title: Rapport från kommissionen - Övervakning av den gemensamma fiskeripolitiken (1995)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 06. 1997 KOM(97) 226 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN Övervakning av den Gemensamma Fiskeripolitiken 1995 I N N E H Å L L S F Ö R T E C K N I NG I. INLEDNING II. ÖVERVAKNINGSRESURSER OCH ANVÄNDANDET AV DESSA 1. Övervakningsresurser 2. Övervakningsverksamheter 3. Utvärdering III. MODERN TEKNIK 1. Satellitövervakning 2. Fångstrapportering genom dataöverföring IV. GEMENSKAPENS FINANSIELLA BIDRAG V. SLUTSATSER Bilaga 1 Medlemsstaternas profiler Bilaga 2 Tabeller 2- I. INLEDNING Denna rapport har sammanställts för att fullgöra en formell skyldighet (artikel 35 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93) och för att tillgodose det övergripande behovet av insyn. Detta är den andra rapporten i sitt slag och den kartlägger tillsynsverksamheterna under 1995. Den här rapporten utgör ett tillägg till kommissionens rapport "Kontrollen av den gemensamma fiskeripolitiken" (dok(96) 100 slutlig av den 18. 3. 1996), hädanefter kallad den första rapporten, som inte omfattade Finland och Sverige vilka anslöt sig till Europeiska unionen 1995. I föreliggande rapport ges därför utförliga redogörelser för kontrollsystemen i dessa medlemsstater tillsammans med kommissionens utvärdering. Rapporten uppdaterar och konsoliderar samtidigt den första rapporten. Rådet antog 1995 ett nytt femårsprogram som utsträckte gemenskapens finansiella bidrag till vissa av medlemsstaternas kostnader för kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken. Förutom finansiering av inspektionsmedel (fartyg, flygplan) ger programmet möjligheter att finansiera åtgärder för utnyttjande av ny teknik, inspektioner som utförs gemensamt av medlemsstaterna liksom utbildning av och utbytesverksamhet för inspektörer (kapitel III och IV). Liksom i den första rapporten och av samma orsaker som där nämndes, behandlas inte fiskekontroller i tredje lands vatten eller inom ramen för NAFO. ^. 3- IL OVERVAKNINGSRESURSER OCH UTNYTTJANDET AV DESSA 1. ÖVERVAKNINGSRESURSER De resurser som finns tillgängliga i medlemsstaterna har sammanställts i tabell 1. Dessa resurser bör göra det möjligt för de berörda myndigheterna att fylla behovet av kontroll och övervakning av fiskeaktiviteter i det geografiska område där de är behöriga. Flera medlemsstater har få specialiserade enheter för att fylla sina kontrollåtaganden, trots att gemenskapen ställer medel till förfogande för uppgradering av deras hjälpmedel. Förutom de tillgängliga resurserna utgör organisering av inspektionssystemet (fiskeansträngning, fångster, struktur, marknader, import) tillsammans med en lämplig kontrollstrategi de grundläggande inslagen i ett effektivt system för fiskekontroll. Organisationen av övervakning och kontroll varierar avsevärt från en medlemsstat till en annan. I de flesta medlemsstaterna är flera ministerier, vilka också har andra uppgifter som inte har någon anknytning till fiske, engagerade i fiskekontrollerna. Det finns en rad olika organisationstyper. Det faktum att flera olika myndigheter såsom fiskerikontroll, kustbevakning, tull, polis och veterinärkontroll medverkar kan resultera i ineffektivitet och ineffektiv kontrollverksamhet. Kommissionen har fått ett intryck av att det är mycket svårare att uppnå en integrerad strategi för fiskekontroll om många olika organisationer är involverade. 2. ÖVERVAKNINGSVERKSAMHETER De flesta medlemsstater har sammanställt statistik över sina verksamheter. Tabell 2 visar antalet inspektioner som utförts i hamn och antalet inspektioner till sjöss, jämfört med den totala storleken på de fartyg som ingår i flottan. Denna tabell visar att det finns skillnader i inspektionsnivå mellan de olika medlemsstaterna. En anledning till dessa skillnader kan vara olikheterna när det gäller definitioner av vad som skall betraktas som en inspektion. Detta kan vara allt ifrån en enkel observation till en detaljerad kontroll av att alla relevanta bestämmelser följs. Varje jämförelse av siffrorna i tabellen bör därför göras med viss försiktighet. Samarbetet mellan medlemsstater utgör en viktig aspekt av fiskekontrollen. Fiskare som följer vandrande fiskbestånd agerar under flera medlemsstaters jurisdiktion och kan landa fisk i en annan medlemsstat än den egna, vilket kan göra det möjligt för dem att dra fördel av eventuella svagheter i kontrollsystemet i de olika medlemsstaterna. Medlemsstaterna har understrukit behovet av mer och bättre samordning och samarbete sinsemellan. I tillämpliga fall kommer kommissionen att förse dem med en plattform för sådant ökat samarbete. Ett exempel på framgångsrikt samarbete är kontrollen av det fiske som bedrivs med drivgarn. Denna övning visade emellertid behovet av ytterligare förbättrat samarbete i syfte att minska kostnaderna för sådana insatser. En fullständig redogörelse för denna aktion återfinns i dokumentet "Report on the enforcement of community legislation concerning the use of drifinets in 1995 in the North East Atlantic and the Mediterranean" (Rapport om genomförandet av gemenskapens lagstiftning om användande av drivgarn 1995 i Nordöstatlanten och Medelhavet) (dok SEC(95)2259 final, 14. 