title: Förslag till rådets förordning (EG) rörande konjunkturstatistik

eurovoc_concepts:
European undertaking
economic indicator
economic statistics
harmonisation of standards
statistical method

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 06. 1997 KOM(97) 313 slutlig 97/0171 (CNS ) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) rörande koniunkturstatistik (framlagt av Kommissionen) Motivering Del 1 (motivering beträffande subsidiaritet och proportionalitet) a) Vad är syftet med de föreslagna åtgärderna och hur står de i förhållande till gemenskapens förpliktelser? Det allmänna syftet med förordningen är att anmoda medlemsstaterna att förse Eurostat med jämförbara statistiska uppgifter om konjunkturutvecklingen för det europeiska näringslivet. Statistiska uppgifter om företagen är nödvändiga för en uppföljning av den inre marknaden samt för en utveckling och bedömning av många handlingslinjer, framför allt inom följande områden: monetär politik, ekonomi-, social-, industri- och företagspolitik. De konjunkturindikatorer som föreslås i denna förordning ger en mer aktuell bild av ekonomin än en årlig sammanställning av statistiska uppgifter och är också en viktig referenspunkt vid sammanställningen av kvartalsuppgifter. Detta är i synnerhet nödvändigt vid en tidpunkt då Europeiska Unionen påbörjar arbetet med övergången till en gemensam valuta. b) Ligger åtgärden inom ett område där endast gemenskapen har behörighet eller delar den behörighet med medlemsstaterna? Det är medlemsstaterna söm ansvarar för insamlingen av uppgifter, inte kommissionen. I förordningen fastställs de normer, standarder och definitioner som är nödvändiga för att framställa jämförbar statistik inom Europeiska unionen, utan att det exakt anges vilka insamlingsmetoder som skall användas. På så vis kan varje medlemsstat utföra uppgiftsinsamlingen på det sätt som bäst passar de egna förutsättningarna, till exempel genom att konsultera myndigheternas register för socialförsäkring och momsredovisning samt mer begränsade register avseende löneavtal, avgifter för allmännyttiga tjänster eller ansökningar om byggnadslov. c) Vilken omfattning har problemet på gemenskapsnivå? Alla medlemsstater samlar för närvarande in vissa uppgifter om konjunkturutvecklingen. Förordningen kommer för de flesta medlemsstater att innebära insamling av en del ytterligare uppgifter och för alla medlemsstater vissa förändringar av definitioner och normer. d) Vilken skulle vara den mest effektiva lösning som gemenskapen och medlemsstaterna har att välja på? Målet att använda gemensamma klassificeringar, definitioner och metoder för att justera uppgifterna vad gäller säsongvariation kan endast uppnås genom ett sådant gemenskapsinitiativ. e) Vilka praktiska fördelar skulle den föreslagna åtgärden innebära och vad skulle kostnaden bli om åtgärden inte genomförs? Den senaste utvecklingen i gemenskapens monetära, ekonomiska och sociala integration innebär att det behövs information för att utveckla och utvärdera initiativ och beslut. En utveckling och utvärdering av dessa initiativ och beslut måste grundas på en statistik som är mer tillförlitlig, uttömmande, aktuell och jämförbar. Om denna förordning inte skulle genomföras, innebär det att arbetet med att utarbeta, övervaka, kontrollera och utvärdera gemenskapens handlingslinjer inom monetär poliktik samt ekonomi-, social-, industri- och företagspolitik även i fortsättningen i hög grad skulle grunda sig på ofullständig, icke standardiserad statistik. f) Har gemenskapen några andra alternativ? Valet av en förordning är det lämpligaste instrumentet givet att förslaget inkluderar delegering av befogenheter för genomförande till Kommissionen enligt kommittéeproceduren. Dessutom bör det noteras att systemet för insamling av statistik i hög grad kommer att grundas på befintliga statistiska system. Utan gemenskapens lagstiftning skulle en utveckling av gemensamma normer inom dessa system endast ske ytterst långsamt. Med rådets förordning säkerställs en direkt tillämpning av denna rättsakt i medlemsstaterna, vilket är betydelsefullt med tanke på det stora informationsbehovet. g) Behövs det enhetliga regler eller är det tillräckligt att anta en förordning där de allmänna målen fastställs och sedan överlåta genomförandet till medlemsstaterna? I rådets förordning kommer ett ytterst begränsat antal standarder att fastslås för att säkerställa att det finns jämförbara konjunkturindikatorer inom Europeiska unionen. Medlemsstaterna kommer fortfarande att vara ansvariga för utformning och handhavande av sina datainsamlingssystem. Del 2 Allmän förklaring 1. Det allmänna syftet med förordningen är att anmoda medlemsstaterna att förse Eurostat med jämförbara statistiska uppgifter om konjunkturutvecklingen för det europeiska näringslivet. Det bör noteras att det är medlemsstaterna som är ansvariga för insamlingen av uppgifter, inte kommissionen. I förordningen fastställs de normer, standarder och definitioner som är nödvändiga för att framställa jämförbar statistik inom Europeiska unionen, utan att det exakt anges vilka insamlingsmetoder som skall användas. På så vis kan varje medlemsstat utföra uppgiftsinsamlingen på det sätt som bäst passar de egna förutsättningarna, till exempel genom att konsultera myndigheternas register för socialförsäkring och momsredovisning. Användarbehov 2. Medlemsstaternas statistiska organ samordnas av Eurostat och har en betydande roll att fylla när det gäller att tillgodose Europeiska unionens behov av uppgifter om företagen. Den senaste utvecklingen i gemenskapens monetära, ekonomiska och sociala integration innebär att det behövs information som kan ligga till grund för en utveckling och utvärdering av initiativ och beslut. Denna utveckling och utvärdering måste grundas på en statistik som är mer tillförlitlig, uttömmande, aktuell och jämförbar. Statistiska uppgifter om företagen är nödvändiga för en uppföljning av den inre marknaden samt för en utveckling och bedömning av många handlingslinjer, framför allt inom följande områden: monetär politik, ekonomi-, social-, industri- och företagspolitik. Dessutom behöver företagen själva information om konjunkturutvecklingen och dess inverkan inom olika sektorer på den nationella och internationella marknaden. 3. De konjunkturindikatorer som föreslås i denna förordning ger en mer aktuell bild av ekonomin än en årlig sammanställning av statistiska uppgifter och är också en viktig referenspunkt vid sammanställningen av kvartalsuppgifter. Nuvarande läge 4. Under många år har gemenskapen endast haft harmoniserade konjunkturindikatorer för en begränsad del av näringslivet, nämligen för de traditionella näringsgrenarna energi- och vattenförsörjning samt för utvinnings-, tillverknings- och byggnadssektorn. Den sektoriella täckningen vad gäller tillverkningsindustrin är ca 80 % och indikatorer avseende byggnadssektorn framställs av ca två tredjedelar av medlemsstaterna. När det gäller tjänstesektorerna har täckningen i medlemsstaterna varit ytterst begränsad. De indikatorer som finns är inte enhetligt sammanställda, vilket allvarligt har begränsat möjligheten att på gemenskapsnivå jämföra resultaten. 5. De statistiska uppgifter för olika näringsgrenar som har funnits sedan rådets båda direktiv inom detta område antogs (1972 och 1978) har efter hand blivit allt mindre användbara, eftersom rättsinstrumentens bristande flexibilitet inte har gjort det möjligt att beakta den ekonomiska och tekniska utvecklingen under de mellanliggande åren. Mål med det nya rättsinstrumentet 6. Att tillhandahålla en allmän ram för insamling, överföring och utveckling av konjunkturindikatorer i syfte att framställa uppgifter som är jämförbara mellan de olika medlemsstaterna och fyller behovet av statistisk information för kommissionen, medlemsstaterna, företagen och övriga användare. 7. Att verka för en ytterligare förstärkning av gemenskapens statistiska system, att vid utarbetandet av konjunkturindikatorer införliva de statistiska verktyg som på senare tid utvecklats av gemenskapen, såsom den nya näringsgrensindelningen (Nace Rev. 1 - rådets förordning 761/93 av den 24. 3. 1993), definitioner av statistiska enheter (rådets förordning 696/93 av den 15. 3. 1993) och utarbetande av företagsregister (rådets förordning 2186/93 av den 22. 7. 1993) samt överföring av insynsskyddade uppgifter (rådets förordning 1588/90 av den 11. 6. 1990). 8. Att skapa flexibilitet som ger möjlighet till mindre förändringar, särskilt vad gäller den förteckning över indikatorer som skall samlas in i framtiden (tillämpning av rådets beslut 87/373 av 13. 7. 1987 beträffande kommittéförfarande). 