title: Odločba št. 1336/97/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1997 o vrsti smernic za vseevropska telekomunikacijska omrežja

text: 13/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 141 31997D1336 L 183/12 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 11. 7. 1997 ODLOČBA št. 1336/97/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 17. junija 1997 o vrsti smernic za vseevropska telekomunikacijska omrežja EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zlasti prvega odstavka člena 129d Pogodbe, in izmenjavo informacij zelo pomembno za izboljšanje konkurenčnosti podjetij; ker se lahko izmenjava infor- macij zagotovi z vseevropskimi telekomunikacijskimi omrežji; ker bo razpoložljivost vseevropskih omrežij okrepila socialno in gospodarsko kohezijo v Skupnosti; ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3), v skladu s postopkom, določenim v členu 189b Pogodbe (4) z vidika skupnega besedila, ki ga je odobril Spravni odbor 16. aprila 1997, (1) (2) (3) ker naj se z vzpostavitvijo in razvojem vseevropskih telekomunikacijskih omrežij zagotovita pretok in izme- njava informacij na celotnem območju Skupnosti; ker je ta razporeditev opreme predpogoj, da se državljanom in industrijskemu sektorju – zlasti malim in srednje velikim podjetjem – v Skupnosti omogoči, da v celoti izkoristijo potencial se lahko oblikuje „informacijska družba“, v kateri bo izredno pomemben razvoj aplikacij, storitev in telekomunikacijskih omrežij, se vsakemu državljanu, podjetju ali javnemu da bi organu, tudi na slabše razvitih in obrobnih območjih, zagotovila razpoložljivost informacij, ki jih utegnejo po- trebovati, ne glede na vrsto in količino teh informacij; telekomunikacij, s čimer ker je Komisija v svoji Beli knjigi o „rasti, konkurenč- in zaposlovanju“ poudarila pomen oblikovanja nosti informacijske družbe, ki bo z uvajanjem novih oblik gospodarskih, političnih in socialnih odnosov Uniji po- magala pri obvladovanju novih izzivov naslednjega sto- letja, vključno z izzivi ustvarjanja delovnih mest; ker je to priznal Evropski svet v Bruslju decembra 1993; ker tvori notranji trg območje brez meja, na katerem je treba zagotoviti prost pretok blaga, oseb, kapitala in storitev in kjer se za ukrepe Skupnosti, ki so že bili sprejeti ali se sprejemajo, zahteva obsežna izmenjava informacij med posamezniki, gospodarskimi subjekti in upravo; ker je razpolaganje z učinkovitimi sredstvi za (1) UL C 302, 14. 11. 1995, str. 23 in UL C 175, 18. 6. 1996, str. 4. (2) UL C 39, 12. 2. 1996, str. 20. (3) UL C 129, 2. 5. 1996, str. 32. (4) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 1. februarja 1996 (UL C 47, 19. 2. 1996, str. 15), Skupno stališče Sveta z dne 21. marca 1996 (UL C 134, 6. 5. 1996, str. 18) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. julija 1996 (UL C 261, 9. 9. 1996, str. 59). Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. maja 1997 in Sklep Sveta z dne 26. maja 1997. (4) (5) (6) (7) ker morata vzpostavitev in razvoj vseevropskih teleko- munikacijskih omrežij omogočiti prosto izmenjavo in- formacij med posamezniki, gospodarskimi subjekti in upravo, pri čemer je treba upoštevati pravice posamez- nikov do zasebnosti ter pravice intelektualne in indu- strijske lastnine; in 25. ker so člani skupine uglednih predstavnikov gospodar- stva junija 1994 v svojem poročilu o „Evropi in globalni informacijski družbi“, ki so ga pripravili za zasedanje junija na Krfu, priporočili Evropskega sveta 24. vzpostavitev vseevropskih telekomunikacijskih omrežij in zagotovitev njihove povezljivosti z vsemi evropskimi omrežji; ker so mobilne komunikacije v poročilu opre- deljene kot steber informacijske družbe, čigar potencial je treba okrepiti; ker je Evropski svet na zasedanju na Krfu načelno soglašal z navedenim priporočilom; je ta priporočila upoštevala Komisija v svojem ker sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Evropska pot do informacijske družbe: akcijski načrt“; ker je Svet na zasedanju 28. septembra 1994 v sklepih o tem akcijskem načrtu poudaril dejstvo, da je hiter razvoj zelo zmogljivih informacijskih infrastruktur iz- redno pomemben za Skupnost na podlagi globalnega, koherentnega in uravnoteženega pristopa; ker se v členu 129c Pogodbe zahteva, da Skupnost pripravi vrsto smernic, ki zajemajo cilje, prednostne naloge in širši spekter ukrepov, predvidenih na področju vseevropskih omrežij; ker morajo biti v teh smernicah opredeljeni projekti skupnega interesa; ker so vseevrop- ska omrežja na področju telekomunikacijske infrastruk- ture sestavljena iz treh plasti, ki tvorijo ta omrežja: iz aplikacij, generičnih storitev in osnovnih omrežij; 142 (8) (9) SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 19 se informacijska družba ne more razvijati brez ker dostopnih aplikacij, zlasti aplikacij skupnega interesa, ki čim bolje izpolnjujejo potrebe uporabnikov in upošteva- jo potrebe starejših in invalidov, kadar je to primerno; ker bodo tako aplikacije sestavljale pomemben del pro- jektov skupnega interesa; ker je treba pri aplikacijah, primernih za daljinsko delo, upoštevati zlasti pravne predpise o pravicah delavcev, ki veljajo v zadevnih državah članicah; (14) ker je bila z delom v okviru programa RACE (poseben program za raziskave in tehnološki razvoj