12. 95). 3- UTVÄRDERING 1 den första rapporten lämnade kommissionen en utvärdering av kontrollen av olika komponenter i den gemensamma fiskeripolitiken. Dessutom beskrivs i "Rapport om tillämpningen av gemenskapssystemet för fiske och vattenbruk" (dok KOM(96) 363 slutlig av den 22. 7. 1996) de viktigaste slutsatserna i fråga om genomförandet av det kontrollsystem som tillämpas för den gemensamma fiskeripolitiken. Man bör på delta stadium notera de brister som beskrivs i de ovannämnda rapporterna liksom förseningarna i fråga om genomförandet av de nya kontrollbestämmelserna. Kommissionen har avfattat sina slutsatser på basis av den information som lämnats av medlemsstaterna liksom sina egna observationer. Genom att använda sina fiskeriinspektörer prövar kommissionen fortlöpande giltigheten av sin bedömning av övervakningen av den gemensamma fiskeripolitiken (tabell 3). Under de senaste åren har kommissionens inspektörsorgan blivit engagerad i några atypiska uppgifter på internationellt vatten (NAFO. tonfisket). Eftersom dessa uppgifter påverkar dess möjligheter att granska hur kontrollsystemen i medlemsstaterna fungerar, bör omfattningen av dessa åtaganden tas upp till förnyad prövning. Medan kontroll faktiskt är först och främst medlemsstaternas ansvar så borde de åtaga sig detta ansvar fullt ut, särskilt då det gäller övervakning av egna fartyg, likväl där så är lämpligt, fartyg utan flagg som opererar på internationellt vatten. Självfallet lägger den nuvarande obalansen mellan flottkapacitet och tillgängliga levande marina^ resurser en stor börda på de myndigheter som är ansvariga för övervakning av fisket. Alltför många fartyg konkurrerar om knappa resurser vilket skapar en uppenbar frestelse för enskilda fiskare att strunta i bestämmelserna om begränsning av utnyttjandet av resurserna. Så länge som de flesta fiskefartyg åsidosätter reglerna kommer inte någon av dem att vinna utan tvärtom kommer bevarandet av fiskbestånden att undermineras för alla. - 5 III» Moderna teknologier 1. SATELLITÖVERVAKNING 1995 genomförde varje medlemsstat ett pilotprojekt för satellitövervakning vilket omfattade upp till 350 fartyg i hela gemenskapen. Pilotprojekten finansierades med 10 miljoner ecu från gemenskapens budget. Av hänsyn till de medlemsstater som inte kunde klara det operationella startdatumet (1 oktober 1994) förlängdes dessa projekt ytterligare sex månader till slutet av år 1995. Kommissionen har antagit en rapport om pilotprojekten och ett förslag till rådets förordning om tillämpning av ett satellitbaserat fartygsövervakningssystem (vessel monitoring system, VMS) för kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken (dok KOM(96) 232 slutlig av den 28. 5. 96). 2. FÀNGSTRAPPORTERING GENOM DATAÖVERFÖRING I förordning 2847/93, särskilt artikel 15 och 18 i denna, föreskrivs att medlemsstaterna från och med 1996 skall anmäla olika uppgifter om fångsten till kommissionen genom dataöverföring. Kommissionen har föreslagit att medlemsstaterna skall överföra de relevanta uppgifterna via Fiskeriernas datautbytessystem, FIDES (Fisheries Data Exchange System). Genomförbarhetsstudien för FIDES gjordes 1994. FIDES är utformat som ett standardöverföringssystem för alla uppgifter med anknytning till fiske, särskilt för de uppgifter som omfattas av en föreskrift. Under 1995 inrättades ett projekt för godkännande av FIDES som inkluderade fångstrapporteringen. I flera medlemsstater har infrastrukturen för nätverket installerats. Projektet för godkännande har förlängts in i 1996. Fångstrapportering genom dataöverföring till kommissionen förväntas börja fungera i praktiken efter det att projektet för godkännande har slutförts. IV. GEMENSKAPENS EKONOMISKA BIDRAG Den totala kostnaden för kontroll i gemenskapen beräknas till 300 miljoner ecu per år. Grovt räknat två tredjedelar av denna summa avser driftskostnader och en tredjedel investeringar. Under 1995 har medlemsstaterna mottagit finansiellt bidrag för att täcka vissa kontroll utgifter. Detta stöd organiserades enligt rådets beslut 89/631/EEG om gemenskapens ekonomiska bidrag till medlemsstaternas utgifter för kontroll av efterlevnaden av gemenskapssystemet för bevarande och förvaltning av fiskeresurserna. Det anslagna beloppet var 45 miljoner ecu 1995, varav 2 miljoner ecu anslogs till Finland och Sverige. Gemenskapens andel fastställdes till 50 %. De ekonomiska och budgetära aspekterna för år 1995 behandlas i förslag till rådets beslut om ekonomiskt deltagande från gemenskapens sida för vissa kostnader som medlemsstaterna åsamkats genom att införa den kontrollordning som avser den gemensamma fiskeripolitiken (dok KOM(95) 243 slutlig av den 9. 