9. Att tillhandahålla en ram när det gäller att pröva en ny metodik för att studera nya begrepp eller ställa samman resultat för nya indikatorer eller näringsgrenar. Samråd med berörda parter 10. Samråd har skett med Europeiska monetära institutet om en framtida europeisk centralbanks behov när det gäller konjunkturindikatorer. Följande lista innehåller en sammanfattning av dessa behov och man pekar ut var kommissionens förslag inte fyller behoven. • Det anses vara väsentligt med månatliga produktionsindikatorer där man har en viss uppdelning i näringsgrenar och en eftersläpning på 6-8 veckor. Uppgifter om omsättningen är relativt sett av mindre betydelse. • Det anses vara väsentligt med uppgifter om orderläget i tillverkningsindustrin, uppdelade i inhemska och utländska order. Kvantitativa uppgifter är viktigare än kvalitativa uppgifter från opinionsundersökningar. Det är viktigt med uppgifter om order inom byggnadssektorn. De månatliga uppgifterna om orderläget behövs med en maximal eftersläpning på 2 månader. Uppdelningen i bostadsbyggande/annat byggande när det gäller byggnadssektorn anses vara viktig för en analys av konjunkturutvecklingen. En ytterligare uppdelning än den föreslagna i utkastet till förordningen är mellan order från MUMS (Monetära Unionens Medlems Stater) och icke-MUMS. • • Månatliga uppgifter om lager anses vara en viktig tilläggsstatistik. För närvarande planeras detta endast som en pilotstudie. Producentpriser är väsentliga med viss uppdelning i näringsgrenar som anses viktiga och de behövs alla inom 1 månad för tillverkningsindustrin och inom 2 månader för byggnadssektorn. • Sysselsättning och arbetstimmar är viktiga när det gäller tillverkningsindustrin och tjänstesektorn. Dessa indikatorer bör finnas tillgängliga inom 3 månader. EMI skulle gärna se att dessa sociala indikatorer samlades in varje kvartal. I utkastet till förordningen tar man inte upp insamlingen av uppgifter om antalet arbetade timmar inom tjänstesektorn. Dessutom anser EMI att en fingervisning om antalet timmar med övertidstillägg är en statistisk uppgift av vikt men man har inte tagit upp detta i utkastet till förordningen. • När det gäller byggnadssektorn anser EMI det dessutom vara viktigt med ytterligare indikatorer över byggnadstillstånd, byggstart och slutförda byggarbeten. Dessa behöver finnas tillgängliga inom 1-2 månader. Man kräver inte uppgifter om påbörjade och avslutade bostadsprojekt i utkastet. • En månatlig indikator över detaljhandelns försäljning anses vara väsentlig och behöver finnas tillgänglig inom 1-2 månader. Istället föreslår man att dessa uppgifter ska lämnas in inom tre månader. Generellt sett har EMI förespråkat kortare övergångsperioder än föreslaget av kommissionen för att säkerställa tillgängligheten av jämförbar statistik vid starten av den gemensamma monetära politiken. Ytterligare uppdelning mellan MUMS och icke-MUMS förespråkas, i synnerhet för nya order. Pilotstudierna i de övriga tjänstesektorerna ges ett starkt stöd och ett behov för mer förståelig, frekvent och tidsenlig information om branscher med kortsiktiga konjunkturfluktuationer har uttryckts. 11. Fortlöpande samråd har skett med kommissionens avdelningar om deras behov. Skriftligt samråd har också skett med alla kommissionens avdelningar beträffande ett nyligen utarbetat utkast. Utkastet till förordningen har fått stöd från alla de generaldirektorat som svarade på den skriftliga i. rundfrågan. På sex av direktoraten fanns emellertid önskemål om att man i förordningen skulle begära mer utförliga uppgifter i vissa särskilda frågor. Följande synpunkter kan noteras. • Fler indikatorer: Mervärde inom alla sektorer. Uppdelning i produktionsindex för bostadsbyggande/annat bostadsbyggande inom byggnadssektorn. Uppdelning i byggnadslov för bostadsbyggande/annat bostadsbyggande inom byggnadssektorn. Arbetstimmar i detaljhandeln. Antal detaljister i detaljhandeln för fisk. Index över omsättning och antal anställda inom tjänstesektorn. • • Mer uppdelad Nace-nivå: tresiffrig nivå när det gäller tjänster och fyrsiffrig nivå när det gäller viss transportverksamhet. Indikatorer beträffande små och medelstora företag. För företagspolitiken är det nödvändigt med en uppdelning efter storlek för att skilja konjunkturutvecklingen för de små och medelstora företagen från den för de stora företagen. • Frekvens: uppgifter om sysselsättningen bör finnas tillgängliga varje månad. 12. Företrädare för det europeiska näringslivet har fått ta del av flera olika textutkast. 14. 10. 1994: Möte med ca 40 företrädare för industrin, tjänstesektorn och handelskamrarna. Deltagarna efterlyste en bättre samordning mellan kvantitativa och kvalitativa indikatorer. 10. 3. 1995: Lägesrapport om vad som hänt sedan föregående möte. Texten delades ut. 60 deltagare. 15. 11. 1995: Lägesrapport om vad som hänt sedan föregående möte. Texten delades ut. 50 deltagare. 21. 5. 1996: Lägesrapport om vad som hänt sedan föregående möte. Texten delades ut. 36 deltagare. 30. 9. 1996: Lägesrapport om vad som hänt sedan föregående möte. Texten delades ut. 50 deltagare. Som ett resultat av mötet den 15 november 1995 genomfördes en brevenkät för att mer ingående undersöka deltagarnas behov av konjunkturindikatorer och deras synpunkter på texten. • Indikatorer: Indexen över produktion, omsättning, orderingång, orderstock och antal anställda är de viktigaste indikatorerna. Uppgifter om löner och arbetsvolym anses inte vara väsentliga. Dessutom framförde branschorganisationerna önskemål om ytterligare indikatorer avseende kapacitetsutnyttjande och en uppdelning av omsättning och produktionspriser i • • • • gemenskapsinternt och gemenskapsexternt. Eftersläpning: Acceptabel. Detaljeringsnivå: Den tvåsiffriga nivån är inte tillräcklig. Branschorganisationerna skulle vilja ha uppgifter på tre- och fyrsiffrig nivå. Pilotstudier: Stöd fanns för utarbetande av investeringsindikatorer. Arbetsbördan: Arbetsbördan måste hållas på en minimal nivå och myndigheternas uppgifter utnyttjas i största möjliga utsträckning. 13. Under arbetet med att förbereda texten har samråd vid ett flertal tillfällen skett med de nationella statistikorgan som ansvarar för insamlingen av uppgifter. En mycket nära dialog har förts under utarbetandet av de manualer som skall vara ett tekniskt stöd för denna lagstiftning. Ett tiotal expertmöten har hållits med medlemsstaterna för att undersöka särskilda sektorer och indikatorer. Dessutom har man haft ett antal arbetsgruppsmöten med alla medlemsstater sedan 1992. Texten har förelagts Kommittén för ett statistiskt program. Textutkastet fick stöd från 10 länder. De medlemsstater som var emot förslaget hade i huvudsak följande skäl: Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket: Skulle vilja ha en mer komplett tjänstemodul och inte bara pilotstudier. Man bör notera att samtycket till utkastet från det tyska statistikkontoret var avhängigt av att man endast tog med tjänster i form av pilotundersökningar och inte som obligatoriska uppgifter. Spanien och Irland har invändningar mot indikatorn på orderingång eftersom man för närvarande inte samlar in sådana uppgifter och inte heller vill börja med det. Danmark har invändningar mot indikatorn på orderingång eftersom man för närvarande inte samlar in sådana uppgifter och inte heller vill börja med det. RÅDETS FÖRORDNING (EG) rörande koniunkturstatistik EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 213 i detta, med beaktande av kommissionens förslag till förordning*), med beaktande av Europaparlamentets yttrande^), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande^), med beaktande av Europeiska monetära institutets yttrande^), och med beaktande av följande: (1) I rådets direktiv nr 72/211/EEG av den 30 maj 19725) och rådets direktiv nr 78/166/EEG av den 13 februari 1978^), vilkas syfte var att tillhandahålla sammanhängande statistik, har hänsyn inte kunnat tas till de ekonomiska och tekniska förändringarna. (2) Den Europeiska gemenskapen har under tiden gjort ytterligare framsteg i arbetet med denna samordning. Den nya politiken och riktlinjerna för ekonomi, konkurrens, miljö, företag och på det sociala området kräver initiativ och beslut som grundar sig på korrekta statistiska uppgifter. Den rapportering av uppgifter som föreskrivs enligt nuvarande gemenskapslagstiftning och den information som finns att tillgå i medlemsstaterna är till viss del ofullständig eller inte tillräckligt samordnad för att kunna användas i kommissionens arbete. (3) Den blivande Europeiska centralbanken (ECB) kräver snabbt verkande konjunkturindikatorer för att i samband med den gemensamma europeiska valutapolitiken kunna bedöma den ekonomiska utvecklingen i medlemsstaterna. (4) Standardisering behövs för att ta fram den information om ekonomisk konvergens som gemenskapen behöver. (5) Även företag och sammanslutningar av olika yrkeskategorier behöver denna information för att kunna förstå och bedöma sina marknader samt sin verksamhet och ställning i förhållande till konkurrenter på nationell och internationell nivå. i\ P OT nr * ** ** ** **** s * 2) EGT nr * ** ** ** **** s * 2) EGT nr * ** ** ** **** s * 4 EGT nr * ** ** ** **** s * 5) EGT nr L 128, 3. 6. 1972, s. 28 6) EGT nr L 52, 23. 2. 1978, s. 17 2 (6) Det erfordras, att det finns tillgång till tillförlitlig och snabbt tillgänglig statistik för att redogöra för den ekonomiska utvecklingen i varje medlemsstat i unionen inom ramen för dess ekonomiska politik. (7) I rådets beslut 93/464 av den 22 juli 1993?) fastställdes ett ramprogram för de viktigaste åtgärderna på statistikområdet mellan 1993 och 1997. (8) Sammanställningen av nationella redovisningar i enlighet med rådets förordning nr 223/96 av den 26 juni 1996**) angående det europeiska systemet för nationella och regionala räkenskaper inom den Europeiska gemenskapen (ESA95) kräver att jämförbara, fullständiga och tillförlitliga statistikkällor skapas. (9) I beslut nr 92/326/EEG av den 18 juni 19929), fastställde rådet ett tvåårigt program (1992-1993) för utveckling av europeisk tjänstestatistik och även för harmoniserad statistikrapportering på nationell och regional nivå framför allt med avseende på distribution. (10) Enligt subsidiaritetsprincipen kan arbetet med gemensamma statistiknormer för sammanställning av harmoniserade statistikuppgifter endast genomföras effektivt på gemenskapsnivå. Dessa normer skall användas i varje medlemsstat av de behöriga organ eller institutioner som sammanställer den officiella statistiken. (11) Den bästa metoden att övervaka konjunkturcykeln är att sammanställa statistik med hjälp av generella, metodiska principer och generella definitioner av egenskaper. Endast genom ett samordnat arbete kan harmoniserad statistik sammanställas på ett tillförlitligt, snabbt och flexibelt sätt samt på den detaljnivå, som kommissionen och företagen behöver. (12) Den statistik som tas fram inom gemenskapen skall vara av tillfredsställande kvalitet, och den kvalitet och de arbetsinsatser som erfordras, skall vara på jämförlig nivå i alla medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att gemensamt fastställa kriterier för hur dessa villkor skall uppfyllas. Kortsiktig konjunkturstatistik måste stämma överens med de resultat överförda i enlighet med rådets förordning nr 58/97 av 20 december 1996*0) angående strukturell företagsstatistik. (13) Det administrativa arbetet i företagen behöver förenklas, särskilt bland mindre företag, och nya tekniker för insamling och sammanställning av data införas. Användning av befintliga administrativa data för statistiska ändamål är en av de åtgärder som kan användas för att minska företagens bördor. Om en direkt insamling av data från företagen är absolut nödvändig för sammanställningen av statistiken, måste de metoder och tekniker som används garantera att uppgifterna är tillförlitliga och aktuella, utan att de berörda parterna, särskilt små och medelstora företag, skall få en arbetsbörda som inte står i rimlig proportion till de resultat, som användarna av denna statistik skäligen kan förvänta sig. EGT nr L 310, 13. 