komunikacij- skih tehnologij (1990 do 1994)), določenim v Odločbi 91/352/EEC (2), pripravljena podlaga in zagotovljena teh- nološka baza za uvajanje omrežij IBC v Evropi; se lahko v mnogih primerih projekti skupnega ker interesa že izvajajo v sedanjih telekomunikacijskih om- režjih, zlasti v evropskem digitalnem omrežju z integri- ranimi storitvami in tako ponujajo vsee- vropske aplikacije; ker je treba pripraviti smernice za opredelitev teh projektov skupnega interesa; (evro-ISDN), (10) ker naj se usklajuje izvajanje izbranih predlogov s pod- obnimi pobudami, sprejetimi na državni ali regionalni ravni v Skupnosti; (11) je treba pri ker in izvajanju takih projektov upoštevati vse infrastrukture, ki jih ponujajo prvotni in novi ponudniki; izbiri (12) ker sta 9. novembra 1995 Evropski parlament in Svet sprejela Odločbo št. 2717/95/ES o vrsti smernic za razvoj EVRO-ISDN (digitalnega omrežja z integriranimi storitvami) kot vseevropskega omrežja (1); (15) (16) (17) ker je bila z delom v okviru programa Esprit (poseben program za raziskave in tehnološki razvoj, vključno s predstavitvijo, do 1998)), določenim v Odločbi 94/802/EC (3), pripravljena podlaga in zagotovljena tehnološka baza za uvajanje aplikacij informacijske tehnologije; informacijskih tehnologij (1994 ker se z rezultati dela posebnih programov za raziskave in tehnološki razvoj na področju telematskih sistemov skupnega interesa (1991 do 1994), določenih z Odloč- bo 91/353/EGS (4), in posebnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, vključno s predstavitvijo, telemat- skih aplikacij skupnega interesa (1994 do 1998), dolo- čenega z Odločbo 94/801/EGS (5), pripravi podlaga za uvajanje medobratovalnih aplikacij skupnega interesa po vsej Evropi; ker je treba zagotoviti učinkovito usklajevanje med raz- vojem vseevropskih telekomunikacijskih omrežij, ki mora biti naravnano na dejanske potrebe, pri čemer mora biti izključeno izvajanje golih poskusnih projektov, in različnimi programi Skupnosti, zlasti posebnimi pro- grami četrtega okvirnega programa za raziskave, tehno- loški razvoj in predstavitev, programi za spodbujanje malih in srednje velikih podjetij, programi z informacij- in sko vsebino (na primer INFO 2000 in MEDIA II) drugimi dejavnostmi informacijske družbe; ker mora biti tako usklajevanje zagotovljeno tudi pri projektih, pred- videnih v odločbah Evropskega parlamenta in Sveta za vseevropska omrežja; (13) ker se sedanja omrežja, ki vključujejo obstoječe digitalno omrežje z integriranimi storitvami (ISDN), razvijajo v izpopolnjena omrežja s spremenljivo hitrostjo prenosa podatkov do širokopasovnih zmogljivosti, ki se lahko prilagajajo različnim potrebam, zlasti pa zagotavljanju multimedijskih storitev in aplikacij; ker bo rezultat tega razvoja vzpostavitev omrežij z integriranimi širokopa- sovnimi komunikacijami (omrežij IBC); ker bodo omrež- ja IBC sestavljala optimalno podlago za aplikacije infor- macijske družbe; (1) UL L 282, 24. 11. 1995, str. 16. (18) ker spadajo ukrepi, namenjeni zagotavljanju medobrato- telematskih omrežij med upravami, v okvir valnosti prednostnih nalog, sprejetih v zvezi s sedanjimi smerni- cami za vseevropska telekomunikacijska omrežja; (2) UL L 192, 16. 7. 1991, str. 8. (3) UL L 334, 22. 12. 1994, str. 24. (4) UL L 192, 16. 7. 1991, str. 18. (5) UL L 334, 22. 12. 1994, str. 1. 13/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 143 (19) (20) ker je Komisija v sporočilu z dne 24. julija 1993 o pripravljalnih ukrepih za vseevropska omrežja za inte- grirane širokopasovne komunikacije priznala potrebo po izvajanju pripravljalnih ukrepov s sektorskimi udeleženci za pripravo ustreznih smernic; ker rezultati teh ukrepov tvorijo podlago za smernice v zvezi z omrežji IBC iz te odločbe; SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: Člen 1 ker se telekomunikacijski sektor postopno liberalizira; ker bo razvoj vseevropskih aplikacij, generičnih storitev in osnovnih omrežij vse bolj odvisen od zasebne po- bude; ker mora ta vseevropski razvoj ustrezati tržnim potrebam na evropski ravni ali dejanskim in znatnim potrebam družbe, ki jih same tržne sile ne pokrivajo; ker se bo ob upoštevanju tega od zainteresiranih sektor- skih udeležencev zahtevalo, da z uporabo ustreznih imajo vsi enake možnosti, pred- postopkov, s katerimi ložijo posebne predloge; ker je treba te postopke opre- deliti; ker bo Komisiji pri specifikaciji projektov skupne- ga interesa pomagal odbor; Ta odločba določa smernice, ki vključujejo cilje, prednostne naloge in širši spekter ukrepov, predvidenih v zvezi z vsee- vropskimi omrežji za telekomunikacijsko infrastrukturo. Te smernice opredeljujejo projekte skupnega interesa z navedbo ter določitvijo postopka in meril za projektov iz Priloge I njihovo specifikacijo. Člen 2 Skupnost podpira medsebojno povezovanje omrežij v teleko- munikacijski infrastrukturi, vzpostavitev in razvoj medobrato- valnih storitev in aplikacij ter dostop do njih, z naslednjimi cilji: (21) ker je bil 20. decembra 1994 sklenjen modus vivendi med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o izvedbenih ukrepih k aktom, sprejetim v skladu s po- stopkom iz člena 189b Pogodbe (1); — omogočiti prehod v informacijsko družbo in pridobivati izkušnje o učinkih razvoja novih omrežij in aplikacij na socialne dejavnosti