6. 95). I denna rapport finns ett avsnitt om tillämpningen av beslut 89/631/EEG som innehåller en faktarapport och en sammanfattning. I sammanfattningen dras slutsatsen att gemenskapens ekonomiska bidrag har gjort det möjligt för medlemsstaterna att företa viktiga förbättringar av utrustningen, men att detta inte har varit tillräckligt för att påtagligt minska omfattningen av överträdelser. Framtida årliga rapporter om kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken kommer att ta upp de ekonomiska och budgetära aspekterna mer i detalj. Från och med 1996 kommer det ekonomiska stödet att baseras på rådets beslut 95/527/EG om gemenskapens finansiella bidrag till utgifter som medlemsstaterna ådragit sig för att följa den gemensamma fiskeripolitiken och utsträcks till alla områden som omfattas av det nya kontrollsystemet. Enligt artikel 4. 2 i beslut 95/527/EG skall medlemsstaterna rapportera vilka framsteg som uppnåtts i fråga om deras kontrollprogram. Denna rapport skall ingå som ett särskilt avsnitt i deras årliga rapport och kommer som sådan att utgöra ett bidrag till kommissionens sammanställning. Storleken på de kostnader som fiskekontrollen medför bör jämföras med de förluster som bedrägeriet förorsakar. En förhållandevis försiktig uppskattning av dessa förluster skulle ligga på 10 % av värdet av landningarna vilket skulle ge mellan 7. 000 och 8. 000 miljoner ecu per år. 7- V. £>JLU A SA 1 &JbJK Ett oeftergivligt villkor för att den gemensamma fiskeripolitiken skall kunna genomföras framgångsrikt är att ett effektivt övervakningssystem införs på alla ansvarsnivåer. Effektiv integrerad kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken kommer att säkerställa att denna politik genomförs harmoniserat och rättvist. Ytterligare minskning av flottkapacitet och bredare införande av begränsningar av fiskeansträngning liksom införande av modern teknik för kontrolländamål skulle säkerställa att kontrollen blir så ekonomisk som möjligt. Mot denna bakgrund konstaterar kommissionen att slutsatserna i den första rapporten fortfarande är riktiga. Samarbete mellan medlemsstaterna måste utvecklas på följande områden: - Närmare samarbete mellan medlemsstaterna för att säkerställa större insyn när det gäller kontrollrutiner och effektiv och enhetlig tillämpning av gemenskapsreglerna. Förbättring av den ömsesidiga förståelsen av genomförandet av fiskelagstiftningen i varje medlemsstat. Intensifiering av operationellt samarbete mellan kustmedlemsstaterna, flaggmedlemsstaterna och i tillämpliga fall landnings- transit- och marknadsföringsmedlemsstaterna för fiskeriprodukter, när det gäller inspektion och övervakning av fiskeaktiviteter och anknutna verksamheter. Medlemsstaterna bör verka för bättre kommunikation och förbättrad förståelse inom de nationella kontrollmyndigheterna, i vetenskapliga kretsar och inom fiskeriindustrin. Stärkande av samordningen och samarbetet mellan medlemsstater när det gäller tillämpning av forskning och ny teknik på kontrollområdet. Med detta i åtanke kommer Kommissionen att stödja alla initiativ som omfattar samarbete mellan medlems staterna inkluderande finansiering, efter prioritering, projekt enligt Rådets Förordning EG 95/527. Dessutom avser Kommissionen så snart som möjligt utvärdera om den nuvarande kontrollförordningen behöver förstärkas och om så är erfoderligt föreslå förändringar. B I L A GA PROFILER OVER MEDLEMSSTATERNA Denna bilaga innehåller en rapport om inspektion och övervakning av fiskeaktiviteter i varje medlemsland, liksom kommissionens utvärdering av Finland och Sverige vilka anslöt sig till Europeiska unionen 1995. Denna utvärdering har anmälts till dessa medlemsstater och deras kommentarer har införlivats i rapporten. Länderprofilerna baseras på de, kontrollrapporter som medlemsstaterna har sänt in. Dessa profiler konsoliderar dem som lades fram i den första rapporten. -\ BELGIEN Rapporten omfattar de