11. 1996, s. 39. 7) EGT nr L 219, 28. 8. 1993, s. 1. 8 9) EGT nr L 179, 1. 7. 1992, s. 131 10 EGTnrL14, 17. 1. 1997, s. 1. (14) Det behövs en gemensam rättslig ram för alla affärsverksamheter och alla områden av affärsstatistik, som även skall omfatta de verksamheter och områden för vilka statistiska uppgifter ännu saknas. Omfånget av statistiken som tas fram kan definieras med referens till rådets förordning nr 93/696*1) rörande statistiska enheter för observation och analys av produktionssystemet inom europeiska gemenskapen och rådets förordning nr 3037/90*2) rörande statistisk klassificering av verksamheter i europeiska gemenskapen (NACE Rev. 1) ändrad genom rådets förordning nr 761/93*3). (15) För att åstadkomma klarare regler för insamling och bearbetning av statistiska uppgifter och för bearbetning och överförande av variablerna erfordras, att kommissionen med bistånd av programkommittén för statistik, som upprättades genom beslutet 89/382/EEG (Euratom)**), får befogenhet att vidta åtgärder för tillämpning av denna förordning. (16) Kommittén för statististikprogrammet har rådfrågats i överensstämmelse med artikel 3 i ovannämnda beslut. Härigenom föreskrivs följande. 11 EGT nr L76, 30. 3. 1993, s. l. 12 EGT nr L293, 24. 10. 1990, s. 1. 13 EGT nr L83, 3. 4. 1993, s. 1. 14) EGT nr L 181, 28. 6. 1989, s. 47 Artikel 1 Syfte (1) Denna förordnings syfte är att upprätta en gemensam ram för sammanställning av kortsiktig gemenskapsstatistik över konjunkturcykeln. (2) Statistiken omfattar uppgifter (variabler), som erfordras för att tillhandahålla en enhetlig grundval för analys på kort sikt av utbuds- och efterfrågeutveckling, produktionsfaktorer och priser. Artikel 2 Omfång (1) Denna förordning skall tillämpas på alla marknadsaktiviteter i avdelningarna C till K och M till O i den statistiska klassificeringen av ekonomiska aktiviteter i Europeiska gemenskapen (NACE Rev. l) enligt förordning (EEG) nr 3037/90. 2) Statistiska enheter av det slag, som förtecknas under avdelning 1 i bilagan till förordning nr 93/696/EEG och som inordnas under någon av de aktiviteter som omnämns under punkt 1, skall införas i denna förordning. Bruket av särskilda enheter vid sammanställningen av statistik är specifierad i bilagorna till denna förordning. Artikel 3 Moduler (1) Särskilda krav på variablerna beskrivs i moduler förtecknade i bilagorna till denna förordning. (2) Följande information är inlemmad i varje modul om relevant: a. De särskilda aktiviteter, över vilka statistiken sammanställs. b. Det slag av statistisk enhet, som används vid sammanställningen av statistiken. c. Förteckningar över variabler. d. Variablernas utformning. e. Variablernas frekvens. f. Variablernas detaljnivå. g. Tidsfristerna för överföring av data. h. Förteckning över frivilliga pilotstudier, i. Den första referensperioden, j. Längsta tillåtna övergångsperiod. rn Artikel 4 Insamling av uppgifter (1) Medlemsstaterna skall erhålla de uppgifter, som behövs för sammanställningen av de variabler, som förtecknas i modulerna. (2) Medlemsstaterna kan erhålla erforderliga uppgifter genom en kombination av olika källor, som specificeras nedan under iakttagande av principen om förenklad administration: (a) Obligatoriska undersökningar: lagstadgade enheter, till vilka de statistiska enheter, som medlemsstaterna anlitat, hör, eller av vilka de består, är ålagda att lämna noggranna och fullständiga uppgifter inom föreskrivna tidsfrister. (b) Andra källor, som åtminstone är likvärdiga beträffande noggrannhet och kvalitet. (c) Uteblivna data får skattas, om detta ej väsentligt sänker kvaliteten hos variablerna. (3) Medlemsstaterna skall skapa förutsättningar för att minska den svarsbörda, som åvilar de rapporterande enheterna. För detta ändamål skall medlemsstaterna vidta erforderliga åtgärder för att tillåta och underlätta för myndigheter med ansvar för insamlandet av uppgifterna att få tillgång till de adminstrativa källorna i sitt land, i synnerhet till de periodiska uppgifterna i mervärdesskattedeklarationerna och i skatteregistret. (4) Medlemsstaterna skall i samarbete med kommissionen befordra villkoren för ett utökat bruk av elektronisk uppgiftsinsamling och automatisk uppgiftsbearbetning. Artikel 5 Periodicitet Alla variabler skall tillhandahållas månads- eller kvartalsvis enligt anvisningarna i modulerna. Artikel 6 Detaljnivå Variablerna skall tillhandahållas i överensstämmelse med NACE Rev. 1 på den detaljnivå, som föreskrivs i modulerna. Artikel 7 Bearbetning Medlemsstaterna skall bearbeta de data de sammanställt genom undersökningar eller andra källor så att jämförbara variabler erhålls (a) i enlighet med de regler som anges i modulerna och (b) med hänsyn till de riktlinjer som framgår av den metodanvisning, som avses i artikel 11. Artikel 8 Överföring (1) Medlemsstaterna skall överföra de i artikel 7 i denna förordning angivna variablerna, inbegripet hemligstämplade uppgifter, till de Europeiska gemenskapernas statistikkontor i överensstämmelse med gällande gemenskapsbestämmelser för överföring av uppgifter, som är underkastade statistisk hemligstämpling. Gällande gemenskapsbestämmelser för överföring av uppgifter, som är underkastade statistisk hemligstämpling, skall tillämpas på behandlingen av variablerna, i den mån dessa innefattar hemligstämplade uppgifter. (2) Resultaten skall överföras till de Europeiska gemenskapernas statistikkontor på elektronisk väg eller på annat lämpligt sätt inom en tidsfrist från referensperiodens slut, som fastställts i modulerna och som skall vara högst sex månader. (3) I vilket fall som helst skall variablerna ej överföras till de Europeiska gemenskapernas statistikkontor senare än den dag, då de är tillgängliga för offentliggörande i medlemsstaten. Artikel 9 Kvalitet (1) Medlemsstaterna skall säkerställa att överförda data på ett riktigt sätt speglar hela populationen av enheter i alla storlekar. Av detta skäl skall undersökningarna eller de andra källorna omfatta tillräckligt många enheter för att säkerställa en tillräcklig grad av representativitet. (2) Medlemsstaterna skall mäta variablernas exakthet i enlighet med en gemensam metodik. Denna metodik skall upprättas av kommissionen efter samråd med den kommitté, som avses i artikel 17 och skall återfinnas i den metodikhandbok, som avses i artikel 11. (3) Variablernas kvalitet skall regelbundet kontrolleras genom jämförelse med annan statistisk information, främst de variabler som överförs i enlighet med förordning nr 58/97. Utöver detta bör de kontrolleras i avseende på inre sammanhang. Skillnader mellan de sista uppgifterna och dem, som först offentliggjorts, skall reduceras så mycket som möjligt. (4) Om något av dessa testresultat medför en avvikelse från den gemensamma metodiken skall medlemsstaterna rätta till avvikelsen. Artikel 10 Byte av basår (1) Minst var femte år, åren som slutar på 5 eller 0, skall medlemsstaterna förpliktigas att anta systemen för viktning av de samlade indexen och i tillämpliga fall även urvalet av representativa produkter. (2) Inom tre år efter utgången av det nya basåret skall alla variabler ställas in på ett nytt basår. De använda vikterna efter anpassning av viktningssystemets skall meddelas kommissionen inom tre år efter det nya basårets utgång. Artikel 11 Metodikhandbok I samarbete med den kommitté, som omnämns i artikel 17, offentliggör kommissionen en metodikhandbok som (a) förklarar de regler som uppställs i modulerna och även (b) innehåller nödvändiga rekommendationer angående konjunkturstatistiken. Denna handbok skall omarbetas med jämna mellanrum. Artikel 12 Övergångsperiod och inskränkningar (1) Övergångsperioder kan beviljas på högst fem år efter början av de första referensperioderna för sammanställning av statistiken. (2) Under en övergångsperiod kan undantag från bestämmelserna i denna förordning godkännas av kommissionen i den mån de nationella statistiksystemen fordrar mer omfattande omarbetning. Artikel 13 Rapporter (1) Medlemsstaterna skall vid anmodan lämna en rapport till kommissionen med alla nödvändiga element som behövs för att jämföra exaktheten och kvaliteten hos de överförda variablerna, särskilt skall de på anmodan informera om kriterierna för utformningen av proven och algoritmen för beräkningen. (2) Kommissionen skall inom tre år efter det damm, då denna förordning trätt i kraft och därefter vart tredje år, framlägga en redogörelse för Europaparlamentet och rådet över den statistik, som sammanställts i enlighet med denna förordning och i synnerhet över dess kvalitet och den börda dess insamlande ålagt företagen. Artikel 14 Samordning i medlemsstaterna I varje medlemsstat skall en nationell myndighet samordna • överföringen av variablerna (artikel 8), • kvalitetsmätningen (artikel 9), och • överföringen av relevant information (artikel 13(1)). IV Artikel 15 Pilotstudier (1) Kommissionen-kommer i överensstämmelse med det förfarande, som fastställts i denna förordnings artikel 17, att inleda en serie pilotsmdier att utföras av medlemsstaterna. Dessa pilotsmdier är specifierade i modulerna. (2) Dessa pilotsmdier kommer att genomföras för att utröna, huruvida ytterligare uppgifter kan erhållas med hänsyn till den nytta, som tillgången till uppgifterna medför i förhållande till insamlingskostnaderna och bördan på företagen. (3) Kommissionen kommer att hålla rådet underrättat om pilotsmdiernas resultat och kommer om nödvändigt att för det framlägga förslag till nya krav för modulerna. Artikel 16 Genomförande Kommissionen skall i enlighet med det förfarande, som fastställts i artikel 17, avgöra åtgärderna vid denna förordnings genomförande, vari inbegripes åtgärder för