title: Nařízení Rady (ES) č. 1103/97 ze dne 17. června 1997 o některých ustanoveních týkajících se zavedení eura

eurovoc_concepts:
conversion rate
euro
monetary union
third stage of EMU

formats: html pdf print

text: 10/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 81 31997R1103 19. 6. 1997 RADA EVROPSKÉ UNIE, ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 162/1 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1103/97 ze dne 17. června 1997 o některých ustanoveních týkajících se zavedení eura s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 235 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2), s ohledem na stanovisko Evropského měnového institutu (3), (1) (2) ledna 1999, vzhledem k tomu, že Evropská rada na svém zasedání v Madridu ve dnech 15. a 16. prosince 1995 potvrdila, že třetí etapa hospodářské a měnové unie bude zahájena 1. jak je stanoveno v čl. 109j odst. 4 Smlouvy; že členské státy, které přijímají euro jako jed- notnou měnu v souladu se Smlouvou, budou pro účely tohoto nařízení označeny jako „zúčastněné členské státy“; že tom, toto rozhodnutí představuje vzhledem k tomu, že na zasedání Evropské rady v Madridu ve dnech 15. a 16. prosince 1995 bylo roz- hodnuto, že výraz „ECU“ používaný ve Smlouvě jako název jednotky evropské měny je druhový název; že vlády patnácti členských států dosáhly všeobecné shody v sjednaný a konečný výklad příslušných ustanovení Smlouvy; že evropské měně bude dán název „euro“; že euro jako měna zúčastněných členských států bude rozděleno na jedno sto dílčích jednotek s názvem „cent“; že Evropská rada dále dospěla k závěru, že název jednotné měny musí být stejný ve všech úředních jazycích Evropské unie, s přihlédnutím k existenci různých abeced; (1) Úř. věst. C 369, 7. 12. 1996, s. 8. (2) Úř. věst. C 380, 16. 12. 1996, s. 49. (3) Stanovisko ze dne 29. listopadu 1996. (3) vzhledem k tomu, že Rada přijme nařízení o zavedení eura na základě čl. 106l odst. 4 věty třetí, jakmile budou známy zúčastněné členské státy, aby vymezila právní rámec eura; že Rada stanoví podle čl. 109l odst. 4 věty první Smlouvy ke dni zahájení třetí etapy neodvolatelné přepočítací koeficienty; (4) (5) vzhledem k tomu, že pro fungování společného trhu a pro přechod na jednotnou měnu je nezbytné poskyt- nout občanům a podnikům ve všech členských státech dostatečně včas před vstupem do třetí etapy právní jistotu s ohledem na některá ustanovení týkající se zave- dení eura; že tato právní jistota v raném stadiu umožní občanům a podnikům optimální přípravu; vzhledem k tomu, že čl. 109l odst. 4 větu třetí Smlouvy, která umožňuje Radě na základě jednomyslného sou- hlasu zúčastněných států přijmout další opatření nezbytná k rychlému zavedení jednotné měny, lze jako právní základ použít až poté, co bude v souladu s čl. 109j odst. 4 Smlouvy potvrzeno, které členské státy splňují podmínky nezbytné pro zavedení jednotné měny; že je tedy nutné uplatnit článek 235 Smlouvy jako právní základ pro opatření, která nutně vyžadují právní jistotu; že toto nařízení a výše uvedené nařízení o zavedení eura budou tedy společně vytvářet právní rámec pro euro, přičemž na zásadách tohoto rámce se dohodla Evropská rada v Madridu; že zavedení eura se týká každodenní činnosti veškerého obyvatelstva zúčastněných členských států; že by měla být prozkoumána i jiná opatření než jen ta, která jsou obsažena v tomto nařízení a v nařízení, jež bude přijato podle čl. 109l odst. 4 věty třetí Smlouvy, aby bylo možné zajistit vyvážený přechod, zejména pro spotřebitele; CS Úřední věstník Evropské unie 10/sv. 1 82 (6) (7) o definici předpisů jak o něm hovoří článek 109g Smlouvy že ECU tak, a jak je vymezeno v nařízení Rady (ES) č. 3320/94 ze stávajících dne 22. prosince 1994 o konsolidaci právních ECU Společenství v důsledku vstupu v platnost Smlouvy o Evropské unii (1), nebude ode dne 1. ledna 1999 nadále vymezeno jako koš dílčích měn a stane se samostatnou měnou; že rozhodnutí Rady o přijetí přepočítacích koeficientů samo o sobě nezmění vnější hodnotu ECU; že to zna- mená, že jedno ECU v podobě koše dílčích měn se stane (ES) č. 3320/94 se proto jedním eurem; že nařízení stane překonaným a mělo by být zrušeno; že pokud právní nástroje odkazují na ECU, bude se předpokládat dohoda stran o tom, že se odkazuje na ECU ve smyslu článku 109g Smlouvy a jak je vymezeno ve zmíněném nařízení; že by tato domněnka měla být vyvratitelná, přičemž se přihlédne k záměrům stran; vzhledem k tomu, že je všeobecně přijímanou právní zásadou, že zavedení nové měny neovlivňuje trvání smluv a jiných právních nástrojů; že zásada smluvní vol- nosti musí být zachována; že zásada trvání smluv by měla být slučitelná s tím, na čem se strany dohodly, pokud jde o zavedení eura; že pro posílení právní jistoty a srozumitelnosti je vhodné výslovně potvrdit, že zásada trvání smluv a jiných právních nástrojů se bude vztaho- vat jak na nahrazení dřívějších národních měn eurem, tak na nahrazení ECU eurem ve smyslu článku 109g Smlouvy a jak je vymezeno v nařízení (ES) č. 3320/94; že to zejména znamená, že u nástrojů s pevnou úroko- vou sazbou nemění zavedení eura nominální úrokovou sazbu splatnou dlužníkem; že ustanovení o trvání smluv mohou splnit svůj účel, to znamená poskytnout právní hospodářským subjektům jistotu průhlednost a zejména spotřebitelům pouze tehdy, jestliže vstoupí v platnost co nejdříve; a (8) vzhledem k tomu, že zavedení eura znamená změnu měnových předpisů zúčastněných členských států; že uznávání měnových předpisů státu je obecně přijímanou zásadou; že výslovné potvrzení zásady trvání smluv by mělo vést též k uznání další platnosti smluv a jiných právních nástrojů v právním řádu třetích zemí; (10) (11) pro jakýkoli přepočet mezi vzhledem k tomu, že až bude Rada jednat podle čl. 109l odst. 4 věty první Smlouvy, určí přepočítací koeficienty eura vůči každé národní měně zúčastněných členských států; že tyto přepočítací koeficienty by měly být eurem používány jakož i mezi a národními měnovými národními měnovými jednotkami navzájem; že při jakémkoli přepočtu mezi národními měnovými jednot- kami musí být výsledek určen pevně stanoveným algo- ritmem; že použití inverzních kurzů pro přepočet by vyžadovalo zaokrouhlování kurzů a mohlo by vést k závažným nepřesnostem, zejména v případě vysokých částek; jednotkami, vzhledem k tomu, že zavedení eura vyžaduje zaokrou- hlování peněžních částek; že včasné stanovení pravidel pro zaokrouhlování je nezbytné pro fungování společ- ného trhu a také proto, aby byly umožněny včasná příprava a hladký přechod k hospodářské a měnové unii; že tato pravidla nemají vliv na žádnou zaokrouhlo- vací praxi, zvyklosti nebo vnitrostátní předpisy pro zaokrouhlování, které zajišťují vyšší stupeň přesnosti pro mezivýpočty; (12) vzhledem k tomu, že pro dosažení vysoké míry přes- nosti při přepočtech by měly být přepočítací koeficienty stanoveny na šest platných číslic; že kurzem na šest platných číslic se rozumí kurz, který má počítáno zleva, počínaje první nenulovou číslicí, šest číslic, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Pro účely tohoto nařízení se: — „právními nástroji“ rozumějí právní předpisy, správní akty, soudní rozhodnutí, smlouvy, jednostranné právní akty, pla- tební nástroje jiné než bankovky a mince a ostatní nástroje mající právní účinek, — „zúčastněnými členskými státy“ rozumějí členské státy, které přijímají jednotnou měnu v souladu se Smlouvou, — „přepočítacími koeficienty“ rozumějí neodvolatelně stano- vené přepočítací koeficienty, které přijme Rada v souladu s čl. 109l odst. 4 větou první Smlouvy, (9) vzhledem k tomu, že výraz „smlouva“, používaný k vymezení právních nástrojů, zahrnuje všechny typy smluv bez ohledu na způsob, kterým byly uzavřeny; (1) Úř. věst. L 350, 31. 12. 1994, s. 27. — „národními měnovými jednotkami“ rozumějí měnové jed- notky zúčastněných členských států, jak jsou vymezeny den před zahájením třetí etapy hospodářské a měnové unie, 10/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 83 — „jednotkou euro“ rozumí jak je vymezena v nařízení o zavedení eura, které vstoupí v platnost ke dni zahájení třetí etapy hospodářské a měnové unie. jednotka jednotné měny, Článek 2 Každý odkaz činěný v právním nástroji na ECU ve smyslu 1. článku 109g Smlouvy a jak je vymezeno v nařízení (ES) č. 3320/94 se nahrazuje odkazem na euro v poměru jedno euro k jednomu ECU. U odkazů na ECU v právním nástroji neobsahujícím takové vymezení se předpokládá odkaz na ECU ve smyslu článku 109g Smlouvy a jak je vymezeno v nařízení (ES) č. 3320/94; tuto domněnku lze vyvrátit, přičemž se při- hlédne k záměrům stran. 2. Zrušuje se nařízení (ES) č. 3320/94. Tento článek se použije ode dne 1. ledna 1999 v souladu 3. s rozhodnutím podle čl. 109j odst. 4 Smlouvy. Článek 3 Zavedení eura nepůsobí změnu jakýchkoli ustanovení právních nástrojů ani osvobození od dluhu, ani neopravňuje k nesplnění právních závazků, ani nepřiznává některé ze stran oprávnění takový právní nástroj jednostranně změnit či ukončit jeho plat- nost. Toto ustanovení se použije, nedohodnou-li se strany jinak. Článek 4 vyjádřeného Přepočítací koeficienty budou přijaty v podobě jednoho národních měnách šest 1. eura zúčastněných členských států. Budou vyjádřeny na platných číslic. jednotlivých v Přepočítací koeficienty nebudou při přepočtech zaokrou- 2. hlovány ani upravovány na méně platných číslic. Přepočítací koeficienty se použijí pro přepočty mezi jed- 3. notkou euro a národními měnovými jednotkami v obou směrech. Inverzní koeficienty odvozené z přepočítacích koefi- cientů se nebudou používat. 4. Peněžní částky, které mají být přepočteny z některé národní měnové jednotky na jinou, budou nejprve přepočteny na peněžní částku vyjádřenou v jednotce euro, přičemž tato částka smí být zaokrouhlena, avšak nejméně na tři desetinná místa, a poté budou přepočteny na druhou národní měnovou jednotku. Jiný způsob přepočtu lze použít jen tehdy, přinese-li stejné výsledky. Článek 5 Peněžní částky, které mají být zaplaceny či vyúčtovány, budou při zaokrouhlování po přepočtu na jednotku euro podle článku 4 zaokrouhleny nahoru nebo dolů na nejbližší cent. Při přepočtu na národní měnovou jednotku budou peněžní částky, které mají být zaplaceny nebo vyúčtovány, zaokrouhleny nahoru nebo dolů na nejbližší dílčí jednotku, nebo pokud taková dílčí jednotka neexistuje, na nejbližší existující jednotku, anebo podle vnitrostátních právních předpisů nebo zvyklostí na násobek nebo zlomek dílčí jednotky nebo národní měnové jednotky. Vede-li použití přepočítacího koeficientu k výsledku nacházejícímu se přesně ve středu, zaokrouhlí se částka nahoru. Článek 6 Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Lucemburku dne 17. června 1997. Za Radu předsedkyně A. JORRITSMA-LEBBINK


title: ΚΟΙΝΗ ΘΕΣΗ (ΕΚ) αριθ. 33/97 η οποία καθορίστηκε από το Συμβούλιο στις 17 Ιουνίου 1997 για την έκδοση της οδηγίας 97/.../ΕΚ του Συμβουλίου για τους κανόνες και τα πρότυπα ασφαλείας για τα επιβατηγά πλοία

eurovoc_concepts:
International Maritime Organisation
carriage of passengers
maritime safety
maritime transport
safety standard
transport safety

formats: html pdfa1b print


title: Forslag til Rådets afgørelse om udskiftning af to medlemmer af Udvalget for Den Europæiske Socialfond

eurovoc_concepts:
European Social Fund
appointment of staff
committee (EU)

text: ïWSBÊKBÊÊÊÈÊËÊi Stë. v?% K&SÈJ&I '-'Ski KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER * * * ** Bruxelles, den 17. 06. 1997 KOM(97) 308 endelig udg. Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om udskiftning af to medlemmer af Udvalget for Den Europæiske Socialfond (forelagt af Kommissionen) RÅDETS AFGØRELSE af om udskiftning af to medlemmer af Udvalget for Den Europæiske Socialfond RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR, under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 af 19. december 1988 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fr'a Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter (1), særlig artikel 28, tredje afsnit, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: Rådet, der traf afgørelse på forslag af Kommissionen, udnævnte ved sin afgørelse af 23. oktober 1995 (2) ordinære medlemmer af og suppleanter til Udvalget for Den Europæiske Socialfond for den periode, der udløber den 22. oktober 1998; en post som ordinært medlemne er blevet ledig såvel; en post som udvalget medlemne er blevet ledig såvel; en post som i kategorien regeringen, en post som i kategorien arbejdsgiverrepræsentanter; en post som i kategorien arbejdstagerreræsentanter; de ledige poster skal besættes ved medlemne af Udvalget for Den Europæiske Socialfond; (1) EFTnr. L 374 af 31. 12. 1988, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 3193/94 (EFT nr. L 337 af 24. 12. 94, s. 11). (2) EFT nr. C 296 af 10. 11. 1995, s. 7. TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Følgende personer udnævnes til medlemmer af Udvalget for Den Europæiske Socialfond, for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 22. oktober 1998: Repræsent(ing): Medlem: Efterfølger: DANMARK DANMARK IRLAND PORTUGAL SVERIGE SVERIGE SVERIGE DET FORENEDE KONGERIGE DET FORENEDE KONGERIGE Arbejdstager Regeringen Regeringen Regeringen Arbejdstager Regeringen Arbejdsgiver Regeringen Arbejdsgiver Ordinært Udnævnelse Ordinært Ordinært Ordinært Ordinært Ordinært Udnævnelse Udnævnelse Fr Marie Louise KNUPPERT Hr. Allan PHILIPS Hr. HughHAYDEN Fr. Ana VALE Hr. LeifDERGEL Fr. Anne-Marie QVARFORT Fr. Karin EKENGER Fr. Anne-Marie LAWLOR Hr. Rhian CHILCOTT Hr. I. WISTISEN Hr. A. KNUDSEN Fr. Freda NOLAN Fr. M. C. MEDEIROS SOARES Hr. Anders FORSMAN Fr. Erika THELNING Fr. Ingrid JERNECK Fr. JuneMlLLIGAN Hr. AlanARMITAGE Denne afgørelse offentliggøres i De Euroæiske Fællesskabers Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den Artikel 2 På Rådets vegne Formand ISSN 0254-1459 KOM(97) 308 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 01 Katalognummer : CB-CO-97-294-DA-C ISBN 92-78-21484-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: Id-Deċiżjoni Nru 1336/97/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Ġunju 1997 dwar serje ta’ linji gwida għan-networks tat-telekomunikazzjoni trans-Ewropej