viktigaste inspektionsverksamheter som den nationella kontrolltjänsten bedrivit under 1995. Inga nya administrativa åtgärder har antagits sedan rapporten för 1994 sammanställdes - inga ändringar av lagstiftningen eller nya straffpåföljder. A. ORGANISATION Inga förändringar jämfört med 1994 B. RESURSER - Personalen har minskats (en inspektör mindre) - Inspektionsfartyg - minsvepare inte utnyttjad under det andra halvåret 1995 - Flyg används 40 timmar per år C VERKSAMHETER : 1995. Totalt antal inspektioner : 106 (1994 : 208) Inspektionsplatser : - Zeebrugge : - Ostende : - Nieuwpoort : - Andra : , 45 42 12 7 Minskningen 1995 har två orsaker : - En inspektör lämnade verksamheten - Resurser omfördelades till pilotprojektet för satelliter -lo Andel landningar som omfattades : 20% of landningarna enligt de nationella myndigheterna (30 % under 1994) Kontroll av landningar : 75 % av landningarna (samma som 1994). Inlämnade loggböcker : 95 % Särskilda nationella åtgärder som genomförts : - begränsningar i fråga om utnyttjandet av bestånden av sjötunga - 34 % av kvoten reserverad för fartyg som har mindre än 300 hk. - minimistorlek för rödspotta ökad till 27 cm - minimistorlek för torsk (landad) ökad till 45 cm under november-december - 12 utfärdade beslut om upphörande med fiske - 20 genomförda utbyten av fiske - under inspektionerna har särskild uppmärksamhet riktats på för liten fisk samt minsta storlek på nätmaskorna - fisktransporter kontrollerade genom undersökningsenheten vid tull och skatte administrationen Teknisk övervakning - strukturpolitik - marknader Även om detaljerna när det gäller organisationen av de enheter som utnyttjas för dessa typer av kontroller återfinns i 1995 års rapport, finns inga informationer om exakt antal/plats eller resultat av eventuella kontroller 1995. Resultat av inspektionsverksamheter Antal fartyg inspekterade till sjöss : 1995 1994 87 68 Nationalitet : Belgiska 54, (flamländska : 19, franska : 12) Antal överträdelser : 2 (förbjudet redskap/område där fiske är förbjudet) Överträdelser i hamn : 36 (34 loggboksöverträdelser, 2 för liten fisk) Överträdelser upptäckta genom flygövervakning : 3 franska fartyg 1 -1 DANMARK A ORGANISATION Från och med den 1 januari 1995, är fiskeristyrelsen formellt en del av Jordbruks- och fiskeministeriet. Fiskeridirektoratets ansvarsområden omfattar övervakning av fiskeindustrin med hänsyn till EU-regler för fiskerisektom och regler i den nationella fiskelagstiftningen inklusive lagen om saltvattensfiske, lagen om kontroll, lagen om sötvattensfiske och lagen om förädling, samt inspektionsskyldigheter i samråd med veterinär- och strukturdirektoratet. Fiskeridirektoratet gör också allt dataarbete som hör till fiskesektorn, med särskild vikt lagd vid sammanställning av statistik. Fiskeridirektoratet består av följande enheter: en central avdelning med tre enheter (administrativ enhet, fiskeenhet och dataenhet), sex inspektörsavdelningar (Esbjerg. Nykobing Mors, Frederi kshavn, Randers, Fredericia och Roskilde) med tillhörande lokala inspektionsstationer och fem fiskeinspektionsfartyg (Vestkysten, Nordsoen, Nordjylland, Jens Vaever (fram till 31 maj), Havornen (från 1 maj) och Viben). B RESURSER Fiskeridirektoratets administrativa personal har utökats. Antalet inspektörer är fortfarande 143 personer. Inspektörsavdelningar finns i sex huvudområden och varje område har lokala kontor där inspektörer är stationerade. Det finns fortfarande 5 patrullbåtar. Flyg används ej. Datorisering. Alla lokala kontor är utrustade med datorer och är uppkopplade till ministeriets centralenhet. Databaserna innehåller uppgifter som erhållits ur ' loggböcker, landningsdeklarationer, försäljningsnotor, fartygs- och fiskelicenser. -^ VERKSAMHETER Tabell I. Kontrollverksamheter per hamn och inspektionstyp Inspektörer baserade i Esbjerg Fredericia Frederikshavn Nykobing Mors Randers Roskilde TOTALT Antal Antal fartyg som Antal köpare som inspektörer kontrollerats kontrollerats 21 19 29 25 18 31 143 2. 074 412 1. 406 943 145 1. 096 6. 076 483 127 1. 345 754 595 480 3. 784 Tabell 2. Antal inspektionsdagar till havs per patrullbåt per ICES - område Fartygets namn Havornen Jens Vaever Nordsoen Nordjylland Vestkysten Viben TOTALT IV A IV b III AN III AS III B mc III D 2 1 27 44 24 98 15 1 2 59 77 i 4 1 59 71 72 40 12 21 145 1 1 8 166 9 2 43 108 110 5 1 10 288 156 -13 Tabell 3. Antal bordningar per ICES-område per patrullbåt Fartygets namn IV A IV b III AN III AS III B mc IIID Havornen Jens Vaever Nordseen Nordjylland Vestkysten Viben TOTALT 2 6 6 5 18 99 185 3 70 6 264 122 11 12 18 43 3 3 33 45 2 8 64 44 17 2 127 w TYSKLAND A. RESURSER: Oförändrat antal inspektörer. Oförändrat antal kontroll fartyg. Olika inomskärs patrullfartyg i tull/polistjänst används på ett mer systematiskt sätt för fiskekontroll. Detta sker på försöksbasis men förmodligen kommer det att ske på mer permanent sätt i framtiden. De gängse off-shore patrullfartygen är föråldrade och inte ändamålsenliga for sina uppgifter. B. VERKSAMHETER: HAMNINSPEKTIONER 1995 - 9. 