anpassning till den tekniska och ekonomiska utvecklingen vid insamling och statistisk bearbetning av uppgifterna samt vid bearbetning och överföring av variablerna, under hänsynstagande till principen, att åtgärdernas utbyte måste överträffa deras kostnader, och under förutsättningen, att mer betydande tilläggsresurser ej står vare sig medlemsstaterna eller företagen till buds i jämförelse med, vad denna förordning ursprungligen föreskrev, särskilt vad avser följande: (a) Bruket av särskilda enheter (artikel 2). (b) Omarbetningen av förteckningen över variabler (artikel 3). (c) Definitionerna på och de lämpliga formerna för överförda variabler (artikel 3). (d) Periodiciteten hos statistiksammanställningarna (artikel 5 ). (e) Nivån på nedbrytning och sammanläggning av variablerna (artikel 6). (f) Tidsfristerna för överföring (artikel 8). (g) Exaktheten hos variablerna (artikel 9). (h) Övergångsperioderna och undantagsbestämmelserna under övergångsperioderna (artikel 12). (i) Pilotstudierna (artikel 15). Artikel 17 Kommittéförfarande (1) Kommissionen skall biträdas av Statistiska programkommittén, upprättad genom beslut 89/382/EEG, Euratom, hädanefter benämnd "kommittén". is (2) Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett utkast till de åtgärder, som skall vidtas. Kommittén skall lämna sitt yttrande över utkastet inom en tidsfrist, som ordföranden kan fastställa i enlighet med ärendets vikt. Yttrandet skall lämnas med den röstövervikt, som fastställts i artikel 148 (2) i Fördraget om de fall av beslut, där rådet avkrävs ett godkännande av ett kommissionens förslag. Rösterna från företrädarna för medlemsstaterna i kommittén skall vägas så, som föreskrivs i ifrågavarande artikel. Ordförande må ej rösta. (3) Kommissionen skall vidta åtgärder, som skall träda i kraft omgående. Skulle dessa åtgärder dock inte stämma överens med kommitténs yttrande skall kommissionen genast meddela rådet detta. I sådana fall a) skall kommissionen skjuta upp tillämpningen av åtgärderna, som den har beslutat, till en period om tre månader från datum för meddelandet. b) får rådet, som beslutar med kvalificerad majoritet, fatta ett annat beslut inom ramen för den tidsfrist, som avses i föregående punkt. Artikel 18 Upphävande av gällande regler Direktiv m 72/221/EEG av den 30 maj 1972 och 78/166/EEG av den 13 februari 1978 skall upphöra att gälla efter överförandet av all data för referensperioderna inom 1997. Artikel 19 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den offentliggjorts i de Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. U BILAGA A Industrimodul a. Omfång Denna modul är tillämplig på alla aktiviteter inom utvinning av mineral, tillverkning och energi som anges i avdelningar C till E i NACE Rev. l. b. Observationsenhet 1) Observationsenheten för alla variabler i denna modul är enheten för aktiviteten. 2) För företag, som har få sysselsatta i biverksamheter, får de nationella statistikkontoren använda företaget som observationsenhet. 3) Undantag rörande observationsenheter får beslutas av kommissionen efter samråd med den kommitté, som avses i artikel 17. c. Förteckning över variabler 1) Statistiken i denna modul omfattar följande variabler: Variabel Namn 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 produktion omsättning inhemsk omsättning exportomsättning mottagna nya order nya inhemska order nya exportorder antal sysselsatta arbetade timmar bruttolöner producentpriser producentpriser på inhemsk marknad producentpriser på export (2) Informationen angående order (nr. 130, 131, 132) behöver endast anges för följande huvudgrupper av NACE Rev. l: 17, 18, 21, 24, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35. (3) Informationen angående producentpriser (nr. 310, 311, 312) behöver inte anges för följande grupper av NACE Rev. l: 12. 0, 22. 1, 23. 3, 29. 6, 35. 1, 35. 3. 0} d. Form (1) Variablerna skall tillhandahållas i följande form: Variabel Ojusterad Justerad för antalet Säsongsjusterad arbetsdagar • 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 (2) Alla variablerna kan anges antingen som index eller i form av absoluta tal. e. Frekvens Variablerna skall tillhandahållas med följande frekvens: Variabel 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 Frekvens månadsvis månadsvis månadsvis månadsvis månadsvis månadsvis månadsvis åtminstone kvartalsvis åtminstone kvartalsvis åtminstone kvartalsvis månadsvis månadsvis månadsvis Vi f. Detaljnivå (1) Alla variabler skall anges på minst tvåsiffrig nivå i NACE Rev. 1. (2) För avdelning D skall produktionsindex och producentprisindex anges på både tre- och fyrsiffrig nivå i NACE Rev. 1, med följande undantag: a) Om det ökade värdet i en undergrupp i NACE Rev 1 avdelning D för ett givet basår i en medlemsstat utgör mindre än 3 % av det samlade värdet för hela den Europeiska gemenskapen, behöver produktionsindex (nr 110) och producentprisindex (nr 310, 311 och 312) ej anges för denna undergrupp. b) Om det ökade värdet i en grupp i NACE Rev 1 avdelning D för ett givet basår i en medlemsstat utgör mindre än 3 % av det samlade värdet för hela den Europeiska gemenskapen, behöver produktionsindex (nr 110) och producentprisindex (nr 310, 311, och 312) ej anges för denna grupp. (3) Om det är erforderligt för den Europeiska gemenskapens politiska krav, kan kommissionen i överensstämmelse med det förfarande, som fastställts i artikel 17 i denna förordning, kräva en ad hoc- insamling av uppgifter, som avses i stycke 2. (4) Utöver detta skall variablerna för de stora industriella huvudgrupperna meddelas, vilkas definition (med hänvisning till verksamhetsgrenar enligt NACE Rev. 1) fastställts efter samråd med den kommitté, som avses i artikel 17. g. Tidsfristerna för överföring av data (1) Variablerna skall överföras inom följande tidsfrister efter utgången av referensperioden: Variabel Tidsfrister 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 45 kalenderdagar 60 kalenderdagar 60 kalenderdagar 60 kalenderdagar 50 kalenderdagar 50 kalenderdagar 50 kalenderdagar 50 kalenderdagar 60 kalenderdagar 60 kalenderdagar 35 kalenderdagar 35 kalenderdagar 35 kalenderdagar V3 (2) Tidsfristen får vara upp till 15 kalenderdagar längre för de aktiviteter, där för ett givet basår förädlingsvärdet av de verksamheter i en medlemsstat representerar mindre än två procent av dessa verksamheter totalt inom gemenskapen. h. Pilotstudier I enlighet med artikel 15 kommer frivilliga pilotsmdier att genomföras i prioritetsordning på följande områden: 1. Uppdelning av variabler gällande expormarknad inom och utom EG. 2. Uppgifter om kortfristiga investeringar. 3. Uppgifter på kort sikt om företags nybildande och upphörande. 4. Uppgifter om sysselsättningen månadsvis. 5. Uppgifter om orderbeståndet. 6. Uppgifter om lagerbeståndet. 7. Uppgifter om orderbeståndet inom fler verksamheter än de, som förtecknas i c. (2). 8. Producentprisberäkningar inom verksamheter, som ej medtagits i c. (3). i. Första referensperioden Den första referensperiod, för vilken alla variabler skall anges, utgöres för uppgifter per månad av januari 1998 och för uppgifter per kvartal av första kvartalet 1998. i. Övergångsperiod Kommissionen kan tillåta en övergångsperiod, som ej överstiger två år, för produktion (nr 110), för nyinkomna order (nr 130, 131 och 132) samt för producentpriser på inhemsk marknad (nr 311). För alla andra variabler kan övergångsperioden vara upp till fem år. z BILAGA B Byggnadsverksamhetsmodul a. Omfång Denna modul är tillämplig på alla aktiviteter inom byggnadsverksamhet, som anges i avdelning F i NACE Rev. l. b. Observationsenhet (1) Observationsenheten för alla variabler i denna modul är verksamhetsenheten. (2) För företag, som har få sysselsatta i biverksamheter, får de nationella statistikkontoren använda företaget som observationsenhet. (3) Undantag rörande observationsenheter får beslutas av kommissionen efter samråd med den kommitté, som avses i artikel 17. c. Förteckning över variabler (1) Statistiken i denna modul omfattar följande variabler: Variabel Namn 110 115 116 130 135 136 210 220 230 310 320 321 322 411 412 produktion produktion av byggnadsverksamhet produktion av anläggningsverksamhet nyinkomna order nyinkomna order för byggnadsverksanhet nyinkomna order för anläggningsverksamhet antal sysselsatta genomförda arbetstimmar bruttolöner producentpriser byggnadskostnader materialkostnader arbetskostnader byggnadslov: antal bostäder byggnadslov: användbar golvyta i m2 (2) Uppgifter om inkommande order (nr 130, 135 och 136) erfordras ej för grupperna 45. 3 till 45. 5 i NACE Rev. 1. 2\ (3) Närmevärden för variablerna kan definieras av kommissionen (Eurostat) efter samråd ined kommittéiH och beskrivning i den metodikhandbok, som fastställts i artikel 11. d. Form (1) Variablerna skall anges i följande form. Variabel Ojusterad Säsongsjusterad 110 115 116 130 135 136 210 220 230 310 320 321 322 411 412 Y • (2) Alla variabler utom byggnadsloven (nr 411 och 412) kan anges i indexform eller i absoluta tal. (3) Byggnadsloven ( nr 411 och 412) skall anges i absoluta tal. zz e. Frekvens Variablerna skall anges med följande frekvens: Variabel 110 115 116 130 135 136 210 220 230 310 320 321 322 411 412 Frekvens månadsvis månadsvis månadsvis åtminstone kvartalsvis åtminstone kvartalsvis åtminstone kvartalsvis åtminstone kvartalsvis åtminstone kvartalsvis åtminstone kvartalsvis åtminstone kvartalsvis åtminstone kvartalsvis åtminstone kvartalsvis åtminstone kvartalsvis månadsvis månadsvis f. Detaljnivå (1) Variablerna nr 110, 130, 210, 220 och 230 skall anges på åtminstone 2-siffrig nivå i NACE Rev. 1. (2) Uppgifterna om producentpriser och byggnadskostnader (variablerna nr 310, 320, 321 och 322) är obligatoriska endast för nyuppförda bostadshus med undantag för gemenskapsbostadshus. (3) I överensstämmelse med klassifikationen av byggnadsarbeten skall antalet bostäder i föreliggande byggnadslov (nr 411) anges för (i) enfamiljsbostadshus, (ii) två- och flerfamiljsbostadshus. (4) Byggnadsloven (nr 412) skall anges för (i) enfamiljsbostadshus, (ii) två- och flerfamiljsbostadshus, (iii) gemenskapsbostadshus, (iv) kontorsbyggnader, (v) övriga byggnader. Detta skall tas fram uttryckt i m2 användbar golvyta eller ett alternativt storleksmått. (5) Byggnadsloven (nr 411 och 412) skall ej anges för anläggningsarbeten. Zi g. Tidsfristerna för överföring av data Variablerna skall meddelas inom följande tidsfrister efter referensperiodens utgång: Variabel Tidsfrist 110 115 116 130 135 136 210 220 230 310 320 321 322 411 412 60 kalenderdagar 60 kalenderdagar 60 kalenderdagar 90 kalenderdagar 90 kalenderdagar 90 kalenderdagar 90 kalenderdagar 90 kalenderdagar 90 kalenderdagar 90 kalenderdagar 90 kalenderdagar 90 kalenderdagar 90 kalenderdagar 60 kalenderdagar 60 kalenderdagar h. Pilotsmdier I enlighet med artikel 15 skall frivilliga pilotstudier genomföras i prioritetsordning på följande områden: 1. Möjlighet att dela upp produktionen (nr. 110) i nybyggnad och reparationsarbeten med underhåll. 