eurovoc_concepts:
EU aid
action programme
project of common interest
trans-European network
transmission network

text: 13/Vol. 19 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 141 31997D1336 L 183/12 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 11. 7. 1997 ID-DEĊIŻJONI Nru 1336/97/KE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL tas-17 ta’ Ġunju 1997 dwar serje ta’ linji gwida għan-networks tat-telekomunikazzjoni trans-Ewropej IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidraw it-Trattat li Ewropej, u b’mod partikolari Artikolu 129d tiegħu, jistabbilixxu il-Komunitajiet l-ewwel paragrafu ta’ l- Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċja- li (2), Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (3), jaġixxu li Waqt stabbilita mill- Artikolu 189b tat-Trattat (4) fid-dawl tat-test konġunt approvat fis-16 ta’April 1997 mil-Kumitat tal-Konċiljazzjoni, skond il-proċedura (1) (2) (3) l-applikazzjonijiet, t-twaqqif u l-iżvilupp tan-networks tat-telekomuni- Billi trans-Ewropej għandhom l-għan li kazzjoni jassiguraw iċ-ċirkolazzjoni u l-iskambju ta’ l-informazzjoni mal-Ko- munità kollha; billi dan l-investiment fit-tagħmir huwa prekondizzjoni biex iċ-ċittadini u l-industrija ― b’mod l-SME’s ― fil-Komunità jkunu jistgħu jgawdu speċjali benefiċċju sħiħ mill-potenzjal tat-telekomunikazzjoni biex tkun tista’ titwaqqaf ‘is-soċjeta ta’ l-informatika’, li fiha l-iżvilupp ta’ is-servizzi u n-net- works tat-telekomunikazzjoni ser ikunu ta’ importanza kruċjali bil-għan li tiġi assigurata d-disponibilità għal kull ċittandin, kumpanija jew awtorità pubblika, inkluż fir- reġjuni anqas żviluppati jew dawk periferalli, ta’ kull tip jew kwantità ta’ informazzjoni li jistgħu jeħtieġu; Billi, f’din il-White Paper dwar ‘It-Tkabbir, il-Kompetittivi- tà u l-Impjieg’, il-Kummissjoni enfasizzat l-importanza li tkun stabbilita is-soċjeta ta’ l-informatika, li, billi tintro- duċi forom ġodda ta’ relazzjonijiet ekonomiċi, politiċi u soċjali, għandha tgħin lill-Unjoni biex tiffaċċja l-isfidi l- ġodda tas-seklu li jmiss, inkluża l-isfida tal-ħolqien ta’ l- impjiegi; billi dan kien ġie rikonoxxut mill-Kunsill Ewro- pew ta’ Brussell ta’ Diċembru 1993; Billi s-suq intern jikkostitwixxi żona bla fruntieri, li fiha il-kapital u l-moviment liberu tal-merkanzija, s-servizzi għandu jiġi assigurat, u fejn il-miżuri tal- Komunità li huma diġa adottati jew li huma fil-proċess li jiġu adottati jeħtieġu skambju sinjifikanti ta’ informaz- l-operaturi ekonomiċi u l-ammi- zjoni bejn l-individwi, l-fatt li wieħed ikollu l-mezzi effij- nistrazzjonijiet; billi ċenti għall-iskambju ta’ l-informazzjoni huwa ta’ impor- il-persuni, (1) ĠU Nru ċ 302, ta’ l-14. 11. 1995, p. 23 u ĠU Nru C 175, tat-18. 6. 1996, p. 4. (2) ĠU Nru C 39, tat-12. 2. 1996, p. 20. (3) ĠU Nru C 129, tat-2. 5. 1996, p. 32. (4) Opinjoni tal-Parlament Ewropew ta’ l-1 ta’Frar 1996 (ĠU Nru C 47, tad-19. 2. 1996, p. 15), Pożizzjoni Komuni tal-21 ta’ Marzu 1996 (ĠU Nru C 134, tas-6. 5. 1996, p. 18) u Deċiżjoni tal- Parlament Ewropew tas-17 ta’ Lulju 1996 (ĠU Nru C 261, tad- 9. 9. 1996, p. 59). Id-Deċiżjoni tal- Parlament Ewropew ta’ l-14 ta’ Mejju 1997 u d-Deċiżjoni tal-Kunsill tas-26 ta’ Mejju 1997. tal-Kunsill l-impriżi; tanza vitali biex tittejjeb il-kompetittività ta’ jistgħu jiġu ta’ billi dawn l-iskambji assigurati minn networks tat-telekomuni- kazzjoni; billi d-disponibilità ta’ networks trans-Ewropej għandha ssaħħaħ il-koeżjoni soċjali u ekonomika fil- Komunità; l-informazzjoni trans-Ewropej Billi l-istabbiliment u l-iżvilupp ta’ networks trans-Ewropej tat-telekomunikazzjoni għandhom jippermettu li l-infor- mazzjoni tkun tista’ tiġi skambjata bejn l-individwi, l- operaturi ekonomiċi u l-amministrazzjonijiet, filwaqt li jiġu rrispetati d-drittijiet ta’ l-individwi għall-privatezza u d-drittijiet tal-propjetà intelletwali u industrijali; Billi f’Ġunju ta’ l-1994, fir-rapport tagħhom ‘L-Ewropa u li kienu ħejjew għall- soċjetà globali ta’ l-informatika’, Kunsill Ewropew ta’ Korfu ta’ l-24 u l-25 ta’ Ġunju 1994, il-membri ta’ grupp ta’ rappresentanti prominenti ta’ tan- l-industrija rrakkomandaw l-implimentazzjoni networks tat-telekomunikazzjoni trans-Ewropej u l-garan- l-interkonnettività tagħhom man-networks kollha zija ta’ l-komunikazzjoni identifika Ewropej; billi mobbli bħala pilastru tas-soċjetà ta’ l- l-informatika li potenzjal tiegħu għandu jissaħħaħ; billi l-Kunsill Ewro- pew ta’ Korfu ta l-approvazzjoni ġenerali tiegħu għal dik ir-rakkomandazzjoni; r-rapport Billi dawk ir-rakkomandazzjonijiet ġew segwiti mill-Ku- missjoni fil-komunikazzjoni tagħha lill-Parlament Ewro- pew u lill-Kunsill li jġib it-titolu ‘Il-triq Ewropea lejn is- soċjetà ta’ l-informatika: pjan ta’ azzjoni’; billi l-konkluż- jonijiet tal-laqgħa tal-Kunsill tat-28 ta’ Settembru 1994 dwar dan il-pjan ta’ azzjoni enfasizzaw il-fatt li l-iżvi- l-informazzjoni ta’ l-infrastrutturi ta’ lupp mgħaġġel ta’ prestazzjoni għolja huwa essenzjali għall-Komunità fuq il-bażi ta’ strateġija globali, koerenti u bbilanċjata; jeħtieġ li linji ġwida li l-Artikolu 129c tat-Trattat l-Komunità Billi għandha tistabbilixxi serje ta’ jkopru l- miri, l-prijoritajiet u l-punti prinċipali tal-miżuri maħsu- ba fil-qasam tan-networks trans-Ewropej; billi dawn il-linji gwida għandhom jidentifikaw il-proġetti ta’ interess ko- muni; billi n-networks trans-Ewropej fil-qasam ta’ l-infras- li truttura tat-telekomunikazzjoni jikkostitwixxu dawn in-networks: is- servizzi ġeneriċi u n-networks bażiċi; saffi l-applikazzjonijiet, jkopru it-tliet (4) (5) (6) (7) 142 (8) MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 19 li interess kollettiv, Billi s-soċjeta ta’ l-informatika ma tistax tiżviluppa min- għajr l-eżistenza ta’ applikazzjonijiet aċċessibbli, u speċ- jalment applikazzjonijiet ta’ jlaħħqu mal-ħtiġiet ta’ l-utenti mill-aħjar li jistgħu, waqt li jqisu, fejn xieraq, il-ħtiġiet ta’ l-anzjani u ta’ dawk b’diżabilità; billi l-applikazzjonijiet b’hekk jiffurmaw parti importanti mill-proġetti ta’ l-applikazzjonijiet interess komuni; billi relevanti max-xogħol konness mat-telekomunikazjoni għandu jieħu kont b’mod partikolari tad-disposizzjonijiet legali fir-rigward tad-drittijiet tal-ħaddiema li japplikaw fl-Istati Membri konċernati; (15) Billi x-xogħol fuq il-Programm Esprit (programm speċi- fiku ta’ riċerka u żvilupp teknoloġiku, inkluż id-dimos- trazzjoni, fil-qasam tat-teknoloġiji ta’ l-informatika (1994 sa 1998)), stabbilit mid-Deċiżjoni 94/802/KE (3), ħejja t- triq u pprovda l-bażi tenoloġika għall-introduzzjoni ta’ l- applikazzjonijiet tat-teknoloġija ta’ l-informatika; (9) l-proġetti ta’ jistgħu, f’bosta każi, Billi interess komuni jiġu mplimentatati diġà fin-networks preżenti tat-teleko- munikazzjoni, speċjalment fl-Euro-ISDN, u b’hekk joffru linji gwida għand- applikazzjonijiet trans-Ewropej; billi hom jiġu stabbiliti biex jiġu identifikati dawn il-proġetti ta’ interess komuni; (16) (10) Billi għandu jkun hemm koordinazzjoni bejn l-impli- mentazzjoni tal-proposti magħżula u l-inizjattivi simili adottati fil-livell nazzjonali jew reġjonali fil-Komunità; (11) Billi fil-għażla u l-implimentazzjoni ta’ dawn il-proġetti għandu jittieħed kont l-infrastrutturi kollha offruti minn fornituri eżistenti jew ġodda; ta’ r-riżultati tax-xogħol tal-programmi speċifiċi Billi tar- riċerka u l-iżvilupp teknoloġiku fil-qasam tas-sistemi telematiċi ta’ interess ġenerali (1991 sa 1994) stabbiliti mid-Deċiżjoni 91/353/KEE (4) u tal-programm speċifiku inkluż id-dimos- għar-riċerka u l-iżvilupp teknoloġiku, ta’ telematiċi trazzjoni, interess komuni (1994 sa 1998) kif stabbilit mid-Deċiż- joni 94/801/KEE (5) ħejjew it-triq għall-introduzzjoni ta’ applikazzjonijiet interoperabbli ta’ interess komuni ma’ l- Ewropa kollha; l-applikazzjonijiet fil-qasam ta’ (12) (13) Billi fid-9 ta’ Novembru 1995 il-Parlament Ewropew u l- Kunsill adottaw id-Deċiżjoni Nru 2717/95/KE dwar sett ta’ l-EURO-ISDN (Sistema Diġitali ta’ Sevizzi Integrati) bħala network trans-Ewro- pew (1); linji gwida għall-iżvilupp ta’ (17) li tista’ ta’ data sal-kapaċitajiet b’firxiet Billi n-networks preżenti, li jinkludu l-ISDN eżistenti, qed jevolvu lejn biex isiru networks avvanzati li joffru kurrent ta’ ta’ rata varjabbli tiġi adattata għall-ħtiġiet frekwenzi wiesgħa, differenti, b’mod partikolari għall-provvista tas-servizzi tal-multimedia u applikazzjonijiet; billi l-implimentazzjoni tan-Networks tal-Komunikazzjoni ta’ Firxa Wiesgħa (net- works IBC) ser tkun ir-riżultat ta’ din l-evoluzzjoni; billi l-IBC għandhom jikkostitwixxu l-aħjar n-networks pjattaforma għall-applikazzjonijiet tas-soċjetà ta’ l-infor- matika; ta’ Billi huwa meħtieġ li tiġi assigurata l-koordinazzjoni effettiva bejn l-iżvilupp tan-networks tat-telekomunikaz- li għandhom jittrattaw il-problemi zjoni trans-Ewropej, reali tad-dinja, mingħajr ma jippruvaw iwettqu proġetti purament esperimentali, u l-programmi differenti tal- Komunità, b’mod partikolari l-programmi speċifiċi tar- raba’ programm qafas għar-riċerka, l-iżvilupp teknoloġi- ku u d-dimostrazzjoni, il- programmi b’kontenut orjentat lejn l-informatika (bħall- INFO 2000 u l-MEDIA II) u attivitajiet oħra tas-soċjeta ta’ l-informatika; billi din il-koordinazzjoni għandha tiġi wkoll assigurata mill-proġetti provduti mid-Deċiżjonijiet japplikaw għan- tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill networks trans-Ewropej; favur l-SME’s, il-programmi li (14) Billi x-xogħol fuq il-Programm RACE (programm ta’ riċerka speċifika u żvilupp teknoloġiku fil-qasam tat- teknoloġiji tal-komunikazzjoni (1990 sa’ l-1994)) stipu- lat bid-Deċiżjoni 91/352/KEE (2) ħejja t-triq u pprovda l- bażi teknoloġika għall introduzzjoni tan-networks IBC fl- Ewropa’; (18) l-miżuri mmirati lejn l-assigurazzjoni Billi l-inter- operabilità tan-networks telematiċi bejn l-amministrazzjo- nijiet jaqgħu fil-qafas tal-prijoritajiet adottati b’relazzjoni mal-linji gwida presenti għan-networks trans-Ewropej tat- telekomunikazzjoni; ta’ (1) ĠU Nru L 282, ta’ l-24. 