ter poskrbeti za izpolnjevanje socialnih in kulturnih potreb ter izboljšati kakovost življenja, (22) ker mora projekte skupnega interesa, ki veljajo za ozemlje države članice, odobriti zadevna država članica; — izboljšati konkurenčnost podjetij v Skupnosti, zlasti malih in srednje velikih, ter okrepiti notranji trg, (23) (24) ker bodo morale Komisija in države članice ukrepati, da bodo zagotovile medobratovalnost omrežij, in uskladiti na eni strani dejavnosti držav članic, namenjene vzpo- stavitvi vseevropskih telekomunikacijskih omrežij, na drugi strani pa primerljive nacionalne projekte, vendar samo, kolikor je to potrebno za zagotovitev vsesplošne skladnosti; je za optimalni razvoj informacijske družbe po- ker membno, da se zagotovi učinkovita izmenjava informacij med Skupnostjo in tretjimi državami, zlasti državami pogodbenicami Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru, ali državami, ki so sklenile pridružitveni spo- razum s Skupnostjo; — okrepiti gospodarsko in socialno kohezijo, zlasti ob upo- števanju potrebe po povezovanju otoških, neobalnih in obrobnih območij s središčnimi območji Skupnosti, — pospeševati razvoj dejavnosti na področjih nove rasti, ki prispevajo k ustvarjanju novih delovnih mest. Člen 3 Prednostne naloge za uresničitev ciljev iz člena 2 so: — preučevanje in uveljavitev tehnične in komercialne izvedlji- vosti, čemur sledi uvajanje aplikacij za podporo razvoja evropske informacijske družbe, zlasti aplikacij skupnega interesa, (25) ker pa se za dejavnosti, ki se izvajajo v okviru teh smernic, zahteva popolna uporaba pravil o konkurenci iz Pogodbe in izvedbene zakonodaje, (1) UL C 102, 4. 4. 1996, str. 1. — preučevanje in uveljavitev izvedljivosti, čemur sledi uvajanje aplikacij, ki prispevajo k ekonomski in socialni koheziji, tako da izboljšajo dostop do informacij na celotnem ob- močju Skupnosti in razvijajo evropsko kulturno raznolikost, 144 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 19 — spodbujanje čezmejnih medregionalnih pobud in pobud, ki vključujejo regije, zlasti tiste z omejenimi možnostmi, za uvajanje vseevropskih telekomunikacijskih storitev in aplika- cij, — spodbujanje ponudbe ter uporabe storitev in aplikacij za mala in srednje velika podjetja ter poslovne uporabnike, ki ponujajo zaposlovanje in zagotavljajo rast, — preučevanje in uveljavitev izvedljivosti, čemur sledi uvajanje aplikacij in storitev, ki prispevajo h krepitvi notranjega trga in ustvarjanju delovnih mest, zlasti tistih, ki malim in srednje velikim podjetjem omogočajo izboljšanje njihove konkurenčnosti v Skupnosti in na svetovni ravni, — opredelitev, preučevanje in uveljavitev tehnične in komer- cialne izvedljivosti, čemur sledi uvajanje vseevropskih gene- ričnih storitev, ki omogočajo brezhiben dostop do vseh vrst informacij, tudi na podeželskih in obrobnih območjih, in so medobratovalne z enakovrednimi storitvami na svetovni ravni, — preučevanje in uveljavitev izvedljivosti novih omrežij z integriranimi širokopasovnimi komunikacijami (IBC), kadar se to zahteva za take aplikacije in storitve, ter pospeševanje medsebojne povezljivosti takih omrežij, — določitev in odprava šibkih točk ter manjkajočih povezav za učinkovito medsebojno povezovanje in medobratoval- nost vseh delov telekomunikacijskih omrežij v Skupnosti in na svetovni ravni, s posebnim poudarkom na osnovnih telekomunikacijskih omrežjih, kakor je opredeljeno v Prilogi I. Člen 4 Splošna zasnova ukrepov za dosego ciljev, opredeljenih v členu 2, vključuje: — pospeševanje medsebojne povezljivosti omrežij, medobrato- valnosti širokopasovnih storitev in aplikacij ter za to po- trebne infrastrukture, zlasti za multimedijske aplikacije, ter medsebojne povezljivosti med obstoječimi in širokopasov- nimi storitvami ter aplikacijami. Člen 5 Razvoj vseevropskih omrežij v telekomunikacijski infrastrukturi po tej odločbi poteka z izvajanjem projektov skupnega interesa. Ti projekti so našteti v Prilogi I. Člen 6 V skladu s členi 7, 8 in 9 se projekti skupnega interesa, našteti v Prilogi I, opredelijo po merilih, naštetih v Prilogi II. Oprede- ljeni projekti so upravičeni do podpore Skupnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2236/95 z dne 18. septembra 1995 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skup- nosti na področju vseevropskih omrežij (1). Člen 7 1. Komisija po posvetovanju z gospodarskimi subjekti in ob upoštevanju drugih političnih ukrepov za vzpostavitev vsee- vropskih omrežij na podlagi Priloge I pripravi delovni program, ki se sprejme v skladu s postopkom, določenim v členu 8, in potem nadaljuje z zbiranjem predlogov. Komisija ugotovi, ali so projekti, ki veljajo za ozemlje 2. države članice odobreni s strani zadevne države članice. — opredelitev projektov skupnega interesa z določitvijo delov- nega programa, Člen 8 — ukrepe, namenjene večjemu ozaveščanju posameznikov, gospodarskih subjektov in uprave o prednostih, ki jih lahko teleko- pridobijo z novimi, munikacijskimi storitvami in aplikacijami, izpopolnjenimi vseevropskimi — ukrepe, namenjene spodbujanju skupnih pobud uporabni- kov in ponudnikov k uvajanju projektov na področju čezevropskih telekomunikacijskih omrežij, zlasti omrežij IBC, — podpora pri ukrepih za preučevanje in uveljavitev izvedlji- vosti v okviru metod, določenih v Pogodbi, čemur sledi uvajanje aplikacij, zlasti aplikacij ter spodbujanje k sodelovanju med javnim in zasebnim sekto- rjem, predvsem prek partnerstva, skupnega interesa, 1. Komisija je odgovorna za izvajanje te odločbe. Pri primerih, opredeljenih v členu 9(1), Komisiji pomaga 2. odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukre- pov. Odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Mnenje se sprejme jo določa člen 148(2) Pogodbe za sprejemanje z večino, ki odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje. (1) UL L 228, 23. 