2. Att månadsvis tillhandahålla uppgifter om nyinkomna order (nr 130, 135 «och 136) och priser (nr 310, 320, 321 och 322). 3. Möjlighet att dela upp variablerna nr 210, 220 och 230 i byggnads- och anläggningsverksamhet. 4. Möjlighet att erhålla uppgifter om priser (nr 310, 320, 321 och 322) för annan byggnadsverksamhet än bostadsbyggande samt om reparationsarbeten och underhåll 5. Möjlighet att dela upp husbyggnadsproduktion (nr 115) i bostäder och övriga byggnader. 6. Uppgifter om kortsiktiga investeringar. 7. Uppgifter på kort sikt om företags nybildande och nedläggelse. ^V i. Första referensåret Den första referensperiod, för vilken alla variabler skall anges, utgöres för uppgifter per månad av januari 1998, och för uppgifter per kvartal av det första kvartalet 1998. i. Övergångsperiod Kommissionen kan tillåta en övergångsperiod, som ej överstiger två år, för variablerna nr 110, 130 och 310. För alla andra variabler kan övergångsperioden vara upp till fem år. En övergångsperiod av upp till fem år kan tillåtas, för att få periodiciteten hos variabel nr 110 (produktionsindex) att vara per månad. ss BILAGA C Detalihandelmodul a. Omfång Denna modul är tillämplig på alla aktiviteter inom detaljhandel utom handel med motorfordon och motorcyklar, m. a. o. alla de aktiviteter som anges i grupperna 52. 1 till 52. 6 i NACE Rev. l (distributionshandel). b. Observationsenhet (1) Observationsenheten för alla variabler i denna modul är företaget. (2) Medlemsstaterna skall också samla, sammanställa och överföra variabler från företag, som i enlighet med sin huvudsakliga verksamhet ej klassificeras i NACE Rev. l 52. 1 till 52. 6, men som icke desto mindre idkar betydande detaljhandels verksamhet. (3) Medlemsstaterna skall avgöra lämpligt sätt för att genomföra stycke (2). Medlemsstaterna skall hålla kommissionen underrättad om de åtgärder, som vidtagits för att motsvara kraven i stycke (2). c. Förteckning över variabler Statistiken i denna modul omfattar följande variabler: Variabel Namn 120 210 330 omsättning antal sysselsatta försälj ningsdeflator d. Form (1) Alla variabler skall insändas i indexform eller i absoluta tal. (2) Variablerna skall anges i följande form: Variabel Ojusterad Justerad för Säsongsjusterad 120 210 330 arbetsdag • • 1£ e. Frekvens Variablerna skall anges med följande frekvens: Variabel Frekvens 120 210 330 månadsvis kvartalsvis månadsvis f. Detaljnivå Variablerna skall tillhandahållas i enlighet med grupperingen och aktiviteten definierade nedan i enlighet med undergrupper och grupper i NACE Rev. 1 • undergrupp 52. 11, • undergrupp 52. 12, • grupp 52. 2, • grupp 52. 3, • summan av undergrupperna 52. 41, 52. 42 och 52. 43, • summan av undergrupperna 52. 44, 52. 45 och 52. 46, • summan av undergrupperna 52. 47 och 52. 48, • undergrupp 52. 61. De sammanlagda variablerna skall anges för • summan av undergrupp 52. 11 och grupp 52. 2, • summan av undergrupp 52. 12 och grupperna 52. 1 till 52. 6, • summan av grupperna 52. 1 till 52. 6. g. Tidsfrister för överföring av data De preliminära variablerna skall översändas inom tre månader efter referensperiodens utgång och de granskade variablerna inom sex månader efter referensperiodens utgång. Speciella variabler, som skattats i förväg, skall översändas inom två månader på sammanställd nivå för detaljhandeln. h. Pilotsmdier I enlighet med artikel 15 skall frivilliga pilotsmdier genomföras på följande områden: 1. Möjlighet till snabbare uppgiftsinlämning. 2. Ekonomisk verksamhetsenhet som observationsenhet. 3. Uppgifter om kortfristiga investeringar. 4. Uppgifter på kort sikt om företags nybildande och nedläggelse. 2 9 i. Första referensåret Den första referensperiod, för vilken alla variabler skall anges, utgöres för uppgifter per månad av januari 1998 och för uppgifter per kvartal av första kvartalet 1998. i. Övergångsperiod Kommissionen kan tillåta en övergångsperiod, som ej överstiger två år, för sammanlagd omsätming (nr 120). För alla andra variabler kan övergångsperioden vara upp till fem år. z% BILAGA D Andra Tjänster modul a. Omfång (1) Pilotstudier skall utföras senast vid slutet av år 2002 för att få kännedom om, för vilken verksamhet inom NACE Rev. 1 statistik på kort sikt behöver sammanställas, emedan en konjunkturcykel kan iakttagas. (2) Pilotsmdierna skall vara tillämpbara på alla verksamheter, som förtecknas i avdelningarna G till K och O i NACE Rev. l, utom i grupperna 52. 1 till 52. 6. (3) Pilotsmdierna kommer att genomföras för att bedöma, om det är möjligt att samla uppgifter med hänsyn till nyttan av desssas tillgänglighet i förhållande till insamlingskostnaden och bördan på företagen. (4) De specifikationer, som fastställts i punkterna b) till g) nedan, skall undersökas i pilotstudierna, och skall omarbetas efter det att pilotstudierna avslutats. (5) Sedan pilotstudierna avslutats, skall kommissionen efter att ha samrått med kommittén i överensstämmelse med de förfaranden, som fastställts i artikel 17 i denna förordning, avgöra för vilka i denna bilaga omnämnda verksamheter, som statistik på kort sikt skall utarbetas i NACE Rev. 1. b. Observationsenhet Observationsenheten för alla variabler i denna modul skall vara företaget. c. Förteckning över variabler Statistiken i denna modul skall omfatta följande variabler: Variabler Namn 120 210 omsättning antal sysselsatta d. Form Variablerna skall insamlas i form av såväl ojusterade som säsongsjusterade index. e. Frekvens Variablerna skall anges kvartalsvis. f. Detaljnivå Variablerna skall anges i enlighet med huvudgrupperna (på 2-siffrig nivå) i NACE Rev. l mm <?3 g. Tidsfristerna för överföring av data Variablerna skall överföras till kommissionen inom 6 månader efter referensperiodens utgång. 3 Finansieringsöversikt Finansieringsöversikt avseende konjunkturstatistik 1. Åtgärdens beteckning Förslag till rådets förordning om konjunkturstatistik 2. Berörda budgetposter B5-6000 3. Rättslig grund Artikel 213 i Fördraget om Europeiska unionen 4. Beskrivning av åtgärden 4. 1 Allmänt mål Syftet med rådets förordning är att ge alla användare av konjunkturindikatorer tillgång till harmoniserade statistiska uppgifter om konjunkmrutvecklmgen inom Europeiska unionen. Dessa uppgifter är nödvändiga för att utarbeta, övervaka och utvärdera gemenskapens politik, i synnerhet när det gäller monetär politik, men också vad gäller ekonomi-, social-, industri-, sektors-, regional-, konkurrens-, företags- och miljöpolitik. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse Flerårig åtgärd (löpande insamling och sammanställning av statistiska uppgifter) Period som omfattas av åtgärden: 1998-2000 31 5. Klassificering av utgifter eller inkomster 5. / Icke-obligatoriska utgifter 5. 2 Differentierade anslag 5. 3 Typ av inkomster som avses Försäljning av statistiska produkter (databaser, publikationer i pappersformat och elektroniskt format), vilket delvis täcker produktionskostnaderna. 6. Typ av utgifter och inkomster 6. 1 Partiellt bidrag Kommissionens bidrag utgör bara en del av kostnaden för insamling av uppgifter, uppskattningsvis 8-10 %. 6. 2 Samfinansiering med den offentliga sektorn Samfinansiering med den offentliga sektorn (de nationella statistikorganens budget) och den privata sektorn (intäkter från försäljning av statistiska produkter). 7. Budgetkonsekvenser 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad Under 1996 genomförde kommissionen en studie i medlemsstaterna för att uppskatta kostnaderna för de nya indikatorerna och de nya sektorerna för vilka information skulle behöva samlas in enligt utkastet till förordningen. De uppskattade kostnaderna i denna studie har använts till att fastställa den totala extra kostnaden för medlemsstaterna att genomföra denna förordning. Utgifterna för medlemsstaterna avser utförande av nya enkäter och pilotsmdier. 3 Z. Finansieringen kommer att bidra till att täcka kostnaderna för datainsamling, databearbetning, publicering och andra löpande kostnader samt utvecklingen av Electronic Data Interchange (EDI). I de fall där det är aktuellt med en utvidgning av befintliga datainsamlingssystem eller en ut veckling av nya statistiska insamlingssystem, beräknas bidraget från gemenskapsbudgeten utifrån följande förutsättningar: • • 8-10 % av engångskostnaderna och de löpande kostnaderna för de tre första verksamhetsåren när det gäller statistik för industrin, byggnadssektorn och detaljhandeln 8-10 % av engångskostnaderna och de löpande kostnaderna för de tre första verksamhetsåren när det gäller statistik för övriga tjänstesektorer 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar (ecu) Budgetår 1998 1999 2000 Totalt Undersökningar om industrin och byggnadssektorn Genomförandet av förordningen i medlemsstaterna. Pilotstudier Genomförandet av förordningen i medlemsstaterna. Pilotsmdier Undersökningar om detaljhandeln och övriga tjänstesektorer Totalt 1025 000 1025 000 750 000 2 800 000 1025 000 1000 000 1025 000 1 000 000 750 000 750 000 2 750 000 1000 000 4 050 000 1000 000 4 050 000 750 000 3000 000 2 750 000 11 100 000 13 7. 