11. 1995, p. 16. (2) ĠU Nru L 192, tas-16. 7. 1991, p. 8. (3) ĠU Nru L 334, tat-22. 12. 1994, p. 24. (4) ĠU Nru L 192, tas-16. 7. 1991, p. 18. (5) ĠU Nru L 334, tat-22. 12. 1994, p. 1. 13/Vol. 19 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 143 (19) (20) Billi fil-komunikazzjoni tagħha ta’ l-24 ta’ Lulju 1993 dwar l-azzjonijiet bi tħejjija fil-qasam tan-networks trans- fir-rigward tal-komunikazzjonijiet integrati per- Ewopej mezz ta’ il-Kummissjoni tħejjija rrikonoxxiet ma’ l-atturi fis-settur biex isiru linji gwida xierqa; billi r- riżultat tal-linji gwida relatati man-networks ta’ l-IBC f’din id-Deċiżjoni; firxa wiesgħa ta’ il-ħtieġa li ta’ dawn l-azzjonijiet jitwettqu azzjonijiet bi jifforma l-bażi frekwenzi, l-iżvilupp ta’ liberalizzat; billi Billi s-settur tat-telekomunikazzjoni qed jiġi progressiva- ment l-applikazzjonijiet is-servizzi ġeneriċi u n-networks bażiċi trans-Ewropej, kull ma jmorru aktar qed jiddependu mill-inizjattiva privata; billi dawn l-iżviluppi trans-Ewropej għandhom jirrispondu fuq skala Ewropea għall-ħtiġiet tas-suq jew għall-ħtiġiet attwali u kbar tas-soċjetà li ma jkunux tas-suq biss; billi, meta wieħed iqis koperti mill-forzi dan, l-atturi interessati tas-settur għandhom jiġu mitluba biex jibgħatu, permezz ta’ ta’proċeduri jagħtu lil kulħadd opportunitajiet indaqs, pro- xierqa li posti speċifiċi; billi dawn il-proċeduri għandhom jiġu jgħin lill-Kummissjoni biex definiti; billi Kumitat ser tispeċifika l-proġetti ta’ interess komuni; l-applikazzjoni ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI: Artikolu 1 Din id-Deċiżjoni tistabilixxi l-linji gwida li jkopru dawn il-miri, il-prijoritajiet u l-punti wiesgħa tal-miżuri maħsuba fis-settur tan-networks trans-Ewropej fil-qasam ta’ l-infrastruttura tat-tele- ta’ komunikazzjoni. Dawn il-linji gwida jidentifikaw proġetti jelenkaw dawk il-proġetti fl-Anness 1 u interess komuni billi jistabilixxu l-proċedura u l-kriterji għall-ispeċifkazzjoni billi tagħhom. Artikolu 2 Il-Komunità għandha tappoġġa l-inter-konnessjoni tan-networks fil-qasam ta’ l-istabbili- l-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni, ment u l-iżvilupp tas-servizzi interoperabbli u l-applikazzjoni- jiet kif ukoll l-aċċess għalihom, bil-mira li: (21) Billi modus vivendi bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni fir-rigward tal-miżuri ta’ implimentaz- zjoni għall-atti adottati skond il-proċedura stabbilita fl- Artikolu 189b tat-Trattat kien konkluż fl-20 ta’ Diċem- bru 1994 (1); (22) Billi proġetti ta’ interess komuni li għandhom x’jaqsmu mat-territorju ta’ Stat Membru jeħtieġu l-approvazzjoni ta’ l-Istat Membru konċernat. ; (23) (24) Billi l-Kumissjoni u l-Istati Membri ser ikollhom jaġixxu biex jassiguraw l-inter-operabilità tan-networks u jikkoor- dinaw, min-naħa l-waħda, l-attivitajiet ta’ l-Istati Membri li l-għan tagħhom huwa l-implimentazzjoni tan-networks tat-telekomunikazzjoni l- il-proġetti nazzjonali komparabbli, biss sal-punt oħra, meħtieġ biex tiġi assigurata l-koerenza totali; trans-Ewropej u, min-naħa Billi huwa importanti għall-aqwa żvilupp tas-soċjetà ta’ l-informatika, li jiġi assigurat skambju effiċjenti ta’ infor- mazzjoni bejn il-Komunità u pajjiżi terzi, b’mod parti- li huma parti mill-Ftehim dwar iż-Żona kolari Ekonomika Ewropea jew pajjiżi jkunu kkonkludew li Ftehim ta’ Assoċjazzjoni mal-Komunità; l-Istati (25) iżda, l-attivitajiet imwettqa fil-kuntest ta’ dawn il- Billi, linji gwida huma suġġetti għall-applikazzjoni sħiħa tar- regoli dwar il-kompetizzjoni stabbiliti mit-Trattat u l- leġislazzjoni ta’ implimentazzjoni, (1) ĠU Nru C 102, ta’ l-4. 4. 1996, p. 1. — tiffaċilità t-transizzjoni lejn soċjetà ta’ l-informatika, kif l-esperjenza fuq l-effetti tat-tqassim ta’ net- ukoll tipprovdi works ġodda u l-applikazzjonijiet fuq l-attivitajiet soċjali u l- promozzjoni tas-sodisfazzjon tal-ħtiġiet soċjali u kulturali u t-titjib tal-kwalità tal-ħajja. — ittejjeb il-kompetittività tad-ditti tal-Komunità, b’mod parti- kolari l-SME’s, u ssaħħaħ is-suq intern, — issaħħaħ il-koeżjoni ekonomika u soċjali, billi jittieħed kont b’mod partikolari tal-ħtieġa li tgħaqqad ir-reġjuni gżejjer u dawk imdawrin bl-art u dawk periferali mar-reġjuni ċentrali tal-Komunità. — tħaffef l-iżvilupp ta’ l-attivitajiet f’setturi ġodda li qed jes- pandu li jwassal għall-ħolqien ta’ l-impjiegi. Artikolu 3 Il-prijoritajiet biex jitwettqu l-miri msemmija fl-Artikolu 2 għandhom ikunu: — l-istudju u l-konvalidazzjoni tal-fattibilità teknika u kum- merċjali, segwiti bit-tqassim ta’ l-applikazzjonijiet li jappoġ- ġaw l-iżvilupp ta’ soċjetà ta’ l-informatika Ewropea, b’mod partikolari l-applikazzjonijiet ta’ interess kollettiv, l-applikazzjonijiet li — l-istudju u l-konvalidazzjoni tal-fattibilità, segwiti mit-tqas- sim ta’ jikkontribwixxu għall-koeżjoni ekonomika u soċjali, billi ttejjeb l-aċċess għall-informazzjoni fil-Komunità kollha u billi fuq id-diversità kulturali tibni Ewropea, 144 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 19 — l-istimolu ta’ inizjattivi inter-reġjonali minn pajjiż għal ieħor u ta’ inizjattivi li jinvolvu r-reġjuni, b’mod partikolari dawk l-anqas favorevoli, biex jiġu imnedija s-servizzi u l-applikaz- zjonijiet tat-telekomunikazzjoni trans-Ewropej, ta’ l-applikazzjonijiet u ta’ l-infrastruttura li dawn jeħtieġu, b’mod partikolari għall-applikazzjonijiet tal-multimedia, u ta’ l-inter-operablità bejn is-servizzi u l-applikazzjonijiet eżis- tenti u dawk ta’ firxa wiesgħa ta’ frekwenzi. — l-istudju u l-konvalidazzjoni tal-fattibilità, li l-applikazzjonijiet u servizzi segwiti minn tqassim ta’ jikkontribwixxu favur it-tisħiħ tas-suq intern u l-ħolqien ta’ impjiegi, b’mod joffru lill-SME’s partikolari dawk li il-mezzi biex dawn itejbu l-kompetittività tagħhom fil-Komunità u fil-livell mondjali, — l-identitifikazzjoni, l-istudju u l-konvalidazzjoni tal-fattibilità tenika u kummerċjali, segwiti mit-tqassim tas-servizi ġene- riċi trans-Ewopej li jipprovdu aċċess kontinwu għall-kull tip inkluż fir-reġjuni rurali u periferali, u li ta’ jkunu fil-livell mondjali, inter-operabbli mas-servzzi iformazzjoni, ekwivalenti — l-istudju u l-konvalidazzjoni tal-fattibilità ta’ networks ġodda tal-komunikazzjoni frek- wenzi (IBC) fejn din tkun meħtieġa għal dawn l-applikaz- zjonijiet u s-servizzi, u l-promozzjoni ta’ l-inter-konnettività ta’ dawn is-sistemi, integrata fuq strixxa wiesgħa ta’ — l-identitifkazzjoni u t-tneħħija ta’ lakuni u nuqqasijiet fil- kontinwità ta’ l-inter-konnessjoni effettiva u l-inter-operabi- lità tal-komponenti kollha tan-networks tat-telekomunikaz- fil-Komunità, b’enfasi partikolari fuq networks bażiċi zjoni tat-telekomunikazzjoni kif definiti fl-Anness I. Artikolu 4 Il-linji wiesgħa tal-miżuri jitwettqu l-miri definiti fl-Artikolu 2 għandhom ikopru: li għandhom jiġu implimentati biex — l-ispeċifikazzjoni tal-proġetti ta’ interess komuni bl-istabbili- ment ta’ programm ta’ xogħol, — l-azzjonijiet immirati biex ikattru l-għarfien mill-individwi, l-operaturi ekonomiċi u l-amministrazzjonijiet tal-benefiċċji li huma jistgħu jiksbu mis-servizzi u l-applikazzjonijiet tat- telekomunikazzjoni trans-Ewropej ġodda u avvanzati, — l-azzjonijiet immirati għall-istimolu ta’ inizjattivi kombinati mill-utenti u l-fornituri biex iniedu proġetti fil-qasam tan- networks tat-telekomunikazzjoni trans-Ewropej, b’mod parti- kolari n-networks ta’ l-IBC, — l-appoġġ, fil-qafas tal-metodi stabbiliti mit-Trattat, għall-az- zjonijiet biex tiġi studjata u konvalidata l-fattibilità, segwita mit-tqassim, ta’ applikazzjonijiet, b’mod partikolari l-appli- kazzjonijiet ta’ interess kollettiv, u l-inkoraġġiment tat-twaq- ta’ kollaborazzjoni pubblika/privata, b’mod partikolari qif permezz ta’ sħubija, — l-istimolu tal-provvista u l-użu tas-servizzi u l-applikazzjo- jikkostitwixxu nijiet għall-SME’s u l-utenti professjonali, sors ta’ impjiegi u tkabbir, li Artikolu 5 L-iżvilupp tan-networks trans-Ewropej fis-settur ta’ l-infrastruttu- ra tat-telekomunikazzjoni għandu jitwettaq taħt din id-Deċiżjo- ni permezz ta’ ta’ proġetti interess komuni. interess komuni huma elenkati fl-An- ness1. l-implimentazzjoni Il-proġetti ta’ ta’ Artikolu 6 fl-Anness II. Skond l-Artikoli 7,8 u 9, il-proġetti ta’ interess komuni elenkati fl-Anness 1 għandhom ikunu speċifikati, billi jintużaw il-kriter- identifikati huma eliġibbli Il-proġetti ji elenkati għall-appoġġ tal-Komunità b’konformità mar-Regolament tal- Kunsill (KE) Nru 2236/95 tat-18 ta’ Settembru 1995 li jistipula regoli ġenerali għall-għoti ta’ għajnuna finanzjarja Komunitarja fil-qasam tan-networks tal-komunikazzjoni trans-Ewropej (1). Artikolu 7 Fuq il-bażi ta’ l-Anness I il-Kummissjoni, wara konsultaz- 1. zjoni ma’ l-operturi fis-settur u waqt li tqis kull politika oħra dwar networks Trans-Ewropej, għandha tħejji programm ta’ xogħol, adottat skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 8, u wara tipproċedi b’sejħiet għall-proposti. Il-Kumissjoni għandha tivverifika li l-proġetti relatati mat- 2. territotorju ta’ xi Stat Membru jkunu approvati mill-Istat Mem- bru konċernat. Artikolu 8 Il-Kumissjoni għandha tkun responsabbli għall-implimen- 1. tazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni. Għall-każi speċifikati 2. il-Kumissjoni għandha tkun mgħejuna minn kumitat kompost mir-rappre- sentanti ta’ l-Istati Membri u presedut minn rappreżentant tal- Kumissjoni. fl-Artikolu 9(1), Ir-rappresentant tal-Kumissjoni għandu jibgħat lill-Kumitat ab- bozz tal-miżuri li għandhom jittieħdu. Il-kumitat għandu jagħti l-opinjoni tiegħu fuq l-abbozz f’limitu ta’ żmien li l-President għandu jistabilixxi skond l-urġenza tal-kwistjoni. L-opinjoni tingħata bil-maġġoranza kif provduta għandha fl-Artiko- ikun tat-Trattat lu 148(2) meħtieġ li tar- jadotta fuq proposta mil-Kumissjoni. rappreżentanti ta’ l-Istati Membri fil-kumitat għandhom ikunu peżati bil-mod stipulat f’dak l-Artikolu. Il-President ma għan- dux jivvota. fil-każ ta’ deċiżjonijiet l-Kunsill Il-voti li — il-promozzjoni ta’ l-in- ter-operabilità tas-servizzi ta’ firxa wiesgħa ta’ frekwenzi u l-inter-konnettività tan-networks, ta’ (1) ĠU Nru L 228, tat-23. 