155 Delstat Antal hamnkontroller Niedersachsen Sch. -Holstein (Östersjön) Nordsjön Mecklenburg-Vorpommern 537 1. 818 4. 101 2. 699 50% av landningarna från trålare med infrysningskapacitet kontrolleras. KONTROLLER TILL HAVS - 1995: Antal patrulleringsdagar per område Antal kontroller till havs per område 1. 240 1. 310 10 20 2 26 ICES III ICES IV ICES V ICES VI ICES XI ICES XIV 3. 473 1. 406 ICES III ICES IV TOTALT 2. 608 TOTALT 4. 879 AS % av landningar som kontrolleras i hamn och i auktionscentra: - 30%, där de flesta kontroller sker i auktionscentra % av landningar som är föremål för korsvisa kontroller: - Nationellt genomsnitt - Högst i Niedersachsen 95% 100% C NYA INSLAG: Fångstkontroll i Östersjön: I syfte att motverka försök att felaktigt deklarera Östersjötorsk som Nordsjötorsk har de tyska myndigheterna ingått ett avtal med Danmark varigenom tyska inspektionsfartyg tillåts utföra okulära inspektioner på tyska fartyg i danska vatten. Kontroller av plattfisktrålares maskinstvrka : Denna kontroll har intensifierats och personal från Germanischer Lloyd slutför en översyn av bomtrålares maskinstyrka. En granskning av hur kontrollen inom marknadssektorn fungerar är inkluderad. I denna dras slutsatsen att systemet kontrolleras väl och att referenspriserna nästan helt följs. AL GREKLAND A. ORGANISATION I rapporten anges de nationella myndigheter som medverkar i fiskekontrollen. Ett nytt inslag är att handelsministeriet är ansvarigt för kontroller av produkter på väg till första försäljning på andra platser än den där landningen ägde rum. Fiskeriavdelningen inom jordbruksministeriet behåller sin funktion som samordnare. B. RESURSER 1. Personella I rapporten uppges fiskekontrollen förfoga över personal på följande sätt: - 150 fiskeritjänstemän samt två dataoperatörer övervakar samordningen av tillämpningen av bestämmelserna inom den gemensamma fiskeripolitiken - dessa ingår i jordbruksministeriet; - 4236 hamntjänstemän som tillhör ministeriet för handelsflottan och 172 hamnmyndigheter (kustbevakning) medverkar i övervakning av fiske verksamheter fram till landningen. - Hamnpersonal (180) som verkar i 10 hamnar är ansvariga för kontroller av de fiskens kommersiella kännemärken och för den första försäljningen på kajerna i hamnarna. 2. Fartve/Flvsplan/Fordon 141 patrullbåtar 4 flygplan 289 patrullfordon Datorutrustning : inga förändringar C VERKSAMHETER Totalt 448 kontroller/inspektioner utfördes. Resultaten anges nedan Överträdelser loggbok/landningsdeklaration : Olagliga redskap : Olagligt fiske - förbjudet område 5 96 164 - överskridande tonnage/maskinstyrka 10 Olaglig fångst - riktat fiske - överträdelse bifångst - för liten fisk Fiske utan licens Fartygsnationalitet : Användande av sprängämnen Andra överträdelser : - Grekiska - Italienska - Honduranska 10 5 16 87 2 1 1 10 At SPANIEN Spaniens rapport för 1995 innehåller uppgifter om inspektionstjänsten, de överträdelser som noterats och de kontroller som utförts. Dessutom återfinns information om särskilda åtgärder som vidtagits under 1995 för att åtgärda särskilda bestämmelser i gemenskapens fiskelagstiftning. A. ORGANISATION Inga ändringar har vidtagits när det gäller ansvarsfördelning mellan de olika tjänster som är ansvariga för inspektioner/kontroller i Spanien. B. RESURSER 1. Personal Inspektionsenheten i Madrid har samma personalantal som 1994. Vissa förändringar i fråga om personalantal har skett i de självstyrande regionerna ex. vis har personalen i Andalusien ökat från 25 till 40, medan den i Katalonien har minskat från 18 till 10. 2. Fartyg/Flygplan Antalet fartyg som marinen använder för inspektioner/patrulluppgifter har Ökat från 31 till 37. 3. Informationssystem Den inspektionstjänst som är baserad i Madrid upprätthåller en databas (AD AB AS). Denna databas innehåller information om : inspektioner, överträdelser, observationer, kvarhållande. I databasen samlas också information om marinens inspektionsverksamheter. 49 G VERKSAMHETER I allmänhet fokuseras inspektioner och kontrollverksamheter på: - Inspektioner till havs - kontroller av fartygsdokument, redskap, fångst, storlek etc. - Flygövervakning - övervakning av skyddade områden, stöd för marinens fartyg. - Inspektioner i hamn - kontroller av fartygsdokument och landningar. 