9. 1995, str. 1. 13/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 145 Komisija sprejme predlagane ukrepe, če so v skladu z mnenjem odbora. Če predlagani ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo dano, Komisija brez odlašanja predloži Svetu predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo. Svet odloča s kvalifici- rano večino. Če Svet ne odloči v treh mesecih po prejemu predloga, pred- lagane ukrepe sprejme Komisija. Člen 9 1. Postopek, določen v členu 8 se uporablja za: — pripravo in sprotno dopolnjevanje delovnega programa iz člena 7, — določitev vsebine razpisa za zbiranje predlogov, — specifikacijo projektov skupnega interesa z uporabo meril iz Priloge II, — opredelitev dodatnih podpornih in usklajevalnih ukrepov, — ukrepe, ki jih je treba sprejeti za ocenitev izvajanja delov- nega programa na finančni in tehnični ravni. Komisija na vsakem zasedanju odbor obvesti o napredku 2. pri izvajanju delovnega programa. Člen 10 Člen 12 Ta odločba ne posega v nobeno finančno obveznost države članice ali Skupnosti. Člen 13 Udeležbo tretjih držav, zlasti držav pogodbenic Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru, ali držav, ki so sklenile pridružitveni sporazum s Skupnostjo, lahko Svet v skladu s postopkom iz člena 228 Pogodbe dovoli za vsak primer in državam omogoči, da prispevajo k izvajanju pro- posebej jektov skupnega interesa, pospešijo medsebojno povezovanje in telekomunikacijskih omrežij, pod pogojem, medobratovalnost da to ne pomeni povečanja pomoči Skupnosti. Člen 14 Na tri leta Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij poročilo o izvajanju te odločbe. Poročilo vsebuje oceno rezultatov, ki so bili doseženi s pod- poro Skupnosti na različnih projektnih področjih v zvezi s skupnimi cilji, vsebuje pa tudi presojo socialnega in družbene- ga vpliva uvajanja aplikacij, ko se te aplikacije že uporabljajo. Skupaj z navedenim poročilom Komisija na podlagi tehničnega razvoja in pridobljenih izkušenj predloži ustrezne predloge za revizijo Priloge I k tej odločbi. Če do 31. decembra četrtega leta odločba ni predložena, se šteje, da Priloga I preneha veljati, razen v zvezi z razpisi za zbiranje predlogov, ki so že objavljeni v Uradnem listu Evropskih skupnosti pred tem datumom. Ta odločba se uporablja za digitalno omrežje z integriranimi storitvami (ISDN), ne da bi posegala v Odločbo št. 2717/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta. Člen 15 Ta odločba je naslovljena na države članice. Člen 11 V Bruslju, 17. junija 1997 Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se omogoči izvajanje projektov skupnega interesa v skladu s predpisi Skup- nosti. Postopki za izdajo dovoljenj, ki utegnejo biti potrebni, se v skladu z zakonodajo Skupnosti čim prej zaključijo. Za Evropski parlament Predsednik Za Svet Predsednik J. M. GIL-ROBLES A. JORRITSMA LEBBINK 146 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 19 PRILOGA I OPREDELITEV PROJEKTOV SKUPNEGA INTERESA Vseevropska telekomunikacijska omrežja bodo odprla trg Skupnosti za nove aplikacije in storitve, ki bodo podlaga za razvoj informacijske družbe. So izredno pomembna za podporo blaginje v Skupnosti, odpiranje novih delovnih mest in za krepitev ekonomske in socialne kohezije. Triplastni model plasti so: je bil splošno sprejet kot najustreznejši okvir za opis vseevropskih telekomunikacijskih omrežij. Te — plast aplikacij, po kateri uporabniki vzpostavijo interakcijo z generičnimi storitvami izpolnili svoje poklicne, izobraževalne in socialne potrebe, in osnovnimi omrežji, da bi — plast generičnih storitev, ki jo sestavljajo združljive generične storitve in njihovo upravljanje. S podporo skupnih zahtev za aplikacije in z zagotavljanjem skupnih orodij za razvoj in izvajanje novih aplikacij te storitve dopolnjujejo aplikacije in hkrati prispevajo k njihovi medobratovalnosti, — plast osnovnih omrežij, ki zagotavlja fizični dostop, prenosne in komutacijske elemente omrežij, vključno z njihovim upravljanjem in signalizacijo. Ti elementi zagotavljajo medsebojno povezljivost vseevropskih omrežij. Vse tri plasti tvorijo koherentno strukturo, v kateri aplikacije podpirata obe podrejeni plasti: generične storitve in osnovna omrežja. Zlasti aplikacij ni mogoče ponuditi brez ene od drugih dveh plasti; vendar naj bo vsaka plast dovolj odprta za podporo katerega koli elementa plasti, ki ji je neposredno nadrejena. V tem smislu naj se projekti skupnega interesa opredelijo na podlagi njihove operativne zmogljivosti, da bi s tem podprli cilje iz te odločbe. V naslednjih oddelkih so za vsako plast vseevropskih omrežij opisani projekti skupnega interesa, ki morajo biti opredeljeni v skladu s členom 9 in po postopku iz člena 8. 