9. 1995, p. 1. 13/Vol. 19 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 145 Il-Kumissjoni għandha tadotta l-miżuri maħsuba jekk dawn ikunu skond l-opinjoni tal-kumitat. Jekk il-miżuri maħsuba ma jkunux skond l-opinjoni tal-kumi- tat, jew jekk ebda opinjoni ma tingħata, il-Kumissjoni għandha lill-Kunsill proposta relatata mal- bla dewmien tissottometti miżuri li għandhom jittieħdu. Il-Kunsill għandu jaġixxi b’maġ- ġoranza kwalifikata. Jekk, meta jiskadi perjodu ta’ tliet xhur minn meta kwistjoni l-aħħar ma jkunx tiġi mressqa quddiem il-Kunsill, dan ta’ aġixxa, il-miżuri proposti għandhom jiġu adottati mill-Kum- missjoni. Artikolu 9 1. — l-preparazzjoni u l-aġġornament Il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 8 għandha tgħodd għal: tal-programm ta’ xogħol imsemmi fl-Artikolu 7 — id-determinazzjoni tal-kontenut tas-sejħiet għall-proposti, — l-ispeċifikazzjoni tal-proġetti ta’ interess komuni billi jintu- żaw il-kriterji stipulati fl-Anness II, — id-determinazzjoni ta’ appoġġ supplimentari u azzjonijiet ta’ koordinazzjoni, — il-miżuri li għandhom jittieħdu biex tiġi evalwata l-impli- mentazzjoni tal-programm tax-xogħol fuq livell finanazjarju u tekniku. Il-Kumissjoni għandha tinforma lill-kumitat, f’kull waħda 2. mil-laqgħat tiegħu, dwar il-progress li jkun sar fl-implimentaz- zjoni tal-programm ta’ xogħol. Artikolu 10 Din id-Deċiżjoni għandha tgħodd għan-Network Diġitali għal (ISDN) bla preġudizzju għad-Deċiżjoni Nru Servizzi 2717/95/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill. Integrati Artikolu 11 L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiffaċilitaw l-implimentazzjoni tal-proġetti ta’ interess ko- muni b’konformità mar-regoli Komunitarji. Il-proċeduri ta’ aw- torizzazzjoni li jistgħu jkunu meħtieġa għandhom jiġu mitmu- ma malajr kemm jista’ jkun b’konformità mal-leġislazzjoni tal- Komunità. Artikolu 12 Din id-Deċiżjoni m’għandhiex tkun ta’ preġudizzju għal xi obbligazzjonijiet finanzjarji ta’ Stat Membru jew tal-Komunità. Artikolu 13 ta’ pajjiżi terzi, b’mod partikolari pajjiżi jistgħu jiġu awtorizzati mill-Kunsill, Il-parteċipazzjoni li jkunu parti għall-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea jew li jkunu kkonkludew Ftehim ta’ Assoċjazzjoni mal-Komu- ta’ każ nità, b’każ, skond il-proċedura stipulata fl-Artikolu 228 tat-Trattat, biex jippermettulhom jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni tal-proġetti interess komuni, u biex jippromwovu l-inter- konnessjoni u l-inter-operabilità tan-networks tat-telekomunikaz- joni, basta illi ma ġġibx magħha żieda fl-għajnuna Komunitar- ja. fuq il-bażi ta’ Artikolu 14 Kull tliet snin il-Kumissjoni għandha tissottometti rapport dwar l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali u lill-Kumitat tar- Reġjuni. Ir-rapport għandu jkun fih evalwazzjoni tar-riżultati miksuba bl-appoġġ tal-Komunità fid-diversi oqsma ta’ proġetti kif rela- tati mal-miri globali u għandu jkun fih stima dwar l-impatt soċjali u fuq is-soċjetà ta’ l-introduzzjoni ta’ l-applikazzjonijiet wara li dawn jitqassmu. Flimkien ma’ dak ir-rapport, il-Kummissjoni għandha tissotto- metti proposti xierqa għar-reviżjoni ta’ l-Anness I li jinsab ma’ din id-Deċiżjoni fuq il-bażi ta’ l-iżviluppi tekniċi u l-esperjenza miksuba. Fin-nuqqas ta’ deċiżjoni sal-31 ta’ Diċembru tar-raba’ sena, l- Anness I għandu jitiqes bħala li jkun skada minbarra fir- rigward tas-sejħiet għall-proposti li jkunu diġà ġew ippubblikati fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropew qabel dik id-data. Din id-Deċizjoni hija indirizzata lill-Istati Membri. Artikolu 15 Magħmula fi Brussel, fis-17 ta’ Ġunju 1997. Għall-Parlament Ewropew Il-President Għall-Kunsill Il-President J. M. GIL-ROBLES A. JORRITSMA LEBBINK 146 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 19 L-ANNESS I L-IDENTIFIKAZZJONI TAL-PROĠETTI TA’ INTERESS KOMUNI In-networks tal-telekomunikazzjoni trans-Ewropej għandhom jiftħu s-suq tal-Komunità għall-applikazzjonijiet u s-servizzi l-ġodda li għandhom jifformaw il-bażi għall-iżvilupp tas-soċjeta ta’ l-informatika. Dawn huma essenzjali biex jappoġġaw l-prosperità tal-Komunità, joħolqu l-impjiegi, u jsaħħu l-koeżjoni ekonomika u soċjali. Mudell bi tliet saffi ġie ġeneralment aċċettat bħala l-qafas l-akar adattat biex jiddeskrivi n-networks tat-telekomunikazzjoni trans-Ewropej. Is-saffi huma: — is-saff ta’ l-Applikazzjonijiet, li permezz tiegħu l-utenti jintegraw mas-servizzi ġeneriċi u n-networks bażiċi biex ilaħħqu mal-ħtiġiet professjonali, edukattivi u soċjali tagħhom, — is-saff tas-Servizzi Ġeneriċi, li huwa magħmul minn servizzi ġeneriċi kompatibbli u l-amministrazzjoni tagħhom. Permezz ta’ l-appoġġ tal-ħtiġiet komuni ta’ l-applikazzjonijiet, u billi jipprovdu għodod komuni għall-iżvilupp u l- implimentazzjoni ta’ l-applikazzjonijiet ġodda, dawn is-servizzi jissupplimentaw l-applikazzjonijiet filwaqt li jgħinu fl-interoperabilità tagħhom, — is-saff tan-Networks Bażiċi, li jipprovdi aċċess fiżiku, trasport u l-bdil minn element għall-ieħor tan-networks, inkluż l- amministrazzjoni u s-senjalar tagħhom. Dawn l-elementi jassiguraw l-interkonnettività tan-networks tran-Ewropej. Dawn it-tliet saffi jifformaw struttura koerenti, fejn l-applikazzjonijiet jiġu appoġġjati miż-żewġ safef ta’ taħt: is-servizzi ġeneriċi u n-networks bażiċi. B’mod partikolari, l-applikazzjonijiet ma jistgħux jiġu offruti fin-nuqqas ta’ wieħed miż- żewġ safef l-oħra; iżda kull saff għandu jkun biżżejjed miftuħ biex jappoġġa kull element tas-saff li jiġi eżatt fuqu. F’dan interess komuni għandhom jiġu identifikati fuq il-bażi tal-kapaċità operattiva tagħhom biex il-kuntest, jappoġġaw il-miri stabbiliti b’din id-Deċiżjoni. il-proġetti ta’ It-taqsimiet li ġejjin jidentifikaw f’kull saff tan-networks trans-Ewropej il-proġetti ta’ interess komuni li għandhom jiġu speċifikati skond l-Artikolu 9 u skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 8 1. Applikazzjonijiet jieħdu kont tal-ħtiġiet lingwistiċi u għandhom ikunu interoperabbli biex iġibu l- L-applikazzjonijiet jeħtiġilhom li jkun applikabbli, dawn għandhom iqisu l-ħtiġiet aqwa benefiċċju lill-utenti mal-Komunità kollha. Fejn dan jista’ jew anqas popolati. Dawn għandhom jimmiraw għall-akbar għadd ta’ utenti speċifiċi ta’ reġjuni anqas żviluppati possibbli u juru l-possibiltajiet ta’ aċċess miċ-ċittadini għal servizzi ta’ interess kollettiv. Għall-benefiċċju tan-nies b’diżabilità, irid jittieħed kont tal-ħtiġiet speċjali fl-istadju bikri ta’ l-ippjanar tal-proġetti u għar-rigward ta’ l-aċċess għas-servizzi. Il-proġetti ta’ interess komuni għall-applikazzjonijiet huma: — Network għall-universitajiet u ċ-ċentri tar-riċerka: għandu jitwaqqaf network trans-Ewropew avvanzat li jkun kapaċi li jġorr l-applikazzjonijiet tal-multimedja u dan għandu jgħaqqad l-universitajiet u ċ-ċentri tar-riċerka fl-Ewropa kollha, b’aċċess miftuħ għal-libreriji tagħhom. — L-edukazzjoni u t-taħriġ mill-bogħod: is-servizzi avvanzati ta’ l-edukazzjoni u t-taħriġ f’ċertu distanza għandhom ikunu aċċessibli għall-iskejjel, il-kulleġġi, n-negozji u l-individwi. Għandhom jitwaqqfu ċentri u magħmula remotament aċċessibbli fil-Komunità kollha biex jipprovdu s-servizzi ta’ materjal għall-korsijiet u t-taħriġ għall- is-sistemi edukattivi u l-amministrazzjonijiet pubbliċi. Approċċi ġodda għall-aspetti SME’s, il-kumpaniji relevanti kollha ta’ faċilitata t- transizzjoni lejn is-soċjetà ta’ l-informatika. l-kbar, l-edukazzjoni u tat-taħriġ għandhom jiġu żviluppati u promossi biex tiġi — It-telematiċi tas-saħħa: networks u applikazzjonijiet fuq standards komuni għandhom jitqassmu, li jgħaqqdu flimkien fuq skala Komunitarja lill-imsieħba kollha fis-settur tas-saħħa, b’mod partikolari t-tobba tal-familja, l-isptarijiet u ċ-ċentri pubbliċi tas-saħħa. trans-Ewropej ibbażati lejn l-utenti, — It-telematiċi tat-trasport: għandu jittieħed vantaġġ sħiħ minn-networks tat-telekomunikazzjoni trans-Ewropej biex tat-trasport u għall- jipprovdu servizzi orjentati iżvilupp ta’ servizzi b’valur miżjud bħalma huma s-servizzi ta’ l-informazzjoni, is-servizzi ta’ ħlas integrat u r- riżerva, l-ippjanar ta’ vjaġġi u l-gwida waqt ir-rotta, u l-immaniġġjar tal-merkanzija u l-flotot. Barra minn hekk, is-servizzi telematiċi tat-trasport fiż-żoni urbani għandhom ikunu koperti, waqt li jittieħed kont tal-ħtiġiet ta’ li- standardisation u l-interoperabilità. It-tqassim ta’ dawn is-servizzi, ibbażati fuq networks avvanzati fissi u mobbli tat- telekomunikazzjoni, għandhom jipprovdu, kull fejn possibbli, il-komplimentarjetà u l-ineroperabilità meħtieġa man-networks tat-trasport trans-Ewropew. l-appoġġ loġistiku għall-industriji fil-qasam ta’ 13/Vol. 19 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 147 — It-telematiċi għall-ambjent: l-ambjent, jistgħu jagħtu kontribut importanti għas-sorveljanza u l- l-emerġenzi. Dan il-kontribut jista jseħħ bl-implimentaz- immanniġġjar ta’ zjoni ta’ sistemi ta’ jkunu jiġbru data dwar l-ambjent u jintgħamel disponibbli għall-awtoritajiet responsabbli, u t-twaqqif ta’ sistemi ta’ komunikazzjonijiet affiddabbli li jappoġġaw l-interventi f’sitwazzjonijiet ta’ emerġenza. in-networks trans-Ewropej inkluża l-immaniġġjar ta’ informatika li — Teleworking: tax-xogħol u l-mod li bih ix-xogħol l-iżvilupp tat-teleworking (f’uffiċċji satellita u jekk ikun possibbli fid-djar) appoġġat minn sistemi avvanzati tat-telekomunikazzjoni għandu jgħin biex jiġu provduti forom ġodda ta’ flessibiltà fejn għandu x’jaqsam il-post l-attivitajiet professjonali, it-teleworking jista’ wkoll jgħin biex tnaqqas il-konsegwenzi ambjentali ta’ l-ivvjaġġar ta’ kuljum lejn ċentri popolati. L-iżvilupp tat-teleworking jista’ jiġi mrawwem billi jiġu mplimentati proġetti li jagħmlu disponibbli teleworking għall-ħaddiema l-għodod telematiċi itineranti. Għandha tingħata