3 Vägledande tidsplan över anslag (ecu) Budgetär 1998 1999 2000 Totalt Àtagande- bemyndiganden 4 050 000 4 050 000 3000 000 11 100 000 Betalnings- bemyndiganden 1998 1999 2000 2001 2002 1620 000 0 1620 000 1620 000 0 0 1620 000 3 240 000 810 000 1620 000 1200 000 3 630 000 0 0 810 000 1200 000 2 010 000 0 600 000 600 000 Totalt 4 050 000 4 050 000 3000 000 11 100 000 8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning För de kontrakt och avtal som ingåtts av kommissionen gäller att betalning endast utgår för resultat. Framtagen data kontrolleras av kommissionen som sedan kan värdera behovet av finansiellt stöd. Datan kontrolleras före betalning, med hänsyn tagen till kontrakmella förpliktelser och principerna för sund budgethantering. Bedrägeribekämpning (kontroller, rapporter, etc) är inkluderat i alla överenskommelser och kontrakt mellan kommissionen och förmånstagarna. 9. Analys av kostnadseffektivitet 9. / Särskilda och kvantifierade mål. Målgrupp Särskilt mål Syftet med rådets förordning är att ge alla användare av konjunkturindikatorer tillgång till harmoniserade statistiska uppgifter om konjunkturutvecklingen inom Europeiska unionen. Dessa uppgifter är nödvändiga för att utarbeta, övervaka och utvärdera gemenskapens politik, i IV synnerhet när det gäller monetär politik, men också vad gäller ekonomi-, social-, industri-, sektors-, regional-, konkurrens-, företags- och miljöpolitik. I bilagorna till utkastet till förordning finns en förteckning över indikatorer, för vilka statistik bör tillhandahållas. Målgrupp Slutmottagarna av denna åtgärd är alla användare av officiell statistik, i första hand gemenskapens instimtioner, men även medlemsstaternas regeringar, beslutsfattare inom det ekonomiska och sociala området, centralbanker, forskningsinstitut, universitet och massmedier. Information om den inre marknaden behövs för att säkerställa att det finns tillförlitlig statistik, vilket bidrar till att den inre marknaden fungerar tillfredsställande och främjar gemenskapsekonomins konkurrenskraft. Medlemsstaternas myndigheter ansvarar för insamlingen av de uppgifter som avses i detta förslag. 9. 2 Skäl för åtgärden Anledning att välja denna åtgärd i stället för ett alternativ med vilket man skulle uppfylla samma mål. Generellt sett uppbärs statistiska aktiviteter och i synnerhet datainsamling uteslutande på subsidiaritetsprincipen och de operativa och administrativa kostnaderna bärs nästan enbart av de nationella regeringarna. Ickedestomindre är utgifterna väsentliga för att bidra till att vidga omfånget av de nationella enkäterna och standardisera resulaten framtagna av medlemsstaterna. Utvidgningen av nationella enkäter kommer att innebära stora förändringar i de flesta länder. Det kommer att behövas nya enkäter i vissa sektorer, i synnerhet inom byggnadssektorn i Danmark, Grekland, Spanien, Irland, Portugal, Sverige och Förenade kungariket. Det kommer att behövas nya enkäter för särskilda indikatorer som inte ännu insamlas i vissa länder: Nya order i Belgien, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Portugal och Finland; Omsättningsindex i Grekland, Spanien, Frankrike, Portugal och Finland; Byggnadstillstånd i Förenade kungariket och arbetade timmar av icke-manuell arbetskraft för i stort sett alla länder. ir Val av tillvägagångssätt Denna åtgärd finansieras huvudsakligen av medlemsstaterna, som redan har datainsamlingssystem för konjunkmrindikatorer. I vissa medlemsstater är emellertid dessa system ofullständiga (eller olämliga) och resultaten har inte harmoniserats mellan de olika medlemsstaterna. Om kommissionen måste finansiera hela detta program, skulle kostnaderna bli ofantliga och resultaten mindre tillförlitliga. Ett sådant tillvägagångssätt skulle strida emot subsidiaritetsprincipen. De statistiska uppgifterna samlas in via ett ytterst decentraliserat system, där de nationella systemen har ett ansvar på enskild medlemsstatsnivå. Gemenskapens statistiska program blir en integrerad del av de nationella statistiska programmen och bidrar därigenom till upprättandet av ett europeiskt statistikområde. Förutom att tillhandahålla statistik om konjunkturutvecklingen inom Europeiska unionen bör förslagen dessutom förbättra tillgängligheten beträffande de uppgifter som används i sammanställningen av nationalräkenskaper och kvartalsredovisningar. Möjligheten till multiplikatoreffekter är relativt begränsad. Emellertid kommer de uppgifter som avses i utkastet till förordning att bli betydligt mer relevanta för de användare som vill göra internationella jämförelser vad gäller konjunkturutvecklingen inom Europeiska unionen. Detta borde leda till större intäkter från försäljningen av statistiska produkter. Viktiga osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens specifika resultat Problem kan uppstå om vissa medlemsstater - eller kommissionen - inte lyckas frigöra de resurser som behövs för att åtgärden skall kunna genomföras fullt ut. Särskilt kommer de pilotsmdier som anges i förordningen inte att genomföras utan ekonomiskt stöd från kommissionen. 1& 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Valda indikatorer Åtgärden kontrolleras som en del av gemenskapens statistiska program. Framstegen inom ramen för det statistiska programmet kontrolleras fortlöpande mot ett kontrolldiagram som fastställer verksamhetsmål och nödvändiga resurser för varje projekt när det gäller mål/effekt. I början av varje år skall Eurostat utarbeta en rapport om hur programmet har fortskridit under föregående år. Denna rapport består av tre olika delar: • I den första delen sammanfattas de huvudsakliga mål som har uppnåtts under det gångna året vad gäller de olika handlingslinjerna. • I den andra delen beskrivs de mål som har fastställts för varje enskilt projekt och de resultat som har uppnåtts. • Den tredje delen innehåller statistik över den personal, budget, IT och de administrativa resurser som har använts under föregående år. Kvaliteten på den insamlade statistiken kommer fortlöpande att kontrolleras mot annan statistisk information, nämligen de årliga uppgifter som finns att tillgå från när det gäller företagsstatistik om struktur. De planerade utvärderingarnas form och frekvens I utkastet till förordning föreslås att kommissionen skall förelägga parlamentet och rådet en rapport om de erfarenheter som gjorts i samband med det arbete som har utförts i enlighet med förordningen. Denna rapport skall utarbetas åtminstone vart tredje år. 10. Administrativa utgifter (del A i budgeten) Tillhandahållandet av de erforderliga administrativa resurserna beror på det årliga kommissionsbeslutet angående allokeringen av resurser, med särskild hänsyn tagen till den extra personal och finansiella resurser som görs tillgänglig av budgetmyndigheten. 1} 10. 1 Kommer den åtgärd som föreslås att innebära en ökning av antalet anställda vid kommissionen? Typ av tjänster Erforderlig personal Källa Period för att förvalta åtgärden Fasta Tillfälliga Befintliga Ytterligare tjänster tjänster tjänster inom tjänster berört GD Fast anställda eller tillfälligt anställda A B C Andra tjänster Totalt 2 2 4 Från 1998 2 2 4 10. 2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal Indikatorer: 1995 års anställningskostnader (ecu) Fast anställda Tillfällig personal Övriga resurser Belopp 373 456 Totalt/år 373 456 Kostnader är uttryckta i ecu, 1995 års värde. Beräkningsmetod Genomsnittskostnad för en tjänst på B2-nivå. 93 364 ecu, varav 76 495 ecu är personalkostnader och 16 869 administrativa kostnader. 3g 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter som en följd av åtgärden I genomnitt kommer det att bli 2 kommittéemöten/år för att övervaka genomförandet av denna förordning Budgetrubrik AO-2510 Belopp Beräkningsmetod 20 000 ecu Genomsnittskostnad för liknande möten 1996 var 10 000 ecu. 2 möten/år kostar därmed 20 000 ecu. Totalt/år 20 000 ecu Kostnader är uttryckta i ecu, 1995 års värde. ?3 Konsekvensanaivs Förslagets konsekvenser för företagen och särskilt för de små och medelstora företagen Förslagets titel Rådets förordning om konjunkturstatistik. Referensnummer Förslag 1. Mot bakgrund av subsidiaritetsprincipen: varför behövs det gemenskapslagstiftning inom detta område och vilket är de huvudsakliga syftena? Kommissionen behöver statistisk information om konjunkturen inom Europeiska unionen, i synnerhet för att utveckla och utvärdera den monetära politiken. Behovet av harmoniserade konjunkmrindikatorer har växt i samband med utvecklingen av den monetära politiken och den inre marknaden. Medlemsstaternas statistiska undersökningar inom dessa områden har i de flesta fall utvecklats sedan man antog rådets direktiv 72/211 av den 30 maj 1972 och direktiv 78/166 av den 13 februari 1978, som omfattar industrin och byggnadssektorn. Denna utveckling har ofta varit okoordinerat och osystematisk, eftersom den har genomförts av de nationella statistikorganen för att tillgodose de nationella behoven av uppgifter. Behovet av en utveckling som går i samma riktning har ofta framförts inom Europeiska unionen. Trots kommissionens (Eurostats) ansträngningar har det inte varit möjligt att framställa jämförbar statistik inom Europeiska unionen och den nuvarande lagstiftningens bristande flexibilitet har inneburit att det europeiska systemet för företagsstatistik inte har utvecklats i takt med de nationella systemen eller förändringar i företagsvärlden vad gäller konjunkmrindikatorer. Med den föreslagna förordningen uppdateras den befintliga lagstiftningen, framför allt när det gäller täckningen av tjänstesektorerna, och tillhandahåller ett instrument för att samordna de många konjunkturundersökningar som genomförs inom EU, så att onödigt arbete kan undvikas i form av överlappande insamling av uppgifter. Där planeras också en framtida utveckling av konjunkmrindikatorer inom en rad olika områden. Syftet med lagstiftningen är att det skall finnas jämförbara konjunkmrindikatorer för alla EU:s medlemsstater. Detta skall ske genom en harmonisering av de resultat som medlemsstaterna ställt samman vad gäller täckning, tillämpade definitioner och klassifikationer samt metoder för att justera och säsongrensa indikatorer. Syftet är inte att försöka harmonisera de olika datainsamlingssystem som används i varje medlemsstat. Denna förordning innebär att varje medlemsstat måste kunna