1. Inspektioner till havs: ZON FARTYGSNA TIONALITET Spanska Brittiska Portug. Franska Marock. VIII IX COPACE/ CECAF NAFO 1. 890 3. 301 130 6 Medelhavet 5. 797 TOTALT 11. 124 - 9 - - - 9 - 13 1 - 1 IS - 1 2 - 1 4 - 1 2 - 3 6 2o Antal fartyg som har gjort sig skyldiga till uppenbara överträdelser per fartygsnationalitet: ZON FARTYGSNA TIONALITET Spanska Brittiska Portug. Franska Marock. VIII. IX COPACE/ CECAF/NAFO Medelhavet TOTALT 2. 921 1. 885 4. 806 12 1 13 1 - 1 1 2. ? - - Typ av överträdelse (vanligast): Atlanten: Medelhavet: Loggbok Otillåtet redskap 203 461 Fiske i förty, område 1. 038 Olaglig fångst 98 Loggbok Otillätet redskap Fiske i förbj. område Olaglig fångst 154 105 695 15 2 I 2. Resultat av inspektioner i hamn - Atlantzonen Fartygsnationalitet Spansk Brittisk Portug. Italiensk Fransk Panama 40 6 5 1 4 Typ av överträdelser Loggbok/ Landnings deklarationer Förbj. redskap Fiske i otillåtna områden För liten fisk Olaglig fångst ombord Totalt Medelhavszonen: Typ av överträdelser Loggbok/ Landningsdeklaration Förbjudet redskap För liten fisk Olaglig fångst ombord Totalt - - - - / - - - - 4 - - 2 - 2 I 1 59 57 123 53 332 1 - - - 7 - - - - 5 Fartygsnationalitet Spansk Italiensk 19 26 49 27 121 Z. 3. Kontroll av strukturåtgärder: Under 1995 har de spanska myndigheterna övervakat genomförandet av strukturåtgärder med hjälp av de resurser som anmäldes i rapporten för 1994. Efter inspektioner och kontroller utfärdade de relevanta nationella myndigheterna 160 sanktionsförfaranden som huvudsakligen rörde fartygens tekniska karakteristika, såsom tonnage, maskinstyrka, och registreringsnummer. 4. Nva åtgärder som antagits: De spanska myndigheterna har antagit det kungliga dekretet nr 1998/1995 av den 17 december 1995 för att kontrollera första försäljning av fiskeriprodukter. Lagen föreskriver också att färsk fisk måste säljas på fiskauktioner. Fryst fisk kan säljas på fiskauktioner eller i vederbörligen godkända inrättningar. 2-3 FRANKRIKE Frankrikes rapport för år 1995 innehåller vissa nya inslag och särskilt mer detaljerade uppgifter om personalresurser, insamling av data och omfattning av kontroller i industrins förädlings- och handelssektorer. I allmänhet har inga större förändringar vidtagits i fråga om de medel och metoder som används i Frankrike. Bötesstraffen ligger kvar på oförändrade nivåer. En ny lagstiftningsåtgärd har vidtagits under 1995 (dekret 95-411, 19. 4. 95). A. ORGANISATION Oförändrad. B. RESURSER 1. Personal Fast/tillfallig personal som handhar kontrolluppgifter uppgick till 532 1995. Den operationella personal som sysslade med forskning och kontroll uppgick i slutet av 1995 till 791. Kontrolltjänsten håller på att omorganiseras efter det att nationell lagstiftning antagits den 26 februari 1996 som föreskriver att två nya kontrollstaber skall inrättas - inspektörer (des affaires maritimes) 85, and kontrollörer (des affaires maritimes (f. d. administrativa enheten) 275. 2. Fartyg och flygplan (Affaires maritimes service) Fartyg 8 patrullbåtar för övervakning inom den franska exklusiva ekonomiska zonen. Dessa båtar är upp till 30 meter och har en besättning på 9 man per båt. Sju patrullbåtar är stationerade i hamnar på Atlantkusten och en patrullbåt är baserad i Marseille 2V 5 patrullbåtar upp till 17 meter som kan agera upp till 30 sjömil från kusten med en besättning på 5 man per båt. 21 patrullbåtar för övervakning längs kusterna, dessa båtar är 8-12 meter med en besättning på 4 personer per båt. 46 lätta zodiac fartyg. Marinen Marinen använder en del av sina resurser och sin tid för att stödja de verksamheter som bedrivs av Affaires Maritimes. I detta sammanhang används : 2 patrullbåtar - STERNE och GREBE baserade i Brest genomför patrullering ända ut till gränsen på 200 sjömil (74 % av deras tid ägnas åt denna uppgift) 5 flygplan för övervakning används på deltidsbasis liksom 7 patrullbåtar och 4 patrull båtar från sjöpolisen. Två patrullbåtar utnyttjades i totalt 98 dagar för övervakning av tonfisket 1995. Nationella polisen Denna tjänst har 10 patrullbåtar tillgängliga i kanalhamnarna och 11 i hamnar på Atlantkusten. Tullen 12 patrullbåtar i kanalhamnar 12 patrullbåtar i hamnar på Atlantkusten Denna tjänst har också tillgång till flygstöd. 