1. Aplikacije Aplikacije bodo morale upoštevati jezikovne zahteve in biti medobratovalne, da bodo uporabnikom na celotnem območju Skupnosti zagotavljale maksimalne koristi. Po možnosti upoštevajo tudi posebne potrebe manj razvitih ali manj naseljenih območij. Obravnavati morajo najširše možne skupine uporabnikov in omogočiti dostop državljanov fazi načrtovanja projektov naj se za invalide pri dostopu do storitev do storitev skupnega interesa. V zgodnji sprejmejo posebne zahteve. Projekti skupnega interesa za aplikacije so: — Omrežje za univerze in raziskovalna središča: vzpostaviti je treba izpopolnjeno vseevropsko omrežje z multime- in omogoča odprt dostop do dijskimi aplikacijami, ki povezuje univerze in raziskovalna središča po Evropi njihovih knjižnic. — Izobraževanje in usposabljanje na daljavo: izpopolnjene storitve izobraževanja in usposabljanja na daljavo naj bodo dostopne šolam, univerzam, podjetjem in posameznikom. Ustanovijo naj se središča, ki bodo dostopna na daljavo na celotnem območju Skupnosti in bodo zagotavljala učno gradivo in storitve usposabljanja za mala in srednje velika podjetja, velika podjetja, izobraževalne ustanove in javno upravo. Razvijajo in pospešujejo naj se novi pristopi za vse ustrezne vidike izobraževanja in usposabljanja, da bi se olajšal prehod k informacijski družbi. — Zdravstvena telematika: uvajajo naj se vseevropska omrežja in aplikacije, temelječe na skupnih standardih, ki bi na ravni Skupnosti povezale vse partnerje zdravstvenega sektorja, zlasti zdravnike splošne prakse, bolnišnice in javne zdravstvene zavode. — Prometna telematika: vseevropska telekomunikacijska omrežja naj se v polnem obsegu uporabljajo za zagotav- ljanje storitev, namenjenih uporabnikom logistične podpore prometnega sektorja in razvoja storitev z dodano integrirane plačilne storitve in rezervacijske storitve, načrtovanje in vrednostjo, kot so informacijske storitve, vodenje potovanj ter upravljanje tovora in voznega parka. Poleg tega naj se vključijo storitve prometne telematike v mestih, pri čemer se upoštevajo zahteve glede standardizacije in medobratovalnosti. Pri uvajanju storitev, ki temeljijo na izpopolnjenih fiksnih in mobilnih telekomunikacijskih omrežjih, naj se po možnosti zagotovita potrebna komplementarnost in medobratovalnost z vseevropskimi prometnimi omrežji. 13/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 147 — Okoljska telematika: vseevropska omrežja lahko pomembno prispevajo k nadzorovanju in upravljanju okolja, vključno z upravljanjem v izrednih razmerah. Ta prispevek se lahko zagotovi z uporabo informacijskih sistemov, ki zbirajo okoljske podatke in jih dajo na voljo pristojnim organom, ter z vzpostavitvijo zanesljivih komunikacij- skih sistemov, ki podpirajo intervencije v izrednih razmerah. — Daljinsko delo: razvoj daljinskega dela (v satelitskih uradih in po možnosti doma), podprt z zmogljivejšimi telekomunikacijskimi sistemi, bo prispeval k zagotavljanju novih oblik fleksibilnosti v smislu delovnega mesta in načina organizacije dela. Z decentralizacijo poklicnih dejavnosti lahko daljinsko delo prispeva, da se bo zmanjšal vpliv dnevne migracije v mestna središča na okolje. Razvoj daljinskega dela se lahko pospešuje z izvajanjem projektov, ki dajejo posamezna telematska orodja za daljinske delavce, in tudi z ustanavljanjem središč daljinskega dela za daljinske delavce. Posebno pozornost je treba posvetiti ocenjevanju in upoštevanju socialnih posledic teh aplikacij. — Telematske storitve za mala in srednje velika podjetja: projekti skupnega interesa bodo podpora malim in srednje velikim podjetjem v Skupnosti pri uporabi vseevropskih telekomunikacijskih aplikacij in storitev s povezavami do javnih organov, gospodarskih združenj, potrošnikov, strank in dobaviteljev, vključno z informacijskimi storitvami in elektronskim poslovanjem. Na splošno je treba med malimi in srednje velikimi podjetji širiti ozaveščanje o telematsko zasnovanih rešitvah. — Elektronski razpisi: vzpostavi naj se vseevropsko omrežje za elektronske razpise, ki postopkih za oddajanje javnih naročil in vključuje javno upravo in ponudnike v Skupnosti. temelji na elektronskih — Mestne podatkovne avtoceste: pospešuje naj se ustvarjanje omrežij in storitev, ki med seboj povezujejo gospodinjstva, podjetja, socialne ustanove in uprave ter zagotavljajo dostop do sprotnih multimedijskih informa- cij, izobraževanja, kulturnih, razvedrilnih in turističnih storitev na lokalni, regionalni in državni ravni ter na ravni Skupnosti. Pospešujejo naj se povezave med mestnimi in regionalnimi omrežji. — Knjižnične storitve: uvajajo naj se vseevropske izpopolnjene omrežne storitve, ki vključujejo vse vrste knjižnic (državne, univerzitetne, raziskovalne, javne itd. ), da bi se zagotovil učinkovit dostop do organiziranega znanja in kulturnega bogastva v knjižnicah na celotnem območju Skupnosti v podporo gospodarskemu, socialnemu, izobraževalnemu in kulturnemu življenju v Skupnosti. — Telematske storitve za trg dela: razvijajo naj se omrežne storitve, na primer podatkovne baze s podatki o in pomagali odpraviti delovnih mestih, s čimer bi podprli spreminajoči se trg delovne sile v Skupnosti nezaposlenost. — Kulturna in jezikovna dediščina: uvajajo naj se pobude za ohranitev evropske kulturne in umetnostne dediščine ter dostop do nje in za zagotovitev potenciala informacijske infrastrukture, s katero bi pospešili ustvarjalno prizadevanje in podprli razvoj lokalnih vsebin v lokalnih jezikih ter njihovo razširjanje. 