attenzjoni speċjali biex jiġu valutati u jitiqiesu l-konseġwenzi soċjali ta’ dawn l- applikazzjonijiet. jiġi organizzat. Permezz tad-diċentralizzazzjoni individwali għat-teleworkers, kif ukoll billi joħolqu ċentri ta’ ta’ — Servizzi telematiċi għall-SME’s: proġetti ta’ interess komuni ser jappoġġaw l-użu ta’ l-applikazzjonijiet u s-servizzi tan-networks tat-telekomunikazzjoni trans-Ewropej mill-SME’s tal-Komunità, b’rabtiet ma’ l-awtoritajiet pubbliċi, l- assoċjazzjonijiet kummerċjali, l-informatika u l- kummerċ elettroniku. L-għarfien dwar soluzzjonijiet ibbażati fuq it-telmatika għandu jiġi speċifikat fost l-SME’s. il-klijenti u l-fornituri nklużi s-servizzi il-konsumaturi, ta’ — L-appalti elettroniċi: għandu jitwaqqaf network trans-Ewropew ta’ appalti elettroniċi, fuq proċeduri elettroniċi għall-għoti ta’ kuntratti pubbliċi li jinvolvu l-amministrazzjonijiet u l-provdituri pubbliċi tal-Komunità. ibbażat — City information highways: għandu jiġi nkoraġġit il-ħolqien ta’ networks u servizzi li jgħaqqdu d-djar, in-negozji, l- organizzazzjonijiet soċjali u l-amminstrazzjonijiet u jipprovdu aċċess għall-informazzjoni dwar multimedia on line, is-servizzi ta’ lokali, reġjonali, nazzjonali u tal- Komunità. Ir-rabtiet bejn in-networks urbani u regjonali għandhom jiġu inkoraġġiti. il-kultura, d-divertiment u t-turiżmu fuq bażi l-edukazzjoni, — Is-servizzi ta’ librerija: għandhom jiġu mqassma servizzi avvanzati ta’ networks trans-Ewropej li jkunu jinvolvu t- tipi kollha ta’ libreriji (nazzjonali, universitarji, ta’ riċerka, pubbliċi, eċċ. ) biex jipprovdu aċċess effettiv kemm għal- ħażna ta’ tagħrif organizzat kif ukoll għar-rikkezza kulturali li hi konservata fil-libreriji fil-Komunità kollha, bħala għajnuna għall-ħajja ekonomika, soċjali, edukattiva u kulturali tal-Komunità. — Is-servizzi telematiċi fis-suq ta’ l-impjieġi: għandhom jiġu żviluppati servizzi ta’ networks, bħalma huma databases ta’ l-informazzjoni dwar l-impjiegi biex jappoġġaw is-suq tax-xogħol li qed jinbidel u biex jgħinu fis-soluzzjoni tal-qagħad. — Il-wirt kulturali u lingwistiku: għandhom jiġu mnedija inizjattivi biex irawmu il-preservazzjoni u l-aċċess għall- l-informazzjoni biex tistimula wirt kulturali u artisitku Ewropew, u biex juru l-potenzjal ta’ sforzi kreattivi u biex jappoġġaw l-iżvilupp tal-kontenut lokali fl-ilsna lokali u t-tixrid tagħhom. l-infrastruttura ta’ 2. Servizzi Ġeneriċi. Il-proġetti ta’ interess komuni għal networks ta’ servizzi ġeneriċi huma: — L-implimentazzjoni tas-servizzi ġeneriċi operattivi trans-Ewropej, li għandhom jinkludu b’mod partikolari l-posta elettronika, is-sistemi tat-trasferiment ta’ files, l-aċċess on-line għad-databases elettroniċi, u s-servizzi tal-video. Billi hemm ħtieġa urġenti għal dawn is-servizzi ġeneriċi trans-Ewropej, dawn għandhom jużaw networks eżistenti jew emerġenti, fissi jew mobbli, u arranġamenti għall-aċċess ta’ l-utenti li diġa qiegħdin jintużaw. Dawn għandhom jinkludu elementi ta’ servizzi li joperaw fl-livell Komunitarju, bħalma huma d-direttorji, it-tneħħija, l-awtentikaz- tal-propjetà zjoni, intellettwali, il-‘kjosk’ trans-Ewropew u l-għajnuna għan-naviġazzjoni li tkun aċċessibbli min-networks, is-servizzi li jiffaċilitaw l-aċċess għaċ-ċittadini, is-servizzi tal-ħlas, eċċ. il-priservazzjoni u r-rimunerazzjoni tad-data u s-sigurtà ta’ l-informazzjoni, il-protezjzjoni — L-estensjoni progressiva tas-servizzi ġeneriċi lejn ambjent tal-multimedia. Dawn is-servizzi joffru lill-utenti finali aċċess għas-servizzi tal-multimedia, u jistgħu jkopru inter alia l-posta bil-multimedia, it-trasferiment b’ħeffa kbira ta’ files u s-servizzi bil-video, inkluż il-video fil-pront. L-użu ta’ dawn is-servizzi tal-multimedia min-negozji u l-utenti residenzjali għandu jiġi nkoraġġit, kif għandha tkun ukoll l-integrazzjoni ta’ elementi ġodda ta’ servizz bħalma huma t-traduzzjoni awtomatika, l-għarfien tal-vuċi, l-iskambju grafiku bejn l-utenti, l-aġenti intelliġenti u l-mezzi biex l-utenti jirreaġixxu ma’ xulxin kif ukoll il-personalizzazzjoni. — L-introduzzjoni tal-firma diġitali non-proprjetarja bħala bażi għall-provvista ta’ servizz miftuħ kif ukoll għall- mobilità fl-użu: is-servizzi ġeneriċi jkunu jiddependu fuq għadd kbir ta’ fornituri ta’ servizzi li jikkomplimentaw u jikkompetu ma’ xulxin. Il-provvista ta’ servizz miftuħ u l-mobilità għandhom ikunu ta’ importanza kruċjali u jkunu jeħtieġu ismijiet elettroniċi l-protezzjoni adegwata tal-privatezza tkun ġeneralment disponibbli u appoġġata. (firem diġitali) jippermettu li li 148 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 19 3. Networks bażiċi Il-proġetti ta’ interess komuni għan-networks bażiċi huma: — In-network ta’ Sevizzi Diġitali Ewro-integrati: għal raġunijiet ta’ disponibilità kummerċjali u teknika trans-Ewropea, l-ISDN hija llum l-aħjar network bażiku sswiċċjat diġitali jiflaħ servizzi u applikazzjonijiet ġodda. L-iżvilupp preżenti tiegħu għamel minnu opportunità għall-Ewropa, u s-suq tagħha kif ukoll il-firxa ġeografika tagħha għad tkun ġustifikata permezz ta’ l-implimentazzjoni ta’ dawn is-servizzi u l-applikazzjonijiet ġodda fuq skala Ewropea. Iżda, wieħed irid iżomm f’moħħu li l-ISDN hija biss l-ewwel pass u li din sejra tevolvi biex issir sempliċiment mezz ta’ aċċess għall-utent għas-servizzi bażiċi fuq firxa wiesa’ ta’ frekwenzi. It-tneħħija tal-lakuni li baqa’ għall- interoperabilità effettiva tas-servizzi għandha tirċievi attenzjoni speċjali. li — L-introduzzjoni kummerċjali tal-Modalità Asinkronika ta’ Trasferiment (ATM) u networks oħra ta’ qasam għandu jitqies bħala li huwa ta’ l-akbar interess komuni. l-IBC: dan il- — L-interoperazzjoni tan-networks eżistenti u dawk IBC: (għas-servizzi fissi u mobbli u bis- satellita) għandhom ikunu interkonnessi u interoperattivi bejniethom u ma’ networks ta’ veloċità għolja bbażati fuq l-ATM, biex joffru s-soluzzjonijiet ekonomiċi l-aktar xierqa lid-diversi sitwazzjonijiet li jinbtu waqt it-twaqqif tas- soċjeta ta’ l-iżvilupp tan-network IBC, u hija partikolarment relevanti għall-SME’s, kif ukoll għas-swieq professjonali u residenzjali. l-informatika. Din il-kwistjoni qiegħda fil-qalba ta’ in-networks eżistenti — L-iżvilupp tan-networks fissi, mobbli u bis-satellita bil-għan li dawn jappoġġaw l-applikazzjonijiet u s-servizzi msemmija hawn fuq. 4. Proġetti ta’ importanza partikolari. Xi wħud minn dawn il-proġetti ta’ interess komuni huma ta’ importanza partikolari għall-iżvilupp tas-soċjeta ta’ l- informatika. Dawn huma servizzi ġeneriċi, l-applikazzjonijiet ta’ interess kolletiv rigward l-edukazzjoni u t-taħriġ li l-ambjent u s-saħħa. Sejħiet jsir f’ċertu distanza, għall-proposti rigward dawn il-proġetti tagħhom għandhom jiġu importanza partikolari ppubblikati, bħala regola, ta’ l-anqas darba fis-sena. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament f’dan ir-rgward. lill-SME’s u t-telematika għat-trasport, is-servizzi ta’ jew kombinazzjoni il-wirt kulturali, 5. Appoġġ supplimentari u l-azzjonijiet ta’ koordinament interess komuni, Barra milli tappoġġa proġetti ta’ il-Komunità għandha tagħti bidu għal azzjonijiet immirati biex jipprovdu l-ambjent xieraq. Dawn jikkontribwixxu għall-iżvilupp ta’ konsensus u għal sforzi għalenija fir-rigward ta’ l- attivitajiet nazzjonali u reġjonali għall-istimolu u l-promozzjoni ta’ applikazzjonijiet u servizzi ġodda, b’konformità ma’ l-iżvilupp tan-networks IBC. Dawn ikunu jinvolvu konsultazzjoni ma’ korpi Ewropej għall-istandardizzazzjoni u l-ippjanar strateġiku u kordinazzjoni ma’ l-azzjonijiet finanzjati mid-diversi strumenti finanzjarji tal-Komunità. Din tinkludi: — l-iżvilupp ta’ speċifikazzjonijiet immirati, u t-transizzjoni lejn dawn il-miri. Dawn l-ispeċifikazzjonijiet għandhom l-implimentazzjoni ta’ programmi f’oqsma oħra, kif ukoll jgħinu lill-atturi fis-settur biex jieħdu deċiżjonijiet ekonomiċi serji meta jinvestu, — id-definizzjonijiet tal-mezzi biex wieħed ikollu aċċess għan-networks IBC fit-tliet saffi speċifikati, — l-istabbiliment ta’ speċifikazzjonijiet komuni bbażati fuq in-normi Ewropej u mondjali, — l-iżvilupp tal-kooperazzjoni fost l-atturi tas-settur, b’mod partikolari l-operaturi emerġenti u frammentarji, bħalma huma operaturi ta’ networks tat-televiżjoni bil-fili, kif ukoll ma’ utenti oħra, — il-koordinazzjoni ta’ l-attivitajiet li jsiru taħt din id-Deċiżjioni ma’ programmi relatati tal-Komunità u nazzjonali. 13/Vol. 19 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 149 L-ANNESS II IL-KRITERJI GĦALL-ISPEĊIFIKAZZJONI TA’ PROĠETTI TA’ INTERESS KOMUNI li interess komuni għandhom jiġu speċifkati minn fost il-proġetti mressqa minn atturi fis-settur li Il-proġetti ta’ jkunu interessati bi tweġiba għal sejħa għall-proposti, kif provdut mill-Artikolu 7, fuq il-bażi tal-konformità tagħhom mal-miri u l-prijoritajiet stabbiliti fl-Artikolu 2 u 3 rispettivament. Dawn il-proġetti għandhom ikunu transnazzjonali fis-sens li dawn għandhom ikunu mfassla biex jissodisfaw il-ħtiġiet eżistenti f’diversi Stati Membri. Bħala regola ġenerali, dawn għandhom jiġu mplimentati f’diversi Stati Membri iżda l-implimentazzjoni fi Stat Membru wieħed għandha titħalla ssir jekk din tikkontribwixxi favur interess trans-Ewropew aktar wiesgħa. Barra minn hekk, għandu jittieħed kont tal-kriterji ekonomiiċi u finanzjarji stabbiliti bir-Regolament (KE) Nru 2236/95. l-appoġġ jintużaw fil-qafas ta’ Dawn il-kriterji, finanzjarju għal proġett speċiifiku, huma: — il-potenzjal tal-vijabilità ekonomika tal-proġett, li għandha tkun assigurata, — il-maturità tal-proġett, — l-effett ta’ stimolu ta’ l-intervent tal-Komunità fuq il il-finanzjament pubbliku u privat, — is-sodizza tal-pakkett finanzjarju, — l-effetti soċjo-ekonomiċi diretti jew indiretti, b’mod partikolari fuq l-impjiegi, — il-konsegwenzi għall-ambjent, — fil-każ ta’ proġetti b’mod partikolari mifruxa minn pajjiż għal ieħor, il-koordinazzjoni taż-żmien li fih jiġu attwati d- l-imsemmi Regolament biex tittieħed deċiżjoni fuq l-għoti ta’ diversi partijiet tal-proġett