ställa samman resultat Mo som är jämförbara mellan EU-länderna utifrån de uppgifter som har samlats in i deras nationella system. Det är uppenbart att alla nationella system kommer att behöva genomgå vissa förändringar, men det står varje medlemsstat fritt att finna den mest effektiva lösningen utifrån sina egna förutsättningar. Inverkan på näringslivet 2. Vilka kommer att beröras av förslaget? - vilka näringsgrenar? Det långsiktiga syftet med förslaget är att ställa samman jämförbara resultat för alla ekonomiska sektorer i medlemsstaterna, med undantag av: a) privata hushåll med anställda personer, b) utländska organisationer och organ, c) jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske samt offentlig förvaltning, försvar och obligatorisk socialförsäkring, d) andra sektorer som enligt pilotstudier inte har någon konjunkturutveckling. Inom vissa sektorer, framför allt industrin, byggnadssektorn och detaljhandeln, finns det ett behov av mer detaljerade uppgifter. Detta återspeglar snarare konjunkturindikatorernas utveckling än att det skulle finnas ett större behov av. uppgifter inom dessa sektorer. - Vilken företagsstorlek (hur stor är koncentrationen av småföretag)? I förordningen fastslås att de indikatorer som skall överföras till kommissionen (Eurostat) skall vara representativa för den totala populationen av enheter och därför omfatta alla storleksklasser. Det sägs inget om hur dessa uppgifter skall samlas in, utan ansvaret för att bygga upp ett datainsamlingssystem överlåts till varje enskild medlemsstat. I likhet med den tidigare lagstiftningen (de ovannämnda direktiven) ger förordningen medlemsstaterna uttrycklig tillåtelse att använda sig av stickprovsundersökningar i stället för totalundersökningar. Därigenom får medlemsstaterna möjlighet att minska antalet företag som tillfrågas varje år. Framför allt kommer andelen små och medelstora företag i stickproven antagligen att bli betydligt lägre än andelen stora företag. Dessutom kommer medlemsstaterna att tillåtas uppskatta vissa variabler i stället för att samla in dem. Denna möjlighet infördes i texten för att medlemsstaterna skulle kunna skicka ut nedkortade frågeformulär (med ett färre antal variabler) till små och medelstora företag och sedan beräkna de uppgifter som inte hade samlats in utifrån de stora företagens resultat. Mi Slutligen är det tillåtet att använda myndigheternas uppgifter i stället för att genomföra en särskild datainsamling (med frågeformulär), vilket bör innebära att vissa variabler kan hämtas från befintliga uppgiftskällor. Det kan vara allmänna myndighetsregister för socialförsäkring och momsredovisning eller mer begränsade register avseende löneavtal, avgifter för allmännyttiga tjänster eller ansökningar om byggnadslov. Om medlemsstaterna använder dessa uppgifter, blir antalet variabler som måste samlas in direkt från näringslivet betydligt färre. Med sådana administrativa källor kan man också undvika att företag upprepade gånger måste besvara samma frågor. - Finns dessa företag i några särskilda geografiska områden? Nej, alla länder i Europeiska unionen är berörda. 3. Vad måste företagen göra för att rätta sig efter detta förslag ? Medlemsstaterna måste samla in de uppgifter som behövs för att ställa samman harmoniserade resultat. Inom ramen för detta arbete kommer troligen ett stickprov av de statistiska enheterna att väljas ut och tillsändas ett frågeformulär. Om medlemsstaten så önskar kan de enheter som valts ut i stickprovs- undersökningen åläggas att lämna fullständiga och med sanningen överensstämmande uppgifter inom den föreskrivna tidsfristen. I enlighet med den 18:e förklaringen i Fördraget om Europeiska unionen om uppskattade kostnader till följd av förslag från kommissionen och i ett försök att uppskatta arbetsbelastningen som den nya förordningen kommer att innebära för företagen har kommissionen (Eurostat) ombett varje medlemsstat att lämna alla relevanta uppgifter som finns tillgängliga. Ett antal medlemsstater har besvarat denna förfrågan. Siffrorna nedan visar hur mycket mer tid som får läggas ner på att fylla i statistiska frågeformulär till följd av att denna förordning införs eller kostnaden (i ecu) för företagen. Dessa ökningar gäller de företag som ingår i stickprovsundersökningen och kommer därför inte att gälla det stora flertalet företag som faller utanför stickprovsundersökningen. I några länder saknas en del indikatorer inom vissa sektorer och måste därför införas. Sådana fall har tagits upp i följande lista. Belgien Ingen ökning Danmark Industrin: Ökning med 5 timmar/år/företag (inkl. en utvidgning av befintliga undersökningar till att även omfatta Nace-avdelning E) Mö Byggnadssektorn: Ökning med 2 timmar/år/företag (inkl. införande av nya indikatorer för orderingång och produktionspriser) Detaljhandeln: Obetydlig ökning Tjänstesektorn: Ingen ökning Finland Industrin: Ökning med 12 timmar/år/företag - Nya indikatorer för orderingång, omsättning och löner Byggnadssektorn: Ökning med 4 timmar/år/företag - Nya indikatorer för orderingång och produktionsprisindex Detaljhandeln: Ingen ökning Frankrike Orderindex: Ökning med 6 timmar/år/företag. Ny indikator Exportförsäljningspris: Ökning med 6 timmar/år/företag Omsättningsindex: Ökning med 2 timmar/år/företag. Ny indikator Förenade kungariket Industrin: Utvidgning av 2 befintliga indikatorer till att även omfatta nya näringsgrenar som tidigare inte har täckts (31 och 181 ecu/år/företag) Byggnadssektorn: Ökning med 10,4 ecu/år/företag Detaljhandeln: Ingen ökning Grekland Endast produktionsindex Industrin: Ökning med 24 timmar/år/företag Byggnadssektorn: Ökning med 36 timmar/år/företag - nytt index Detaljhandeln: Ökning med 2 timmar/år/företag Tjänstesektorn: Ingen ökning Luxemburg Industrin: Ingen ökning Byggnadssektorn: Ingen ökning av tidsåtgång/företag, men en ökning av stickprovens omfattning med 200 företag där tidsåtgången kommer att bli mellan 8 och 12 timmar/år/företag Detaljhandeln: Ingen ökning Tjänstesektorn: Ingen ökning M? Nederländerna Industrin: Ingen ökning Byggnadssektorn: Ingen ökning Detaljhandeln: Ingen ökning Portugal Industrin: Ökning med 3 timmar/år/företag Byggnadssektorn: Ökning med 15 timmar/år/företag - Alla indikatorer är nya utom för byggnadslov Detaljhandeln: Ingen ökning Tjänstesektorn: Ökning med 6 timmar/år/företag - Enbart nya indikatorer Sverige Industrin: Ökning med 181 ecu/år/företag Byggnadssektorn: Ökning med 122 ecu/år/företag Detaljhandeln: Ökning med 213 ecu/år/företag (Eurostats uppskattning) Tjänstesektorn: Ökning med 339 ecu/år/företag (Eurostats uppskattning) 4. Vilka ekonomiska effekter kommer förslaget troligen att få? - på sysselsättningen ? -på investeringar och skapande av nya företag? -påföretagens konkurrenskraft? De ekonomiska effekterna kommer att bli indirekta på så sätt att förordningen förväntas förbättra kvalitet och tillgänglighet när det gäller statistiska konjunkturuppgifter på gemenskapsnivå och därigenom öka öppenheten beträffande den inre marknaden. Konkurrenskraften ökar när beslutsfattarna har bättre information om det rådande ekonomiska läget och därigenom kan pengar sparas. 4. 1 Kostnader I enlighet med den 18:e förklaringen i Fördraget om Europeiska unionen om uppskattade kostnader till följd av förslag från kommissionen har ett försök gjorts att beräkna de nationella statistikorganens kostnader för att sammanställa uppgifterna i enlighet med utkastet till förordning. Elva länder har gjort en beräkning över vad det skulle kosta att införa förordningens förslag. M4 Belgien Personalkostnaderna kommer att öka enligt följande: Industrin: 58 000 ecu Byggnadssektorn: 126 000 ecu Detaljhandeln: 74 000 ecu (ny sektor) Tjänstesektorn: 74 000 ecu (ny sektor) Totalt: Ingen engångsökning. En årlig ökning med 332 000 ecu Danmark Industrin: Engångsökning med 350 000 ecu och en årlig ökning med 250 000 ecu Byggnadssektorn: Engångsökning med 200 000 ecu och en årlig ökning med 150 000 ecu Detaljhandeln: Engångsökning med 75 000 ecu och en årlig ökning med 25 000 ecu Tjänstesektorn: Engångsökning med 25 000 ecu och en årlig ökning med 25 000 ecu Totalt: En engångsökning med 650 000 ecu och en årlig ökning med 450 000 ecu Finland Industrin: Engångsökning med 350 000 ecu och en årlig ökning med 445 000 ecu Byggnadssektorn: Engångsökning med 100 000 ecu och en årlig ökning med 228 000 ecu Detaljhandeln: Engångsökning med 20 000 ecu och ingen årlig ökning Tjänstesektorn: Engångsökning med 140 000 ecu och ingen årlig ökning Totalt: Engångsökning med 610 000 ecu och en årlig ökning med 673 000 ecu Frankrike (exklusive lönekostnaden) En engångsökning med 567 000 ecu och en årlig ökning med 506 000 ecu Förenade kungariket Industrin: Engångsökning med 12 000 ecu och en årlig ökning med 46 000 ecu Byggnadssektorn: Årlig ökning med 850 000 ecu Detaljhandeln: Engångsökning med 7 000 ecu och en årlig ökning med 22 000 ecu Totalt: En engångsökning med 19 000 ecu och en årlig ökning med 918 000 ecu Grekland (exklusive lönekostnaden beträffande indikatorer för sysselsättning, arbetstimmar och löner) Industrin: Engångsökning med 384 000 ecu och en årlig ökning med 232 000 ecu Byggnadssektorn: Engångsökning med 156 000 ecu och en årlig ökning med 241 000 ecu Detaljhandeln: Engångsökning med 148 000 ecu och en årlig ökning med 558 000 ecu MC Tjänstesektorn: Engångsökning med 85 000 ecu och en årlig ökning med 889 (XX) ecu Totalt: En engångsökning med 773 000 ecu och en årlig ökning med 1 920 000 ecu Luxemburg Industrin: Ingen engångsökning och en årlig ökning med 30 000 ecu Byggnadssektorn: Engångsökning med 5 000 ecu och en årlig ökning med 20 000 ecu Detaljhandeln: Engångsökning med 16 000 ecu och en årlig ökning med 95 000 ecu Tjänstesektorn: Engångsökning med 5 000 ecu och en årlig ökning med 48 000 ecu Totalt: En engångsökning med 26 000 ecu och en årlig ökning med 193 000 ecu Nederländerna Industrin: Ingen engångsökning och en årlig ökning med 42 000 ecu Byggnadssektorn: Ingen engångsökning och en årlig ökning med 142 000 ecu Detaljhandeln: Ingen engångsökning och en årlig ökning med 21 000 ecu Totalt: Ingen engångsökning och en årlig ökning med 205 000 ecu Portugal Industrin: Engångsökning med 224 000 ecu och en årlig ökning med 204 000 ecu Byggnadssektorn: Engångsökning med 173 000 ecu och en årlig ökning med 218 000 ecu Detaljhandeln: Engångsökning med 50 000 ecu och en årlig ökning med 9 000 ecu Tjänstesektorn: Engångsökning med 53 000 ecu och en årlig ökning med 104 000 ecu Totalt: Engångsökning med 501 000 ecu och en årlig ökning med 534 000 ecu Spanien Industrin (endast indikatorer för produktion, priser, omsättning och order): Engångsökning med 2 698 000 ecu och en årlig ökning med 12 655 000 ecu Sverige Industrin: Ökning av de årliga kostnaderna med 506 000 ecu Byggnadssektorn: Ökning av de årliga kostnaderna med 412 000 ecu Detaljhandeln: Ökning av de årliga kostnaderna med 217 000 ecu Tjänstesektorn: Ökning av de årliga kostnaderna med 97 000 ecu Totalt: Ökning av de årliga kostnaderna med 1 232 000 ecu s& Övriga medlemsstater har inte lämnat de nödvändiga upplysningarna angående punkt 3 och 4. 