2. Generične storitve Projekti skupnega interesa za omrežja generičnih storitev so: — Izvajanje operativnih vseevropskih generičnih storitev, ki naj vključujejo zlasti elektronsko pošto, sisteme za prenos datotek, sprotni dostop do elektronskih podatkovnih baz in videostoritve. Ker obstaja nujna potreba po teh vseevropskih generičnih storitvah, se bodo v ta namen uporabljala obstoječa ali nastajajoča fiksna ali mobilna omrežja ter že obstoječa ureditev uporabniškega dostopa. Vključujejo naj storitvene elemente, ki delujejo na ravni Skupnosti, kot so imeniki, kliring, avtentifikacija, varstvo podatkov in varnost informacij, ohranitev in plačilo intelektualne lastnine, vseevropski „kiosk“ in pomoč za omrežno navigacijo, storitve za zagotavljanje dostopa državljanov, plačilne storitve itd. — Postopna širitev generičnih storitev v multimedijsko okolje. Te storitve bodo končnim uporabnikom ponujale dostop do multimedijskih storitev in lahko med drugim vključujejo multimedijsko elektronsko pošto, hitri prenos datotek in videostoritve, vključno z videom na zahtevo. K uporabi teh multimedijskih storitev je treba spodbujati podjetja in stanovanjske uporabnike, prav tako pa je treba spodbujati vključevanje novih storitvenih elementov, na primer samodejno prevajanje, prepoznavanje govora, grafične uporabniške vmesnike, inteligentna sredstva ter orodja za interakcijo in personalizacijo uporabnikov. — Uvajanje nelastniških digitalnih podpisov kot podlage za odprto zagotavljanje storitev in mobilnost uporabe: splošne storitve bodo odvisne od velikega števila komplementarnih in konkurenčnih izvajalcev storitev. Zagotav- ljanje odprtosti storitev in mobilnost uporabe bosta ključnega pomena, zato morajo biti elektronska imena (digitalni podpisi), ki omogočajo primerno varstvo zasebnosti, splošno na voljo in priznana. 148 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 19 3. Osnovna omrežja Projekti skupnega interesa za osnovna omrežja so: — Evro-ISDN – evropska digitalna omrežja z integriranimi storitvami: zaradi komercialne in tehnične razpolož- ljivosti na vseevropski ravni lahko podpira nove storitve in aplikacije. Njegov sedanji razvoj pomeni priložnost za Evropo, njegovo tržno in geografsko širitev pa bo utemeljevalo izvajanje teh novih storitev in aplikacij na evropski ravni. Upošteva pa naj se, da je ISDN samo prvi korak in da bo v prihodnje postalo le sredstvo za dostop uporabnikov do širokopasovnih osnovnih storitev. Posebna pozornost naj se posveti odstranitvi drugih šibkih točk za učinkovito medobratovalnost storitev. je ISDN danes najprimernejše digitalno komutirano osnovno omrežje, ki — Komercialno uvajanje asinhronega prenosnega načina (ATM) obravnavati kot največje skupno interesno področje v Evropi. in drugih omrežij IBC: to področje se mora — Medobratovalnost obstoječih omrežij in omrežij IBC: obstoječa omrežja (za fiksne, mobilne in satelitske storitve) in z omrežji za hitri prenos, ki temeljijo na ATM, da bi naj bodo povezana in medobratovalna med seboj ponujala najprimernejše gospodarske rešitve v različnih razmerah, ki se bodo pojavljale pri oblikovanju informacijske družbe. Ta tema je jedro razvoja omrežja IBC in je zlasti pomembna za mala in srednje velika podjetja ter za poslovne in zasebne trge. — Razvoj fiksnih, mobilnih in satelitskih omrežij, katerega cilj je podpreti zgoraj navedene aplikacije in storitve. 4. Projekti posebnega pomena Nekateri od teh projektov skupnega interesa so posebno pomembni za razvoj informacijske družbe. To so generične storitve, aplikacije skupnega interesa, ki zadevajo izobraževanje in usposabljanje na daljavo, kulturno dediščino, storitve za mala in srednje velika podjetja ter telematiko za promet, okolje in zdravstvo. Razpisi za zbiranje predlogov v zvezi s temi projekti posebnega pomena ali kombinacijo teh projektov bodo praviloma objavljeni najmanj enkrat na leto. Komisija bo v zvezi s tem poročala Parlamentu. 5. Dodatni podporni in usklajevalni ukrepi Komisija naj poleg tega, da podpira projekte skupnega interesa, spodbuja tudi ukrepe, ki so namenjeni zagotavljanju ustreznega okolja. Prispevali bodo k ustvarjanju soglasja in usklajevanju prizadevanja v zvezi z državnimi in regionalnimi dejavnostmi za spodbujanje in pospeševanje novih aplikacij in storitev v skladu z izvajanjem programov na drugih področjih ter k razvoju omrežij IBC. Vključevali bodo posvetovanja z evropskimi organi za standardizacijo in strateško načrtovanje ter usklajevanje z ukrepi, ki se financirajo iz različnih finančnih instrumentov Skupnosti. Sem spadajo: — razvoj ciljnih specifikacij ter prehod k tem ciljem. Te specifikacije bodo sektorskim udeležencem pomagale, da bodo sprejeli utemeljene ekonomske naložbene odločitve, — opredelitev sredstev za dostop do omrežij IBC na treh določenih plasteh, — določitev skupnih specifikacij, ki temeljijo na evropskih in svetovnih standardih, — pospeševanje sodelovanja med sektorskimi udeleženci, zlasti med novimi in razdrobljenimi operaterji, na primer operaterji kabelskih televizijskih omrežij, in tudi z uporabniki, — usklajevanje dejavnosti, ki se izvajajo po tej odločbi, s programi Skupnosti in nacionalnimi programi, ki so z njimi povezani. 