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1101/97 DA COMISSÃO de 17 de Junho de 1997 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: Rozhodnutie č. 1336/97/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 17. júna 1997 o sérii smerníc pre transeurópske telekomunikačné siete

text: 13/zv. 19 SK Úradný vestník Európskej únie 141 31997D1336 L 183/12 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 11. 7. 1997 ROZHODNUTIE č. 1336/97/ES EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY zo 17. júna 1997 o sérii smerníc pre transeurópske telekomunikačné siete EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na prvý odsek jej článku 129d, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo- ru (2), so zreteľom na stanovisko Výboru pre regióny (3), konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 189b zmluvy (4) v zmysle spoločného textu schváleného 16. apríla 1997 Zmierovacím výborom, (1) (2) (3) sa priemyslu zameriava na občanom a keďže zriadenie a vývoj transeurópskych telekomunikač- zabezpečenie obehu ných sietí a výmenu informácií v celom spoločenstve; keďže tieto výdavky na zariadenia sú nutnou podmienkou, ktorá – najmä malým umožní a stredným podnikom – v spoločenstve získať maxi- málny úžitok z potenciálu telekomunikácií tak, aby bolo možné zriadiť „informačnú spoločnosť“, v ktorej služieb a telekomunikačných sietí vývoj uplatňovaní, bude mať najvyššiu dôležitosť so zámerom zabezpečiť pre každého občana, spoločnosť alebo orgán, vrátane tých, ktoré sú v menej rozvinutých alebo okrajových regiónoch, dostupnosť každého druhu alebo množstva informácií, ktoré môžu potrebovať; vo Bielej knihe svojej „Rast, keďže súťaživosť a zamestnanosť“ Komisia zdôraznila dôležitosť zriadiť informačnú spoločnosť, ktorá zavádzaním nových dru- hov hospodárskych, politických a sociálnych vzťahov pomôže únii čeliť novým výzvam budúceho storočia, včítane výzvy na vytvorenie zamestnanosti; keďže toto uznala bruselskom zasadaní Európska v decembri 1993; Rada na keďže interný trh vytvára oblasť bez hraníc, v ktorej sa musí zabezpečiť voľný pohyb tovarov, osôb, kapitálu a služieb a kde opatrenia spoločenstva, už prijaté alebo v štádiu prijatia, si vyžadujú veľkú výmenu informácií (1) Ú. v. ES C 302, 14. 11. 1995, s. 23 a Ú. v. ES C 175, 18. 6. 1996, s. 4. (2) Ú. v. ES C 39, 12. 2. 1996, s. 20. (3) Ú. v. ES C 129, 2. 5. 1996, s. 32. (4) Stanovisko 1996 parlamentu (Ú. v. ES C 47, 19. 2. 1996, s. 15), spoločná pozícia Rady z 21. marca 1996 (Ú. v. ES C 134, 6. 5. 1996, s. 18) a rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 17. júla 1996 (Ú. v. ES C 261, 9. 9. 1996, s. 59). Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. mája 1997 a rozhodnutie Rady z 26. mája 1997. Európskeho februára 1. z medzi jednotlivcami, podnikmi a administratívami; ke- ďže samotná skutočnosť vlastniť efektívne prostriedky je životne dôležitá na zlepšenie na výmenu informácií súťaživosti v podnikaní; keďže tieto výmeny informácií možno zabezpečiť transeurópskymi telekomunikačnými sieťami; keďže dostupnosť transeurópskych sietí posilní sociálnu a hospodársku súdržnosť v spoločenstve; keďže zriadenie a vývoj transeurópskych telekomunikač- ných sietí musí umožniť voľnú výmenu informácií me- dzi jednotlivcami, podnikmi a administratívami pri re- špektovaní práva jednotlivcov na súkromie a pri rešpek- tovaní práv duševného a priemyselného vlastníctva; keďže členovia skupiny významných zástupcov priemy- slu v júni 1994 vo svojej správe „Európa a globálna informačná spoločnosť“, ktorú pripravili pre Európsku imple- radu v Corfu 24. a 25. mentáciu sietí a zabezpečenie vzájomného prepojenia so všetkými eu- rópskymi sieťami; keďže správa identifikovala mobilné komunikácie ako pilier informačnej spoločnosti, ktorej potenciál by sa mal posilniť; keďže zasadanie Európskej rady v Corfu dalo odporúčaniu všeobecný súhlas; júna 1994, odporúčali telekomunikačných transeurópskych keďže po odporúčaniach nasledovalo oznámenie Komi- sie pre Európsky parlament a Radu s názvom „Európska cesta k informačnej spoločnosti: akčný plán“; keďže závery stretnutia Rady 28. septembra 1994 týkajúce sa akčného plánu zdôraznili skutočnosť, že rýchly vývoj veľmi výkonných informačných infraštruktúr je pod- statný pre spoločenstvo na základe globálneho, kohe- rentného a vyrovnaného prístupu; keďže článok 129c zmluvy požaduje, aby spoločenstvo vydalo sériu smerníc, ktoré obsahujú ciele, priority a zreteľné línie opatrení plánovaných v oblasti trans- európskych sietí; keďže tieto smernice musia identifiko- vať projekty spoločného záujmu; keďže transeurópske siete v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry pokrývajú tri vrstvy tvoriace tieto siete: uplatňovanie, generické služby a základné siete; (4) (5) (6) (7) 142 (8) SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 19 keďže informačná spoločnosť sa nemôže vyvíjať bez existencie prístupných uplatňovaní a najmä uplatňovania všeobecného záujmu, musia sa čo najviac zohľadňovať potreby používateľa, a kde je to primerané, aj potreby starších a zdravotne postihnutých ľudí; keďže uplatňo- vania vytvoria dôležitú časť projektov spoločného záuj- mu; keďže uplatňovania dôležité pre teleprácu (telewor- king) musia zohľadňovať najmä zákonné ustanovenia týkajúce sa práv pracujúcich, ktoré sa vzťahujú na príslušné členské štáty; (15) (špecifický program pre keďže práca programu Esprit technológií, vrátane demonštrácie, výskum a vývoj [1994 až 1998]) v oblasti ustanoveného rozhodnutím 94/802/EHS (3) pripravila pôdu a poskytuje technologickú základňu pre zavedenie uplatňovania informačnej technológie; informačných technológií (9) keďže projekty spoločného záujmu v mnohých prípa- doch možno realizovať v súčasných telekomunikačných sieťach, najmä EURO-ISDN, čo poskytuje transeurópske uplatňovanie; keďže sa musia skoncipovať odporúčania na identifikáciu projektov spoločného záujmu; (16) (10) keďže by mala byť koordinácia medzi realizáciou vybra- ných návrhov a podobných iniciatív prijatých na národ- nej a regionálnej úrovni v spoločenstve; (11) keďže pri výbere a realizácii takýchto projektov by sa mali zohľadniť všetky infraštruktúry, ktoré ponúkajú tradiční a noví poskytovatelia; (12) keďže Európsky parlament a Rada prijali 9. novembra 1995 rozhodnutie smerníc o vývoji EURO-ISDN (Integrated Services Digital Ne- twork) ako transeurópskej siete (1); č. 2717/95/ES o sérii (13) keďže súčasné siete, včítane existujúcej ISDN, sa vyvíjajú smerom k vyspelým sieťam ponúkajúcim premenlivé rýchlosti toku údajov až po širokopásmové možnosti, prispôsobiteľné na rôzne rýchlosti, najmä na poskytova- nie multimediálnych služieb a uplatňovaní; keďže vý- sledkom tejto evolúcie bude realizácia integrovaných širokopásmových komunikačných sietí (IBC siete); keďže IBC siete budú tvoriť optimálnu platformu pre uplatňo- vanie informačnej spoločnosti; keďže výsledky prác programov špecifického výskumu a vývoja technológií v oblasti telematických systémov všeobecného záujmu (1991 až 1994) špecifikovaných rozhodnutím 91/353/EHS (4) a špecifického programu pre výskum a vývoj technológií, včítane demonštrácie, v oblasti telematických uplatňovaní spoločného záujmu (1994 rozhodnutím 94/801/EHS (5) pripravujú pôdu pre zavedenie interope- rabilných uplatňovaní spoločného záujmu v celej Euró- pe; ustanoveného 1998) až (17) keďže sa musí zabezpečiť efektívna koordinácia medzi vývojom transeurópskych telekomunikačných sietí, ktoré musia zohľadňovať praktické záujmy, vylúčiť pokusy o realizáciu čisto experimentálnych projektov a musia zohľadňovať rôzne programy spoločenstva, najmä špeci- fické programy štvrtého rámcového programu pre vý- a demonštráciu, programy skum, vývoj technológií informačno- v prospech malých a stredných podnikov, obsahovo orientované programy (napr. INFO 2000 a MEDIA II) a iné aktivity informačnej spoločnosti; keďže taká koordinácia sa musí zabezpečiť aj pre pro- jekty zabezpečované rozhodnutiami Európskeho parla- mentu a Rady, ktoré sa týkajú transeurópskych sietí; (14) keďže práca programu RACE (program špecifického vý- skumu a vývoja technológií v oblasti komunikačných technológií [1990 až 1994]) ustanoveného rozhodnutím 91/352/EHS (2) pripravila pôdu a poskytuje technologic- kú základňu pre zavedenie IBC sietí v Európe; (18) keďže opatrenia zacielené na zabezpečenie interoperabi- lity telematických sietí medzi administratívami spadajú do rámca priorít prijatých vo vzťahu k súčasným odpo- rúčaniam pre transeurópske telekomunikačné siete; (1) Ú. v. ES L 282, 24. 11. 1995, s. 16. (2) Ú. v. ES L 192, 16. 7. 1991, s. 8. (3) Ú. v. ES L 334, 22. 12. 1994, s. 24. (4) Ú. v. ES L 192, 16. 7. 1991, s. 18. (5) Ú. v. ES L 334, 22. 12. 1994, s. 1. 13/zv. 19 SK Úradný vestník Európskej únie 143 (19) (20) (21) keďže vo svojej správe z 24. júla 1993 o prípravných činnostiach v oblasti transeurópskych sietí s ohľadom na integrované širokopásmové komunikácie Komisia uznala potrebu vykonať prípravné činnosti na koncipovanie vhodných odporúčaní so zástupcami sektorov; keďže výsledky týchto činností tvoria základ pre smernice týkajúce sa IBC sietí v tomto rozhodnutí; PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 keďže telekomunikačný sektor sa postupne liberalizuje; keďže vývoj transeurópskych uplatňovaní, základných služieb a základných sietí sa bude stále viac opierať o súkromnú iniciatívu; keďže tento transeurópsky vývoj musí reagovať na potreby trhu v európskom rozsahu alebo skutočné a primerané potreby spoločnosti, ktoré sa nepokrývajú samotnými trhovými silami; keďže, toto zohľadňujúc, zástupcovia sektoru, ktorí javia záujem, budú požiadaní, aby použitím vhodných postupov, ktoré dávajú každému rovnaké príležitosti, predložili špecifické návrhy; keďže sa musia definovať tieto postupy; keďže výbor pomôže Komisii pri špecifikácii projektov spoloč- ného záujmu; keďže sa dohodol modus vivendi medzi Európskym parla- mentom, Radou a Komisiou, ktorý sa týka realizácie súlade opatrení s postupmi ustanovenými v článku 189b zmluvy z 20. decembra 1994 (1); aktov prijatých v vyplývajúcich z Toto rozhodnutie stanovuje smernice, ktoré obsahujú ciele, priority a široké škály opatrení plánovaných v oblasti trans- európskych sietí pre telekomunikačnú infraštruktúru. Tieto odporúčania identifikujú projekty spoločného záujmu, uvádzajú zoznam projektov v prílohe I a ustanovujú postupy a kritériá pre ich špecifikáciu. Článok 2 Spoločenstvo musí podporovať prepojenie sietí v oblasti tele- komunikačnej infraštruktúry, zriadenie a vývoj interoperabil- ných služieb uplatňovaní ako aj prístup k nim s cieľom: — uľahčiť prechod k informačnej spoločnosti, poskytnúť skú- senosti o vplyvoch zavedenia nových sietí a uplatňovania na sociálne činnosti a o zvyšovaní uspokojenia sociálnych a kultúrnych potrieb, ako aj zlepšenia kvality života, (22) keďže projekty spoločného záujmu, ktoré sa týkajú teritória členských štátov, si vyžadujú schválenie prísluš- ných členských štátov; keďže Komisia a členské štáty budú musieť konať, aby interoperabilitu sietí, a koordinovať činnosti zabezpečili členských štátov zameraných na realizáciu transeuróp- skych strane a porovnateľných národných projektov na druhej strane iba v rozsahu, ktorý je potrebný pre zabezpečenie celkovej koherencie; telekomunikačných jednej sietí na (23) (24) — zlepšiť súťaživosť firiem spoločenstva, najmä malých a stredných podnikov, a posilniť vnútorný trh, — posilniť hospodársku a sociálnu súdržnosť, zohľadniť najmä potrebu prepojiť ostrovy, vnútrozemské a okrajové regióny s centrálnymi regiónmi spoločenstva, — zrýchliť vývoj činností v nových perspektívnych oblastiach, ktoré vedú k vytváraniu zamestnania. Článok 3 informačnej spoločnosti keďže pre optimálny vývoj je dôležité zabezpečiť účinnú výmenu informácií medzi spoločenstvom a tretími krajinami, najmä štátmi partici- pujúcimi na Zmluve o Európskom hospodárskom prie- store alebo s tými krajinami, ktoré uzavreli asociačnú dohodu so spoločenstvom; Priority pre realizáciu cieľov uvedených v článku 2 sú: — štúdium a overovanie technickej a komerčnej uskutočniteľ- nosti, s nasledovným zavedením uplatňovaní podporujúcich vývoj Európskej informačnej spoločnosti, najmä uplatňovaní spoločného záujmu, (25) keďže činnosti uskutočňované v kontexte týchto smerníc musia úplne rešpektovať pravidlá súťaže ustanovené v zmluve a vykonávacej legislatíve, (1) Ú. v. ES C 102, 4. 4. 1996, s. 1. — štúdium a overovanie uskutočniteľnosti, s nasledovným za- vedením uplatňovaní hospodárskej a sociálnej súdržnosti zlepšovaním prístupu k informáciám v celom spoločenstve a budovaním na Európskej kultúrnej rozmanitosti, prispievajúcich k 144 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 19 — stimulácia cezhraničných medziregionálnych iniciatív a iniciatív zahŕňajúcich regióny, najmä menej obľúbené, pre spustenie transeurópskych telekomunikačných služieb a uplatňovaní, — štúdium a overovanie uskutočniteľnosti, s nasledovným za- vedením uplatňovaní a služieb prispievajúcich k posilneniu vnútorného trhu a vytváraniu pracovných miest, najmä takých, ktoré malým a stredným podnikom ponúkajú pro- striedky na zlepšenie ich konkurencieschopnosti v rámci spoločenstva aj na svetovej úrovni, — identifikácia, štúdium a overovanie technickej a komerčnej uskutočniteľnosti, s nasledovným zavedením transeuróp- skych základných služieb, včítane vidieckych a okrajových regiónov, ktoré poskytujú plynulý prístup k všetkým dru- hom informácií a sú interoperabilné s ekvivalentnými služ- bami na svetovej úrovni, — štúdium a overovanie uskutočniteľnosti nových integrova- ných (IBC), v prípade požiadaviek na takéto uplatňovania a služby, a zvýšenie prepojiteľnosti takýchto sietí, širokopásmových komunikačných sietí — identifikácia a odstránenie rozdielov a chýbajúcich spojení pre účinné prepojenie a interoperabilitu všetkých súčastí telekomunikačných sietí v spoločenstve a na svetovej úrovni s osobitným dôrazom na základné telekomunikačné siete, ako sa definuje v prílohe I. Článok 4 Široká škála opatrení, ktoré treba realizovať na dosiahnutie cieľov definovaných v článku 2, zahŕňa: — špecifikáciu projektov spoločného záujmu zriadením pra- covného programu, — činnosti smerujúce k zvýšeniu uvedomovania si úžitku, ktorý môžu jednotlivci, podniky a administratívne úrady získať služieb a uplatňovaní, transeurópskych vyspelých nových z — zvýšenie prepojiteľnosti sietí, interoperability širokopásmo- vých služieb a uplatňovaní a požadovanej infraštruktúry, najmä pre multimediálne uplatňovania, a interoperability službami medzi a uplatňovaním. širokopásmovými existujúcimi a Článok 5 Vývoj transeurópskych sietí v oblasti telekomunikačnej infra- štruktúry sa realizuje na základe tohto rozhodnutia uplatňova- ním projektov spoločného záujmu. Zoznam projektov spoloč- ného záujmu sa uvádza v prílohe I. Článok 6 V súlade s článkami 7, 8 a 9 sa musia špecifikovať projekty spoločného záujmu uvedené v prílohe I s použitím kritérií uvedených v prílohe II. Identifikované projekty sú vhodné pre podporu spoločenstva v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2236/95 z 18. septembra 1995, ktoré ustanovuje všeobecné spoločenstva pravidlá na poskytovanie v oblasti transeurópskych sietí (1). finančnej pomoci Článok 7 Na prílohy základe porade 1. s prevádzkovateľmi sektoru a so zohľadnením iných trendov politiky transeurópskej siete pripraví pracovný program prijatý v súlade s postupom ustanoveným v článku 8 a následne pokračovať s výzvami na návrhy. Komisia po I Komisia si overí, či projekty vzťahujúce sa na teritórium 2. členských štátov boli schválené príslušnými členskými štátmi. Článok 8 1. Komisia je zodpovedná za realizáciu tohto rozhodnutia. — činnosti zamerané na stimuláciu spoločných iniciatív pou- žívateľov a poskytovateľov, týkajúcich sa realizácie projek- transeurópskych telekomunikačných sietí, tov v oblasti najmä IBC sietí, Komisii v prípadoch uvedených v článku 9 ods. 1 po- 2. môže výbor zložený zo zástupcov členských štátov, ktorému predsedá zástupca Komisie. — podpora, v rámci metód ustanovených v zmluve, činností spojených so štúdiom a overovaním uskutočniteľnosti, s nasledovným zavedením uplatňovaní, najmä uplatňovaní spoločného záujmu, a podpora zriadenia verejnej/súkromnej spolupráce, najmä formou partnerstiev, — stimulácia dodávania a používania služieb a uplatňovaní pre malé a stredné podniky a profesionálnych používateľov, ktorí tvoria zdroj zamestnanosti a rastu, Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktoré treba realizovať. Výbor sa vyjadrí k návrhu v časovom limite, ktorý predseda môže stanoviť podľa naliehavosti prípadu. Stanovisko musí vyjadriť väčšina podľa článku 148 ods. 2 zmluvy v prípade tých rozhodnutí, ktoré má Rada prijať na návrh Komisie. Hlasy zástupcov členských štátov v rámci výboru sa vážia spôsobom stanoveným v uvedenom článku. Predseda nehlasuje. (1) Ú. v. ES L 228, 23. 