3. Informationssystem De regionala statistiska centra (Boulogne, Saint-Malo, Lorient och La Rochelle) är utrustade med : 4 P. C. av typ 386 och 486 Förbindelsen till St-Malo är kopplad via x 25. zr C VERKSAMHETER 1. Övervakning till havs Antal inspektions -"dagar" Zoner Fartyg Flyg Observationer Observationer utnyttjade övervakning flyg fartyg VII VIII 380 dagar 1906 dagar XII (Tonfisk) 98 dagar EEZ Guyana 250 dagar 67 39 1 4 2 297 956 Totalt 2 634 dagar 111 2 297 956 - Antal inspektioner till havs. Per fartygsnationalitet per zon Nationalitet Zon VII VIII Zon Guyana FR SPANIEN BE UK ANDRA 4 509 3 766 / / 980 / 13 61 / 5 10 / (Syd amerikanska) / / 39 - Antal fartyg som begått uppenbara överträdelser. För varje nationalitet Franska Spanska Belgiska UK Syd amerikanska 1 042 62 11 1 32 2G Kustkontrollenheter (Unités Littorales des affaires maritimes) utförde totalt 11 376 kontroller. Det stora flertalet av dessa skedde till sjöss (se sid 6 i rapporten) Tredje lands landningar 1995 Hamn : Boulogne sur Mer : 8 landningar, total kvantitet : 4 733 ton Concarneau : 1 landning, total kvantitet : 69 ton 2. Kontroll av tekniska åtgärder Kanal- och Atlantområden Fiskstorlek Storlek nätmaskor Totalt antal kontroller Totalt antal överträdelser 3 320 108 275 72 3. Kontroll av strukturåtgärder Inom ramen för moderniseringen och omstruktureringen av flottan utförs kontroller i första hand av avdelningarna inom Affaires Maritimes. Inga uppgifter lämnas om kontrollernas antal/frekvens. Fartygens tonnage kontrolleras av tullen. 4. Marknader Kontroller inom marknadsektorn utförs på tre nivåer : - i auktionscentra - efter återtåg - i efterhand under kontroller som utförs av Agence Centrale des Organismes i fråga om verksamheterna inom FIOM (fonden för intervention och organisation av marknaderna). ^ I allmänhet utförs marknadskontroller av FIOM som övervakar tillämpningen av EUGFJ-fonderna. Dessa kontroller omfattar : - produktklassificering (gradering) - återtagspriser - eventuell avyttring av de kvantiteter som återtagits. 5. Korsvisa kontroller av försä/iningsuppgifter Försäljningsuppgifter från auktionscentra centraliseras av FIOM som därefter kontrollerar och genomför korsvisa kontroller av fartygsidentitet med fartygsregistret. När det gäller loggböcker samlas dessa in i varje distrikt och en första granskning genomförs av personalen vid IFREMER. Kopior av loggböcker överlämnas till CCAM och till CRTS där ytterligare analys av arter, redskap, plats för fångsten görs. - Korsvisa kontroller mellan landningsdeklarationer och marknadsuppgifter görs av CRTS med hjälp av försäljningsuppgifter - Fartyg som inte behöver inlämna loggböcker och inte säljer genom auktionscentra kontrolleras av IFREMER:s personal med hjälp av uppgifter från ägare/kund. En provtagningsplan testas i Saint-Malo. Fartyg (med loggböcker) som säljer till auktionscentra kontrolleras med hjälp av försäljningsuppgifter. <^Y IRLAND Rapporten för år 1995 liknar i stora drag den som inlämnades för år 1994. A. RESURSER De resurser som finns tillgängliga för inspektioner är oförändrade samtidigt som inspektionsverksamheterna har ökat marginellt: Inspektioner på land: 1995 1994 10. 900 10. 500 Patrulleringsdagar tilll sjöss: 1. 284 Kontrollerade landningar: 40% 1. 258 35% B. SÄRSKILDA ÅTGÄRDER SOM VIDTAGITS: 10 fisken förvaltas genom individuella fartygskvoter. Landningar av sill och makrill "inspekteras" till 100%. Anmälan i förväg krävs före landning: övervakningsprogram utarbetas i enlighet därmed. Fartyg under tio meter "kontrolleras regelbundet". Loggböcker och landningsdeklarationer inlämnas nästan till 100%. Nät mäts i land två gånger per år. Nya tekniska åtgärder: minsta landningsstorlek för 2 bestånd hummer och valthornssnäcka har antagits och möjligheten att fastställa gränser för minsta storlek för spindelkrabba, kräfta och räka övervägs. ^3 ITALIEN Den rapport för 1995 som överlämnats av de italienska myndigheterna ger ytterligare informationer om den rättsliga grunden för samordning av kontrolltjänsterna, detaljer om genomförandet av bestämmelserna om drivnät och en allmän sammanfattning av resultatet av kontrollverksamheterna. I rapporten lämnas inga uppgifter om tillämpningen av de tekniska åtgärder som gäller i Medelhavet. A. ORGANISATION 1. Rättslig grund - Lag nr 963 av den 14 juli 1965, artiklarna 20 och 21 - Gemensamt ministerdekret av den 25 februari 1995. 2. Huvudsakliga verkställande myndigheter - Corpo delle Capitanerie di Porto - Corpo della Guardia di Fianza - l'Arma dei Carbinieri - endast territorialhavet - la Polizia di Stato - " " " 3. Största svårigheter vid tillämpning av bestämmelserna - kustens längd (8. 000 km), - antalet fartyg (16. 000), - antalet landningsplatser (850), - tillämpning av bestämmelserna om salufbring (priser, hygien etc. ) faller inte inom Direzione Générale della Pesca (allmänna fiskeridirektoratets) jurisdiktion; - det databehandlingssystem som behövs för att samordna uppgifter som lämnas av de olika kontrollverksamheterna har ännu inte slutförts. 