13/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 149 PRILOGA II MERILA ZA SPECIFIKACIJO PROJEKTOV SKUPNEGA INTERESA jih bodo predložili zainteresirani sektorski udeleženci po Projekti skupnega interesa bodo izbrani med projekti, ki iz člena 2 in razpisu za zbiranje predlogov, kakor je določeno v členu 7, na podlagi njihove skladnosti s cilji iz člena 3. Ti projekti morajo biti nadnacionalni glede svoje zasnove, ki mora izpolnjevati prednostnimi nalogami potrebe v različnih državah članicah. Praviloma se izvajajo v več državah članicah, vendar se dovoli izvajanje v eni sami državi članici, če to prispeva k širšemu vseevropskemu interesu. Poleg tega se upoštevajo gospodarska in finančna merila iz Uredbe (ES) št. 2236/95. Ta merila, ki se bodo uporabljala v okviru navedene uredbe za odločanje o dodelitvi finančne podpore za določeni projekt, so: — potencialna ekonomska upravičenost projekta, ki jo je treba zagotoviti, — zrelost projekta, — spodbujevalni učinek pri posegih Skupnosti v zvezi z javnim in zasebnim financiranjem, — trdnost finančnega paketa, — neposredni in posredni socialno-gospodarski učinki, zlasti na zaposlovanje, — posledice za okolje, — usklajevanje časovnega okvira za različne dele projekta, zlasti pri čezmejnih projektih


title: Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tas-17 ta’ Ġunju 1997 li temenda Deċiżjoni 94/324/KE li tippreskrivi kundizzjonijiet speċjali li jirregolaw importazzjoni ta’ prodotti tas-sajd u ta’ akwakultura li joriġinaw mill-IndoneżjaTest b’relevanza għall-ŻEE

eurovoc_concepts:
Indonesia
fishery produce
fishery product
health certificate
health control
import

formats: html pdf print

text: 162 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 21 31997D0401 L 166/14 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 25. 6. 1997 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI tas-17 ta’ Ġunju 1997 li temenda Deċiżjoni 94/324/KE li tippreskrivi kundizzjonijiet speċjali li jirregolaw importazzjoni ta’ prodotti tas-sajd u ta’ akwakultura li joriġinaw mill-Indoneżja (Test b’relevanza għall-ŻEE) (97/401/KE) IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, li kkunsidrat Wara Ewropea, it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill Nru 91/493/KEE tat- il-kundizzjonijiet ta’ saħħa 22 ta’ Lulju 1991 li tippreskrivi għall-produzzjoni u t-tqegħid fis-suq ta’ prodotti tas-sajd (1), u l-aħħar emendata bid-Direttiva Nru 95/71/KE (2), b’mod kif partikolari l-Artikolu 11(5) tagħha, Filwaqt li l-lista ta’ ditti approvati mill-Indoneżja li jimportaw tas-sajd u ta’ akwakultura ġewwa l-Komunità ġiet prodotti imfassla bid-Deċiżjoni l- aħħar emendata bid-Deċiżjoni Nru 96/31/KE (4); filwaqt li din il-lista tista’ tiġi emendata wara l-komunikazzjoni ta’ lista ġdida mill-awtorità kompetenti fl-Indoneżja; tal-Kummissjoni 94/324/KE (3), kif Filwaqt li l-awtorità kompetenti fl-Indoneżja kkomunikat lista ġdida li żżid 35 ditta, tneħħi 119-il ditta, u li temenda l- informazzjoni ta’ 11-il ditta; Filwaqt emendata; li hemm bżonn li l-lista ta’ ditti approvati tiġi Filwaqt li l-miżuri li għalihom hemm provdut f’din id-Deċiżjoni ġew miktuba bi qbil mal-proċedura stipulata mid-Deċiżjoni tal- Kummissjoni Nru 90/13/KEE (5), ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI: Artikolu 1 L-Anness B ta’ Deċiżjoni Nru 94/324/KE huwa mibdul bl- Anness għal din id-Deċiżjoni. Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri. Artikolu 2 Magħmula fi Brussel, fis-17 ta’ Ġunju 1997. Għall-Kummissjoni Franz FISCHLER Membru tal-Kummissjoni (1) ĠU Nru L 268, ta’ l-24. 9. 1991, p. 15. (2) ĠU Nru L 332, tat-30. 12. 1995, p. 40. (3) ĠU Nru L 145, ta’ l-10. 6. 1994, p. 23. (4) ĠU Nru L 9, tat-12. 1. 1996, p. 6. (5) ĠU Nru L 8, tal-11. 1. 1990, p. 70. 03/Vol. 21 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 163 L-ANNESS “L-ANNESS B LISTA TA’ STABBILIMENTI APPROVATI Stabbiliment Indirizz PT. AGUNG JAYASARI SAKTI PT. AORTA Palembang, South Sumatra Semarang, Central Java PT. BANGGAI SENTRAL SHRIMP Batui-Luwuk, Central Sulawesi PT. BONECOM PT. BUMI MENARA INTERNUSA PT. CANDI JAYA AMERTA 019. 21. D PD. ANUGRAH FOOD INDUSTRY PT. CENTRAL WINDU SEJATI Jakarta Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java Tanjung Pinang, Riau Sidoarjo, East Java PT. DHARMA SAMUDRA FISHING INDUSTRIES Jakarta PT. DHARMA NIAGA Palembang, South Sumatra PT. DIPASENA CITRA DARMAJA PLANT I Lampung Numru ta’ Approvazzjo- ni 003. 07. B 008. 11. B 011. 24. B 013. 10. B 015. 13. B 017. 13. B 020. 13. B 024. 10. B 025. 07. B 026. 08. B 027. 13. B 032. 11. B 035. 02. B 036. 10. B 041. 13. B 042. 09. B 044. 13. B 046. 02. B 053. 07. B 054. 07. B 055. 10. B 060. 13. B 063. 13. B 065. 19. B 066. 21. B 069. 13. B 070. 13. B 077. 10. B 087. 02. B 089. 21. B 093. 13. B 095. 13. B 096. 13. B PT. DUA MUTIARA PT. FISHINDOMAKMUR SANTOSO PT. GROWTH PACIFIC PT. HALIMAS SAKTI SEJATI PT. INDONUSA ROYAL SEAFOOD CORP. PT. INTIMINA SETIATAMA PT. ISTANA CIPTA SEJAHTERA 046. 02. A PT. JUTA JELITA PT. JUTA JELITA PT. LAURA INDO PT. LESTARI MAGRIS PLANT I PT. LOLA MINA PT. MEGA MARINE PRIDE PT. MINA KENCANA SEJAHTERA PT. MISAJA MITRA PT. MISAJA MITRA PT. MODERN SINAR JAYANTARA PT. MULTI PRAWN PT. PANGGUNG ENTERPRISE Ltd PT. SARI TIRTA JAYA PT. SEKAR BUMI I PT. SEKAR BUMI II 097. 