9. 1995, s. 1. 13/zv. 19 SK Úradný vestník Európskej únie 145 Komisia prijme plánované opatrenia, ak sú v súlade so stano- viskom výboru. Ak plánované opatrenia nie sú v súlade so stanoviskom výboru alebo nie je predložené žiadne stanovisko, Komisia okamžite predloží rade návrh opatrení, ktoré treba prijať. Rada koná na základe kvalifikovanej väčšiny. Ak Rada nerozhodne do troch mesiacov po tom, ako sa jej postúpi záležitosť, Komisia prijme navrhované opatrenia. Článok 9 Postup stanovený v článku 8 sa vzťahuje na: 1. — prípravu a aktualizáciu pracovného programu podľa článku 7, — určenie obsahu výziev na návrhy, — špecifikáciu projektov spoločného záujmu s použitím krité- rií stanovených v prílohe II, — určenie dodatočnej podpory a koordinačných činností, — opatrenia na vyhodnotenie realizácie pracovného programu na finančnej a technickej úrovni. Komisia na každom zo svojich stretnutí informuje výbor 2. o pokroku, ktorý sa dosiahol pri realizácii pracovného progra- mu. Článok 10 Toto rozhodnutie sa vzťahuje na digitálnu sieť integrovaných služieb (ISDN) v súlade s rozhodnutím č. 2717/95/ES Európ- skeho parlamentu a Rady. Článok 11 Členské štáty musia vykonať všetky opatrenia, aby uľahčili implementáciu súlade s pravidlami spoločenstva. Postupy súvisiace s udelením opráv- nenia sa musia v prípade potreby dokončiť čo najrýchlejšie v súlade s legislatívou spoločenstva. spoločného projektov záujmu v Článok 13 Účasť tretích krajín, najmä krajín participujúcich na Zmluve o Európskom hospodárskom priestore alebo tých, ktoré uza- vreli asociačnú dohodu so spoločenstvom, môže povoliť Rada na základe individuálneho posúdenia v súlade s postupom ustanoveným v článku 228 zmluvy, aby sa im umožnilo prispieť k realizácii projektov spoločného záujmu a zvýšiť prepojenie a interoperabilitu telekomunikačných sietí za pred- pokladu, že to nebude znamenať zvýšenie pomoci spoločen- stva. Článok 14 O realizácii tohto rozhodnutia Komisia každé tri roky predloží správu Rade, Hospodárskemu parlamentu, a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. Európskemu vyhodnotenie Správa obsahuje dosiahnutých s podporou spoločenstva rôznych oblastiach projektu v s ohľadom na celkové ciele a obsahuje aj odhad sociálneho a spoločenského dopadu zavedenia uplatňovaní. výsledkov Komisia spolu s touto správou predloží vhodné návrhy na revíziu prílohy 1 k tomuto rozhodnutiu na základe technické- ho pokroku a získaných skúseností. V prípade absencie rozhodnutia do 31. decembra štvrtého roka sa príloha 1 bude považovať za neplatnú, s výnimkou výziev na návrh, ktoré sa pred týmto dátumom zverejnia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 15 Toto rozhodnutie sa adresuje členským štátom. V Bruseli 17. júna 1997 Článok 12 Toto rozhodnutie nesmie byť v rozpore so žiadnym finančným záväzkom členského štátu alebo spoločenstva. Za Európsky parlament predseda Za Radu predseda J. M. GIL-ROBLES A. JORRITSMA LEBBINK 146 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 19 PRÍLOHA I IDENTIFIKÁCIA PROJEKTOV SPOLOČNÉHO ZÁUJMU Transeurópske telekomunikačné siete sprístupnia trh spoločenstva pre nové uplatňovania a služby, ktoré budú tvoriť základ vývoja informačnej spoločnosti. Sú podstatné pre podporu prosperity spoločenstva, pre vytváranie pracovných miest a posilňovanie hospodárskej a sociálnej súdržnosti. Ako najvhodnejší základ pre opis transeurópskych telekomunikačných sietí sa prijal trojstupňový model. Sú to tieto stupne: — uplatňovací stupeň, pomocou ktorého používatelia interaktívne komunikujú so základnými službami a základnými sieťami pri uspokojovaní svojich profesionálnych, vzdelávacích a sociálnych potrieb; — stupeň generických služieb, ktorý tvoria kompatibilné generické služby a ich manažment. Podporou spoločných požiadaviek uplatňovaní a poskytovaním spoločných nástrojov na vývoj a realizáciu nových uplatňovaní tieto služby dopĺňajú uplatňovania a súčasne napomáhajú ich interoperabilite; — stupeň základných sietí, ktorá poskytuje fyzický prístup, transport a prepínacie prvky sietí, vrátane ich manažmentu a signalizácie. Tieto prvky zabezpečujú transeurópsku sieťovú prepojiteľnosť. Tieto tri stupne tvoria koherentnú štruktúru, v ktorej sú uplatňovania podporované dvoma nižšími stupňami: generickými službami a základnými sieťami. Uplatňovania nemožno ponúkať, ak nie je k dispozícii niektorý z nižších dvoch stupňov; každý stupeň by však mal byť dostatočne otvorený na podporu akéhokoľvek prvku zo stupňa, ktorý je bezprostredne nad ním. V tejto súvislosti by sa mali projekty spoločného záujmu identifikovať na základe ich prevádzkovej schopnosti podporovať ciele stanovené v tomto rozhodnutí. Nasledujúce časti špecifikovať v súlade s článkom 9 a na základe postupu ustanoveného v článku 8. identifikujú na každom stupni transeurópskych sietí projekty spoločného záujmu, ktoré sa musia 1. Uplatňovania Uplatňovania budú musieť zohľadňovať lingvistické požiadavky a budú musieť byť interoperabilné tak, aby boli maximálne užitočné pre používateľov v rámci spoločenstva. Uplatňovania podľa možnosti musia zohľadňovať špecifické potreby menej rozvinutých alebo menej obývaných regiónov. Musia osloviť čo najširšiu populáciu používateľov a demonštrovať prístup občanov k službám spoločného záujmu. V počiatočnom štádiu plánovania projektov treba zohľadňovať špeciálne požiadavky zdravotne postihnutých ľudí s ohľadom na prístup k službám. Projekty spoločného záujmu pre uplatňovanie sú: — Sieť pre univerzity a výskumné strediská: mala by sa zriadiť vyspelá transeurópska sieť multimediálnych uplatňovaní spájajúca univerzity a výskumné strediská v celej Európe s otvoreným prístupom do knižníc. — Diaľkové vzdelávanie a školenie: pre školy, univerzity, podniky a jednotlivcov by sa malo sprístupniť diaľkové vzdelávanie a školenia. Strediská by sa mali zriaďovať a diaľkovo sprístupňovať v rámci celého spoločenstva tak, aby poskytli študijný materiál v počítači a školenia pre malé a stredné podniky, veľké spoločnosti, vzdelávacie systémy a verejné úrady. Mali by sa vyvinúť a podporovať nové prístupy ku všetkým dôležitým aspektom vzdelávania a školenia, aby sa uľahčil prechod k informačnej spoločnosti. — Zdravotná telematika: mali by zavádzať transeurópske siete a uplatňovania založené na spoločných štandardoch, ktoré by v rámci spoločenstva spájali všetkých partnerov v zdravotníckom sektore, najmä praktických lekárov, nemocnice a verejné zdravotné strediská. — Telematika pre dopravu: maximálne by sa mali využiť transeurópske telekomunikačné siete na poskytovanie logistickej podpory priemyslu, dopravy a v oblasti vývoja služieb používateľsky orientovaných služieb, oblasti pokroky v službách s pridanou hodnotou, ako sú informačné služby, integrované platenie a rezervačné služby, plánovanie výletov a navigátor trasy, manažment nákladnej dopravy a loďstva. Okrem toho by sa mali realizovať aj dopravné telematické služby v mestských oblastiach, ktoré zohľadňujú štandardizáciu a požiadavky na interoperabilitu. Zavádzanie takýchto služieb založené na vyspelých pevných a mobilných telekomunikačných sieťach, by malo podľa možnosti poskytovať potrebnú komplementaritu a interoperabilitu s transeurópskymi dopravnými sieťami. 13/zv. 19 SK Úradný vestník Európskej únie 147 — Telematika životné pre k monitorovaniu a k manažmentu životného prostredia, vrátane núdzového manažmentu. Takýto príspevok je možný realizáciou informačných systémov, ktoré budú zbierať údaje o prostredí a sprístupňovať ich zodpovedným inštitúciám, a zriadením spoľahlivých komunikačných systémov podporujúcich zásahy v núdzových situáciách. transeurópske prostredie: významne siete môžu prispieť — Telepráca: rozvoj telepráce (v satelitných kanceláriách a ak je to možné, doma) podporovanej vyspelými telekomunikačnými systémami pomôže pri poskytovaní nových druhov flexibility s ohľadom na miesto práce a spôsob, akým sa práca organizuje. Telepráca decentralizáciou profesionálnych činností môže pomôcť znížiť vplyv každodenného dochádzania do husto obývaných stredísk na životné prostredie. Rozvoju telepráce môže pomôcť realizácia projektov, ktoré telepracovníkom sprístupňujú jednotlivé telematické nástroje, ako aj vytváranie cestujúcich pracovníkov. Osobitnú pozornosť zhodnoteniu telepracovných stredísk pre a zohľadneniu sociálnych dôsledkov týchto uplatňovaní. venovať treba — Telematické služby pre malé a stredné podniky (MSP): projekty spoločného záujmu budú podporovať používanie transeurópskych telekomunikačných uplatňovaní a služieb MSP v spoločenstve, s prepojeniami na verejné služby inštitúcie, obchodné zákazníkov a elektronický obchod. Medzi MSP treba vo všeobecnosti pozdvihnúť povedomie o telematicky založených riešeniach. a dodávateľov, spotrebiteľov, informačné združenia, zahrňujúc — Elektronická verejná súťaž: mala by sa zriadiť transeurópska sieť elektronickej verejnej súťaže založená na správy a dodávateľov elektronických postupoch pre udelenie verejných zmlúv, ktoré zahŕňajú verejné v spoločenstve. — Mestské informačné diaľnice: malo by sa podporovať vytvorenie sietí a služieb, ktoré prepájajú domácnosti, podniky, sociálne organizácie a úrady a poskytujú on line prístup k multimediálnym informáciám, vzdelávaniu, kultúrnym, zábavným a turistickým službám na miestnej, regionálnej a národnej úrovni ako aj na úrovni spoločenstva. Malo by sa podporovať prepojenie medzi mestskými a regionálnymi sieťami. — Knižničné služby: mali by sa zriadiť transeurópske vyspelé sieťové služby zahrňujúce všetky typy knižníc (národné, univerzitné, výskumné, verejné a pod. ) tak, aby poskytli efektívny prístup k bohatstvu organizovaných vedomostí a kultúrnemu bohatstvu v spoločenstve na podporu hospodárskeho, sociálneho, vzdelávacieho a kultúrneho života spoločenstva. — Telematické služby pre trh práce: mali by sa rozvíjať sieťové služby, ako sú informačné databázy o pracovných miestach, ktoré by podporovali meniace sa pracovné trhy v spoločenstve a pomáhali znížiť nezamestnanosť. — Kultúrne a lingvistické dedičstvo: mali by sa začať iniciatívy, ktoré podporujú zachovanie európskeho kultúrneho infraštruktúry na stimuláciu informačnej a umeleckého dedičstva a prístup k nemu, a demonštrujú potenciál tvorivých snáh, rozvoj miestneho obsahu v miestnych jazykoch a ich rozširovanie. 2. Generické služby Projekty spoločného záujmu pre siete s generickými službami sú: — Realizácia prevádzkových transeurópskych generických služieb, ktoré by mali zahrňovať najmä elektronickú poštu, systémy prenosu súborov, on line prístup k elektronickým databázam a video služby. Pretože je naliehavá potreba týchto transeurópskych generických služieb, tieto služby budú používať existujúce alebo vznikajúce siete, pevné alebo mobilné, a súčasný systém prístupu používateľa. Mali by zahŕňať prvky služieb poskytovaných na úrovni spoločenstva, ako sú adresáre, čistenie, overenie, ochrana údajov a bezpečnosť informácií, ochranu transeurópsky „kiosk“ a sieťové navigačné pomôcky, služby intelektuálneho majetku a odmeňovanie zaň, umožňujúce prístup občanov, platobné služby atď. — Progresívne rozšírenie generických služieb smerom do multimediálneho prostredia. Tieto služby ponúknu koncovým používateľom prístup k multimediálnym službám a okrem iného môžu pokryť aj multimediálnu poštu, veľmi rýchly prenos súborov a video služby včítane videa na požiadanie. Malo by sa podporovať použitie týchto generických multimediálnych služieb podnikovými a nepodnikovými používateľmi. Mala by sa podporovať integrácia prvkov nových služieb, ako je automatický preklad, rozpoznávanie reči, grafické používateľské aj rozhrania, inteligentní sprostredkovatelia a nástroje pre užívateľskú interakciu a personalizáciu. — Zavedenie neosobného digitálneho podpisu ako základu pre poskytovanie otvorených služieb a mobility používania: generické služby sa budú opierať o veľký počet navzájom sa dopĺňajúcich a navzájom si konkuru- júcich poskytovateľov služieb. Poskytovanie otvorených služieb a mobilita používania bude mať kľúčový význam a bude si vyžadovať elektronické mená (elektronické podpisy), ktoré umožnia, aby sa adekvátna ochrana súkromia stala všeobecne dostupnou a podporovanou. 148 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 19 3. Základné siete Projekty spoločného záujmu pre základné siete sú: — Euro-ISDN: z dôvodov komerčnej a technickej transeurópskej dostupnosti je ISDN v súčasnosti najvhodnejšia digitálne prepájaná základná sieť, ktorá môže podporovať nové služby a uplatňovanie. Sieť ISDN sa v súčasnosti považuje v Európe za perspektívnu, jej trhy a geografická rozloha sa podporia realizáciou týchto nových služieb a uplatňovaní v celoeurópskom meradle. Treba mať však na pamäti, že ISDN predstavuje iba prvý krok a že bude iba prostriedkom používateľského prístupu k širokopásmovým základným službám. Osobitná pozornosť by sa mala venovať odstráneniu zostávajúcich nevyriešených problémov efektívnosti interoperability služieb. — Komerčné zavedenie asynchrónneho prenosového módu (ATM) a ďalších IBC sietí: táto oblasť sa musí považovať za predmet najväčšieho európskeho spoločného záujmu. — Vzájomné prepojenie existujúcich a IBC sietí: existujúce siete (pevné, mobilné a družicové) by sa mali prepojiť, spolupracovať medzi sebou navzájom aj s veľmi rýchlymi sieťami ATM, aby poskytli najvhodnejšie hospodárske riešenia pre rôzne situácie, ktoré nastanú počas budovania informačnej spoločnosti. Toto je dôležitým faktom pri rozvíjaní IBC siete a týka sa to najmä malých a stredných podnikov, ako aj profesionálnych a nepodnikových trhov. — Rozvoj pevných, mobilných a družicových sietí s cieľom podporiť vyššie uvedené uplatňovania a služby. 4. Projekty mimoriadneho záujmu Niektoré z týchto projektov spoločného záujmu majú mimoriadny význam pre rozvoj informačnej spoločnosti. Ide o základné služby, uplatňovania spoločného záujmu týkajúce sa vzdelávania a školenia, kultúrneho dedičstva, služieb pre malé a stredné podniky a telematiku pre dopravu, životné prostredie a zdravie. Výzvy na návrhy týkajúce sa týchto projektov mimoriadnej dôležitosti alebo ich kombinácií sa zverejnia spravidla aspoň raz ročne. Komisia v tejto súvislosti prednesie správu Parlamentu. 5. Doplnková podpora a koordinačné činnosti Spoločenstvo by malo okrem podpory projektov spoločného záujmu iniciovať činnosti zamerané na vytvorenie vhodného prostredia. Činnosti prispejú k rozvoju všeobecného súhlasu a zosúladeniu snáh týkajúcich sa národných a regionálnych aktivít na stimuláciu a podporu nových uplatňovaní a služieb, v súlade s realizáciou programov v iných oblastiach, ako aj k rozvoju IBC sietí. Budú v nich zahrnuté konzultácie s európskymi orgánmi pre štandardizáciu a strategické plánovanie a koordináciu činností, finančnými nástrojmi spoločenstva. Toto obsahuje: — rozvoj špecifikácií cieľov a prechod k týmto cieľom. Špecifikácie pomôžu zástupcom sektoru, aby prijímali dobré financovanými rôznymi rozhodnutia v oblasti hospodárskej a investičnej; — definíciu spôsobu prístupu k IBC sieťam na troch špecifikovaných úrovniach; — vypracovanie spoločných špecifikácií založených na európskych a svetových štandardoch; — napomáhanie kooperácii medzi zástupcami sektoru, najmä vznikajúcimi a rozdelenými prevádzkovateľmi, ako sú prevádzkovatelia káblovej televíznej siete, a používateľmi; — koordináciu aktivít podnikaných podľa tohto rozhodnutia s príslušnými zástupcami spoločenstva a národnými programami. 13/zv. 19 SK Úradný vestník Európskej únie 149 PRÍLOHA II KRITÉRIÁ PRE ŠPECIFIKÁCIU PROJEKTOV SPOLOČNÉHO ZÁUJMU Projekty spoločného záujmu sa budú špecifikovať z projektov predložených zainteresovanými zástupcami sektoru v rámci výzvy na návrhy podľa článku 7, na základe ich zhody s cieľmi a prioritami stanovenými v článkoch 2 a 3. Projekty musia byť koncipované na nadnárodnej úrovni tak, aby uspokojovali potreby existujúce v niekoľkých členských štátoch. Vo všeobecnosti sa majú realizovať v niekoľkých členských štátoch, ale realizácia projektu v jednom členskom štáte sa povolí vtedy, ak prospeje širšiemu celoeurópskemu záujmu. Treba zohľadniť aj hospodárske a finančné kritériá uvedené v nariadení (ES) č. 2236/95. Tieto kritériá, ktoré sa použijú v rámci uvedeného nariadenia pre rozhodnutie o udelení finančnej podpory pre konkrétny projekt, sú: — potenciálna hospodárska životaschopnosť projektu, ktorá by mala byť zabezpečená; — zrelosť projektu; — stimulačný účinok zásahu spoločenstva na verejné a súkromné financovanie; — primeranosť finančného balíka; — priame alebo nepriame sociálno-hospodárske účinky, najmä na zamestnanosť; — dôsledky na životné prostredie; — koordinácia časového zosúladenia rôznych častí projektu, najmä pre cezhraničné projekty