1 ovan. Det finns inga kända skäl till varför kostnaderna när det gäller de medlemsstater som saknas väsentligt skulle avvika från kostnaderna när det gäller de medlemsstater som anges ovan. 4. 2 Fördelar Medlemsstaternas statistiska organ samordnas av Eurostat och har en betydande roll att fylla när det gäller att tillgodose Europeiska unionens behov av uppgifter om företagen. Den senaste utvecklingen i gemenskapens ekonomiska och sociala integration innebär att det behövs information till stöd för utvecklingen och uppföljningen av initiativ och beslut. Detta måste grundas på en statistik som är mer tillförlitlig, uttömmande, aktuell och jämförbar. Statistiska uppgifter om företagen är nödvändiga för en utveckling av den monetära politiken samt en uppföljning av den inre marknaden. Dessutom behöver företagen själva information om sin verksamhet och konkurrenskraft i förhållande till konkurrenter inom den egna sektorn på nationella och internationella marknader. De konjunkmrindikatorer som föreslås i denna förordning utgör också ett oumbärligt komplement till annan företagsstatistik, såsom gemenskapens varu- och strukturstatistik, samt till sammanställningen av kvartalsuppgifter. Det är praktiskt taget omöjligt att kvantifiera fördelarna med en harmoniserad gemenskapsstatistik. 4. 3 Förhållandet kostnad-nytta Eftersom fördelarna med en harmoniserad gemenskapsstatistik inte går att kvantifiera, är det lika svårt att kvantifiera nettofördelen med denna statistik. Men värdet av gemenskapsprogrammen - där genomförande och utvärdering underlättas av tillgången till bättre statistik, i synnerhet när det gäller den monetära politiken - tyder på att fördelarna i hög grad uppväger kostnaderna för datainsamling och företagens arbetsbörda. 5. Innehåller förslaget åtgärder som tar hänsyn till de små och medelstora företagens speciella situation (färre eller annorlunda krav) ? Alla medlemsstater sammanställer konjunkturindikatorer med hjälp av uppgifter som har samlats in från undersökningar. De företag som ligger under en tröskel (eller brytpunkt) utesluts från undersökningen. M ^ När små och medelstora företag ingår i en stickprovsundersökning har medlemsstaterna möjlighet att använda nedkortade frågeformulär (med ett färre antal variabler) och måste i så fall använda statistiska inferensmetoder för att sammanställa en fullständig lista över indikatorer för hela populationen. Eftersom en sektors struktur varierar beroende på land, sektor och tidsperiod, vore det olämpligt att i lagstiftningen fastslå trösklar för dessa nedkortade frågeformulär. Medlemsstaterna har bäst förutsättningar att bedöma nyttan med dessa metoder. Samråd 6. Gör en sammanställning över de organisationer med vilka samråd har skett och sammanfatta deras viktigaste synpunkter Samråd har skett med Europeiska monetära institutet om en framtida europeisk centralbanks behov av konjunkmrindikatorer. • Det anses vara väsentligt med månatliga produktionsindikatorer där man har en viss uppdelning i näringsgrenar och en eftersläpning på 6-8 veckor. Uppgifter om omsättningen är relativt sett av mindre betydelse. • Det anses vara väsentligt med uppgifter om orderläget i tillverkningsindustrin, uppdelade i inhemska och utländska order. Kvantitativa uppgifter är viktigare än kvalitativa uppgifter från opinionsundersökningar. Det är viktigt med uppgifter om order inom byggnadssektorn. De månatliga uppgifterna om orderläget behövs med en maximal eftersläpning på 2 månader. Uppdelningen i bostadsbyggande/annat byggande när det gäller byggnadssektorn anses vara viktig för en analys av konjunkturutvecklingen. En ytterligare uppdelning än den föreslagna i utkastet till förordningen är mellan order från MUMS (Monetära Unionens Medlems Stater) och icke-MUMS. • • Månatliga uppgifter om lager anses vara en viktig tilläggsstatistik. För närvarande planeras detta endast som en pilotstudie. Producentpriser är väsentliga med viss uppdelning i näringsgrenar som anses viktiga och de behövs alla inom 1 månad för tillverkningsindustrin och inom 2 månader för byggnadssektorn. • Sysselsättning och arbetstimmar är viktiga när det gäller tillverkningsindustrin och tjänstesektorn. Dessa indikatorer bör finnas tillgängliga inom 3 månader. EMI skulle gärna se att dessa sociala indikatorer samlades in varje kvartal. Dessutom anses en indikator för antalet övertidstimmar vara en viktig tilläggsstatistik. • När det gäller byggnadssektorn anser EMI det dessutom vara viktigt med ytterligare indikatorer över byggnadstillstånd, byggstart och slutförda byggarbeten. Dessa behöver finnas tillgängliga inom 1-2 månader. • En månatlig indikator över detaljhandelns försäljning anses vara väsentlig och behöver finnas tillgänglig inom 1-2 månader. Generellt sett har EMI förespråkat kortare övergångsperioder än föreslaget av kommissionen för att säkerställa tillgängligheten av jämförbar statistik vid starten av den gemensamma monetära politiken. Ytterligare uppdelning mellan MUMS och icke-MUMS förespråkas, i synnerhet för nya order. Pilotstudierna i de övriga tjänstesektorerna ges ett starkt stöd och ett behov för mer förståelig, frekvent och tidsenlig information om branscher med kortsiktiga konjunkturfluktuationer har uttryckts. Fortlöpande samråd har skett med kommissionens avdelningar om deras behov. Skriftligt samråd har också skett med alla kommissionens avdelningar beträffande ett nyligen utarbetat utkast. Detta utkast bedömdes positivt av alla generaldirektorat som hade svarat. Sex generaldirektorat framförde önskemål om att förordningen skulle föreskriva mer detaljerade uppgifter. Följande synpunkter kan noteras. • Fler indikatorer: Mervärde inom alla sektorer. Uppdelning i bostadsbyggande/annat byggande när det gäller produktionsindex inom byggnadssektorn. Uppdelning i byggnadslov för bostadsbyggande/annat byggande inom byggnadssektorn. Arbetstimmar i detaljhandeln. Antal detaljister i detaljhandeln för fisk. Index över omsättning och antal anställda inom tjänstesektorn. • • Mer uppdelad Nace-nivå: tresiffrig nivå när det gäller tjänster och fyrsiffrig nivå när det gäller viss transportverksamhet. Indikatorer beträffande små och medelstora företag. För företagspolitiken är det nödvändigt med en uppdelning efter storlek för att skilja konjunkturutvecklingen för de små och medelstora företagen från den för de stora företagen. • Frekvens: uppgifter om sysselsättningen bör finnas tillgängliga varje månad. Företrädare för det europeiska näringslivet har fått ta del av flera olika textutkast. 14. 10. 1994: Möte med ca 40 företrädare för industrin, tjänstesektorn och handelskamrarna. Deltagarna efterlyste en bättre samordning mellan kvantitativa och kvalitativa indikatorer. 10. 3. 1995: Lägesrapport om vad som hänt sedan föregående möte. Texten delades ut. 60 deltagare. 15. 11. 1995: Lägesrapport om vad som hänt sedan föregående möte. Texten delades ut. 50 deltagare. 21. 5. 1996: Lägesrapport om vad som hänt sedan föregående möte. Texten delades ut. 36 deltagare. M9 30. 9. 1996: Lägesrapport om vad som hänt sedan föregående möte. Texten delades ut. 50 deltagare. Som ett resultat av mötet den 15 november 1995 genomfördes en brevenkät för att mer ingående undersöka deltagarnas behov av konjunkmrindikatorer och deras synpunkter på texten. • Indikatorer: Indexen över produktion, omsättning, orderingång, orderstock och antal anställda är de viktigaste indikatorerna. Uppgifter om löner och arbetsvolym anses inte vara väsentliga. Dessutom framförde branschorganisationerna önskemål om ytterligare indikatorer avseende kapacitetsutnyttjande och en uppdelning av omsättning och produktionspriser i • • • • gemenskapsinternt och gemenskapsexternt. Eftersläpning: Acceptabel. Detaljeringsnivå: Den tvåsiffriga nivån är inte tillräcklig. Branschorganisationerna skulle vilja ha uppgifter på tre- och fyrsiffrig nivå. Pilotsmdier: Stöd fanns för utarbetandet av investeringsindikatorer. Arbetsbördan: Arbetsbördan måste hållas på en minimal nivå och myndigheternas uppgifter utnyttjas i största möjliga utsträckning. Under arbetet med att förbereda texten har samråd vid ett flertal tillfallen skett med de nationella statistikorgan som ansvarar för insamlingen av uppgifter. En mycket nära dialog har förts under utarbetandet av de manualer som skall vara ett tekniskt stöd för denna lagstiftning. Ett tiotal expertmöten har hållits med medlemsstaterna för att undersöka särskilda sektorer och indikatorer. Dessutom har man haft ett antal arbetsgruppsmöten med alla medlemsstater sedan 1992. Texten har förelagts Kommittén för ett statistiskt program. Textutkastet fick stöd från 10 länder. De medlemsstater som var emot förslaget b&de i huvudsak följande skäl: Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket: Skulle vilja ha en mer komplett tjänstemodul och inte bara pilotsmdier. Spanien och Irland: Har invändningar mot indikatorn för orderingång. Danmark: Har invändningar mot indikatorn för producentpriser på exportmarknaden. r ISSN 1024-4506 KOM(97) 313 slutlig DOKUMENT SV 17 10 08 Katalognummer : CB-CO-97-301-SV-C ISBN 92-78-21570-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg s-1