13. D PT. SEKAR LAUT 099. 13. B 106. 21. B 108. 13. B 110. 13. B 118. 02. B PT. SEKAR MULYA PT. SUMBER KALIMANTN ABADI PT. SURI TANI PEMUKA PT. SURYA ALAM TUNGGAL PT. TIMUR JAYA I 118. 02. C PT. TIMUR JAYA I Sidoarjo, East Java Semarang, Central Java Medan, North Sumatra Jakarta Pasuruan, East Java Cirebon, West Java Banyuwangi, East Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra Palembang, South Sumatra Palembang, South Sumatra Jakarta Pasuruan, East Java Sidoarjo, East Java Kota Baru, South Kalimantan Samarinda, East Kalimantan Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java Jakarta Banyuwangi, East Java Waru, East Java Sidoarjo, East Java Sidoarjo, East Java Sidoarjo, East Java Tarakan, East Kalimantan Banyuwangi, East Java Sidoarjo, East Java Tj. Balai Asahan, North Sumatra Tj. Balai Asahan, North Sumatra PT. RED RIBBON INDONESIA CORP. Medan, North Sumatra PT. SAMARINDA CENDANA COLD STORAGE & INDUSTRIES Samarinda, East Kalimantan 119. 11. B PT. TIRTA RAYA MINA (PERSERO) Pekalongan, Central Java 164 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 21 Stabbiliment Indirizz 151. 13. C PT. REX CANNING AND FROZEN INDUSTRY Pasuruan, East Java Numru ta’ Approvazzjo- ni 120. 13. B 126. 13. B 134. 13. B 135. 13. B 137. 19. B 138. 13. B PT. TITANI ALAM SEMESTA PT. UJUNG TIMUR PT. WINDU BLAMBANGAN SEJATI PT. WINDU MUTIARA PT. WIRONTONO PT. ANEKA TUNA INDONESIA 138. 13. C PT. ANEKA TUNA INDONESIA 139. 13. C PT. AVILA PRIMA 140. 11. C PT. BALI MAYA PERMAI 144. 02. B 144. 02. C PT. MEDAN TROPICAL CANNING & FROZEN INDUSTRIES PT. MEDAN TROPICAL CANNING & FROZEN INDUSTRIES 144. 13. C PT. BLAMBANGAN RAYA 145. 25. C PT. DEHO CANNING 148. 13. C PT. MAYA MUNCAR 149. 18. B 150. 18. B 151. 10. B PT. UJUNG TIMUR PT. WINDU ALAM PT. OCEAN MITRAMAS 152. 10. B PT. OCEAN MITRAMAS 153. 27. C PT. CITRARAJA AMPAT CANNING 154. 13. B 156. 11. B 161. 13. B PT. KARYA KENCANA SUMBERSARI PT. NAGAMAS SAKTI PERKASA PT. BUMIMAS INDAH 163. 02. A PT. CENTRAL WINDU SEJATI 163. 02. B 172. 19. B 174. 21. B 175. 13. B 178. 11. B PT. CENTRAL WINDU SEJATI PT. KALIMANTAN FISHERY PT. MARINE CIPTA AGUNG PT. MISAJA MITRA 179. 27. C PT. MULTI TRANSPECHE INDONESIA Gresik, East Java Sidoarjo, East Java Banyuwangi, East Java Banyuwangi, East Java Banjarmasin, South Kalimantan Malang, East Java Malang, East Java Banyuwangi, East Java Pekalongan, Central Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra Banyuwangi, East Java Bitung, North Sulawesi Banyuwangi, East Java Pontianak, West Kalimantan Pontianak, West Kalimantan Jakarta (KM Mitramas 3) Jakarta (KM Mitramas 5) Sorong, Irian Jaya Sidoarjo, East Java Semarang, Central Java Pasuruan, East Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra Banjarmasin, South Kalimantan Pasuruan, East Java Pati, Central Java Biak, Irian Jaya PT. MALINDO KENCANA UTAMA Tarakan, East Kalimantan 183. 10. B 186. 13. B 197. 18. B 198. 08. B PT. RED RIBBON INDONESIA CORPORATION Jakarta PT. SEKAR KATOKICHI Sidoarjo, East Java PT. CENTRAL COLD STORAGE PRATAMA SAKTI Pontianak, West Kalimantan PT. DIPASENA CITRA DARMAJA PLANT II Lampung 199. 11. D PT. INDOSIGMA SURYA CORPORATION Semarang, Central Java 201. 02. B PT. INTIMAS SURYA 204. 13. D PT. MIWON MINA SAMUDRA 205. 13. B 207. 13. B 209. 09. B PT. MUSTIKA BAGUS PT. SK. FOODS INDONESIA PT. FEGA AQUAFARMINDO Jakarta Sumenep, Madura Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java Tangerang, West Java 210. 13. D PT. PERUSAHAAN KERUPUK "SURYA JAYA" Sidoarjo, East Java 211. 13. B 212. 13. B 213. 01. B 214. 10. B 215. 14. B 216. 15. B 217. 11. B 218. 10. B PT. ARGA ANAN NUSA PT. ERATAMA PUTRA MANDIRI PT. UJUNG TIMUR LANGSA PT. MOONSTAR TUNAINDO PT. SARI SEGAR LAUT PT. SARI ALAM PT. AQUAFARM NUSANTARA PT. NAGAMAS SAKTI PERKASA Pasuruan, East Java Surabaya, East Java Langsa, Aceh Jakarta Denpasar, Bali Mataram, Nusa Tenggara Barat Semarang, Central Java Jakarta 03/Vol. 21 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 165 Numru ta’ Approvazzjo- ni 220. 07. B 221. 21. B 222. 21. B 223. 02. B 224. 02. B 225. 10. B 226. 10. B 227. 13. B 228. 13. B 229. 08. B 230. 13. B 231. 13. B 232. 13. B Stabbiliment Indirizz PT. CAHAYA BINTANG LAUT ABADI Bangka, Palembang PT. NELAYAN ABADI KALIMANTAN PT. TUNAS NELAYAN MANDIRI Tarakan, East Kalimantan Tarakan, East Kalimantan PT. PULAU SALJU INDAH LESTARITj. Balai Asahan, North Sumatra PT. PUTRA ALI SENTOSA PT. FISHINDOMAKMUR SANTOSO PT. CITRA DIMENSI ARTHALI PT. SCRUM INDONESIA PT. MEGAH SETYA NUGRAHA Sibolga, North Sumatra Jakarta Jakarta Probolinggo, East Java Surabaya, East Java PT. CENTRAL PERTIWI BRATASENA Lampung PT. HARAPAN BENDERANG PT. UJUNG TIMUR PT. MIWON MINA SAMUDRA Banyuwangi, East Java Banyuwangi, East Java Sumenep, East Java A = Friss halászati termékek. B = Fagyasztott halászati termékek. C = Tartósított halászati termékek. D = Füstölt, sózott, szárított vagy marinírozott halászati termékek. ”


title: COMMON POSITION (EC) No 33/97 adopted by the Council on 17 June 1997 with a view to adopting Council Directive 97/.../EC on safety rules and standards for passenger ships

eurovoc_concepts:
International Maritime Organisation
carriage of passengers
maritime safety
maritime transport
safety standard
transport safety

formats: html pdfa1b print