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 1130/97, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1997, Euroopan yhteisön ja São Tomén ja Príncipen demokraattisen tasavallan hallituksen välisessä São Tomén ja Príncipen rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista 1 päivän kesäkuuta 1996 ja 31 päivän toukokuuta 1999 väliseksi ajaksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä

eurovoc_concepts:
São Tomé and Príncipe
agreement (EU)
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing licence
protocol to an agreement


title: 97/391/EG: Rådets beslut av den 17 juni 1997 om bemyndigande för Konungariket Spanien att förlänga avtalet om inbördes fiskeförbindelser med Republiken Sydafrika till och med den 7 mars 1998

eurovoc_concepts:
South Africa
Spain
fishing agreement


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1100/97 af 17. juni 1997 om ændring af forordning (EF) nr. 2805/95 om fastsættelse af eksportrestitutioner for vin

eurovoc_concepts:
export refund
fruit juice
grape
third country
viticulture
wine


title: POSIÇÃO COMUM (CE) Nº 29/97 adoptada pelo Conselho em 17 de Junho de 1997 tendo em vista a adopção da Directiva 97/.../CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de ..., que altera as Directivas 76/116/CEE, 80/876/CEE, 89/284/CEE e 89/530/CEE, relativas à aproximação das legislações dos Estados-membros respeitantes aos adubos

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
approximation of laws
fertiliser
labelling
packaging


title: La opinión de los Europeos sobre el medio ambiente y el desarrollo económico en Europa.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
economic development


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1102/97 DELLA COMMISSIONE del 17 giugno 1997 che modifica i dazi all'importazione nel settore dei cereali

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing


title: Proposition de règlement (CE) du Conseil portant rétablissement d'un taux de droit de 12 % applicable par la Communauté sur certains produits relevant de la position NC 5607

eurovoc_concepts:
Brazil
CCT duties
GATT
tariff preference
textile fibre

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 17. 06. 1997 COM(97) 301 final 97/0167 (ACC) Proposition de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL portant rétablissement d'un taux de droit de 12% applicable par la Communauté sur certains produits relevant de la position NC 5607. (présentée par la Commission) EXPOSE DES MOTIFS 1. En janvier 1989 les autorités brésiliennes ont imposé une taxe de 13% sur le prix FOB des fibres de sisal exportées. Les exportateurs brésiliens des produits de sisal transformés ont été, quant à eux, exemptés du paiement de cette taxe. les risques de préjudice pour Etant donnés transformation communautaire, la Communauté est entrée en consultations avec le Brésil au sein du GATT en vertue de l'Article XXII. 1. Aucun accord mutuellement satisfaisant n'a cependant pu être trouvé. Dans ces conditions et afin d'inciter le Brésil à modifier ce système discriminatoire, la Communauté a suspendu, en vertu de l'Article XXVin du GATT, les consolidations au taux de 12% sur les produits suivants: l'industrie de 5607 5607 21 00 5607 29 5607 29 10 5607 29 90 Ficelles, cordes et cordages, tressés ou non, même imprégnés, enduits, recouverts ou gainés de caoutchouc ou de matière plastique: - de sisal: ficelles lieuses ou botteleuses autres: titrant plus de 100 000 décitex (10 grammes par mètre) titrant 100 000 décitex (10 grammes par mètre) ou moins La Communauté avait effectué une suspension et non pas une modification définitive parce que cela permettrait aux négociations de se poursuivre avec le Brésil afin de permettre aux deux parties de trouver une solution mutuellement satisfaisante. En parallèle, la Communauté a établi, par le Règlement 283/91 du Conseil1 les droits de douane autonomes pour les mêmes produits au niveau de 25%. 2. Dans le cadre des négociations de l'Uruguay Round, la Communauté a offert de consolider les droits de douane pour les fibres de sisal à 12%. L'application de cette concession a été assujettie par une échange de lettres entre la Communauté et le Brésil, à la condition de l'élimination par les autorités brésiliennes de "taxes à l'exportation appliquées à ces produits et pour aussi longtemps que des taxes de ce type ne seraient pas appliquées par la suite". Dans ce contexte la Communauté a pris l'engagement d'appliquer la concession de 12% dès que les autorités brésiliennes pourraient confirmer l'élimination définitive des taxes à l'exportation appliquées par les Etats de Paraiba et Bahia, qui sont les principaux producteurs et exportateurs des fibres de sisal. Le Brésil a confirmé, par lettre, l'approbation de la "Convenio ICMS 33/94" ainsi que l'adoption des décrets no. 16293/94 et 3237, par lesquels les exportations de 1 Règlement 283/91 du Conseil du 4. 2. 91, JO N° L35 du 7. 2. 91, p. l fibres de sisal à partir des Etats de Bahia et de Paraiba sont exemptés, d'une façon définitive, de cette taxe à l'exportation. Ces mesures n'ont toutefois pas mis fin à toute discrimination fiscale au détriment des fibres de sisal exportées. C'est la loi complémentaire no. 87/96 du 13 septembre 1996 qui, comme le. Brésil l'a confirmé par lettre, a exempté de i'ÎCMS les exportations de tous les produits primaires et produits industriels semi-finis, y inclus les fibres de sisal, dans tous les Etats du Brésil. " Conclusion l'avis de la Commission, cet arrangement constitue une solution Selon mutuellement satisfaisante qui rétablit de part et d'autre les mêmes conditions que celles existant avant 1989. La Commission recommande au Conseil de décider le rétablissement immédiat de la concession de 12% des droits de douane applicables aux produits en question. Cette concession reste sujette à la condition que le Brésil ne réintroduira pas à l'avenir de taxes à l'exportation ou des taxes d'effet équivalent sur les fibres de sisal. - 3- Proposition de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL portant rétablissement d'un taux de droit de 12% applicable par la Communauté sur certains produits relevant de la position NC 5607. LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 113, vu la proposition de la Commission, considérant que les droits à l'importation appliqués aux produits de sisal transformés ou à d'autres fibres textiles du genre Agave relevant des positions NC 5607 21. 00, 5607 29. 10 et 5607 29. 90 ont été réduits et consolidés à 12% par la Communauté dans le cadre des négociations commerciales multilatérales du Tokyo Round; considérant que le taux consolidé de 12% appliqué à ces produits a été ensuite suspendu conformément aux dispositions de l'article XXVIII du GATT et que le règlement (CEE) n° 283/91 du Conseil l'a remplacé par un taux autonome de 25%; considérant que, dans le cadre des négociations commerciales multilatérales de l'Uruguay Round, la Communauté s'est engagée à rétablir le taux de droit de 12% dès que le Brésil aurait supprimé définitivement les taxes appliquées aux exportations de fibres de sisal par les États de Bahia et de Paraiba; que la Communauté a pris cet engagement à la condition qu'aucune nouvelle taxe à l'exportation ou taxe d'effet équivalent ne soit appliquée aux exportations de ces produits par le Brésil; considérant que le Brésil a confirmé que les exportations de fibres de sisal sont exemptées des taxes ICSM dans tous les États du Brésil en vertu de la loi complémentaire 87/9. 6 du 13 septembre 1996; que, par conséquent il convient maintenant de rétablir le taux de droit de 12% et d'abroger le règlement (CEE) 283/91 du Conseil afin de prendre en considération ce qui précède; que la condition susmentionnée reste applicable, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: " <4 Article premier L'annexe I du règlement (CEE) n° 2658/87 est modifiée comme suit: Code NC Désignation des marchandises Taux des droits Unité supplé mentaire autonomes (%) conventionnels (%) 5607 Ficelles, cordes et cordages, tressés ou non, même imprégnés, enduits, recouverts ou gainés de caoutchouc ou de matière plastique: 5607 10 — inchangé inchangé inchangé — de sisal ou d'autres fibres textiles du genre Agave " 5607 21 00 — Ficelles lieuses ou hotteleuses 5607 29 — autres: 5607 2910 — titrant plus de 100 000 décitex (10 grammes par mètre) 5607 29 90 — titrant 100 000 décitex (10 grammes par mètre) ou moins *^^-. 16 12 16 16 12 12 Le règlement (CEE) n° 283/91 du Conseil est abrogé. Article 2 Article 3 Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 1997 Par le Conseil Le président - 6- Section I. Incidence financière FICHE FINANCIERE 1. 2. 3. 4. Proposition de règlement du Conseil portant rétablissement d'un taux de droit de 12% pour certains produits de sisal. Ligne budgétaire: (perte de recettes: inconnue) Base juridique: article 113 Description; La proposition de règlement résulte d'un engagement, pris par la Communauté pendant les négociations de l'Uruguay Round, de rétablir le taux initial de 12% une fois que le Brésil aurait supprimé les taxes à l'exportation sur les fibres de sisal, qui avaient conduit la Communauté à porter les droits sur les produits de sisal à 25%. 5. Type de recette: perte de recettes en ce qui concerne les droits payés sur les importations provenant d'un pays tiers. 6. Modification du niveau des recettes: L'abaissement des droits actuels de 25% à 12% entraînera une perte de recettes de 0,2 million d'écus environ. - 7- ISSN 0254-1491 COM(97) 301 final DOCUMENTS FR 11 10 03 N° de catalogue : CB-CO-97-289-FR-C ISBN 92-78-21433-7 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg %


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1099/97 DER KOMMISSION vom 17. Juni 1997 zur Festsetzung der in den Sektoren Geflügelfleisch und Eier sowie für Eieralbumin geltenden repräsentativen Einfuhrpreise und Zusatzzölle sowie zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1484/95

eurovoc_concepts:
CCT duties
egg
import
poultrymeat
representative price
third country


title: Resolutie van de Europese Raad betreffende het stabiliteits- en groeipact (Amsterdam, 17 juni 1997)

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
budget policy
budgetary discipline (EU)
economic convergence
national budget
third stage of EMU


title: Regulamento (CE) nº 1132/97 do Conselho de 17 de Junho de 1997 que altera o Regulamento (CE) nº 393/97 que estabelece, para 1997, determinadas medidas de conservação e de gestão dos recursos da pesca aplicáveis aos navios que arvoram pavilhão das ilhas Faroé

eurovoc_concepts:
Faroe Islands
catch quota
fishery management
fishing area
fishing licence
ship's flag


title: Verordening (EG) nr. 1130/97 van de Raad van 17 juni 1997 betreffende de sluiting van het protocol tot vaststelling, voor de periode van 1 juni 1996 tot en met 31 mei 1999, van de vangstmogelijkheden en de financiële tegenprestatie, als bedoeld in de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Democratische Republiek São Tomé en Príncipe inzake de visserij voor de kust van São Tomé en Príncipe