1 *o Ä RESURSES Capitanierie di Porto : 7. 000 personer fördelat på 47 lokala kontor, 3. 300 ägnar sig åt kontroller på land, 1. 970 medverkar i kontroller till sjöss, 330 fartyg tillgängliga för kontrolländamål. C VERKSAMHETER 1995 1. Uppdrag/Patruller till sjöss: 9. 890 Kontroller/övervakning till sjöss: 12. 410 Upptäckta överträdelser: 1. 638 ( 1. 424 var administrativa överträdelser) Beslagtagen kvantitet fisk (i kg): 18. 652 Antal nät etc. beslagtagna 376 2. Flygövervakning - Flygtimmar: - Antal uppdrag: 140 32 3. Landbaserade uppdrag/patruller: - Antal uppdrag/patruller: 7. 725 - Kontroller och inspektioner (totalt)!0. 719 - Kontroller av landningar, distribution och försäljning: -Kontroll av redskap -Upptäckta överträdelser: 7. 740 2. 979 816 (504 var administrativa överträdelser) - Beslagtagen kvantitet fisk (i kg): 11. 506 - Antal nät etc. beslagtagna 171 3-1 Fiske med drivnät Kontroller till sjöss Kontroller i hamn: Administrativa överträdelser: Administrativa gripanden: Överträdelser av fiskeregler: Fall där fisk beslagtagits: 450 497 27 24 6 2 Konfiskerade nät (i meter) 60. 508 1? NEDERLÄNDERNA I rapporten ges omfattande information om marknader, struktur, böter och straff. A. ORGANISATION Inga förändringar har skett av organisationen av Nederländernas kontrolltjänster under 1995. B. RESURSER 1. Personal Inspektörsstaben består av 56 inspektörer (58 1994) som bistås av personal från privata organ. Den senare gav 28. 750 timmars bistånd under 1995 (37. 500 1994). 2. Fartyg/Flyg Fartyg från tullen och marinen används för kontrolländamål till sjöss. Inga uppgifter lämnas om antal men samma antal fartyg förmodas utnyttjas som 1994. Flygstöd ges av marinen, polisens flygavdelning. 3. Datorisering Under 1995 ersattes Covis och C-Day systemen med VIRIS II (fiskeriregistrerings och informationssystem). COBRA- (registrering av inspektion/kontrol och straff) -systemet fortsatt i drift. 53 C. VERKSAMHETER De holländska myndigheterna fortsätter att rapportera kontrollverksamheten uttryckt i kontrolltimmar : Hamn/Land Inspektion 1995 : 28. 750 timmar (1994 : 37. 500) Verksamheter till sjöss Fartygstimmar Flygtimmar 1995 : 1. 846 398 Kontrollmyndigheterna riktar sin uppmärksamhet mot särskilda sektorer och platser, ex. vis bomtrålarflottan, trålfartyg med fryskapacitet, rödspotta-boxen. Total inspektionsverksamhet Faktiska inspektionstimmar (sjöss/hamn/flyg) : 73. 937 Totala landningar i Nederländerna (1995) : 32. 508 inspekterade Holländska fartyg : Utländska fartyg : 27. 027 10. 8 % 5. 481 10. 9 %. Genomsnittlig inspektionsgrad : 10,8 % Inspektioner av företag som har anknytning till fiske: 7. 364 inspektioner 513 överträdelser *ï Tabell : Översikt över verksamheten (Sjö + flyginspektion/övervakning) Fartygets flagg Nederländsk Belgisk Tysk Dansk Fransk UK Irländsk Typ av inspektion Resultat Fysisk inspektion Okulär inspektion Uppenbar överträdelse 1. 781 46 7 5 2 1 0 Inte tillgänglig 79 18 124 10 87 1 160 10 8 5 2 1 - Överträdelser som oftast upptäckts till sjöss : Förbjudet redskap Förbjudet område För liten fisk 50 39 51 SS1 Hamninspektion Upptäckta överträdelser Fartygets flagg Nederländsk Belgisk Tysk Dansk Fransk Irländsk UK Straff Typ av överträdelser Loggbok Redskap Fartygets ID 135 29 10 9 2 2 10 4 11 1 Annat 34 Hur stränga de straff som tillämpas är beror på a) överträdelsens art, och b) om det är en andra eller tredje överträdelse. I allmänhet beslagtas fångsten och böter utmäts. Fiskefartygen kan konfiskeras om det rör sig om en tredje överträdelse. Marknader/Strukturer Inga påtagliga förändringar har skett varken av organisationen av kontrollerna på dessa områden eller av den metod som används av de olika tjänsterna. Korsvisa kontroller av fångstuppgifter Uppgifter från loggböcker, deklarationer och försäljningsnotor kontrolleras korsvis till 100 % med datasystemen. Inkompletta/felaktiga uppgifter återsänds och de rätta versionerna förs in. 36 PORTUGAL Portugals rapport begränsar sig till att uppdatera vissa särskilda aspekter som omfattades i rapporten för 1994. Rapporten för 1995 ger en mer detaljerad och allsidig profil av resurserna. A. ORGANISA TIONER: Åtta statliga myndigheter har jurisidiktion för att övervaka fiskeverksamheter när det gäller bevarande, åtgärder och resursförvaltning: - Avdelningen för inspektionstjänst/Generaldirektoratet för fiske (DSI); - Marinmyndigheten (AMAR); - Flygvapnet (FA); - Republikanska nationalgardets inspektionsbrigad (GNR/BF); - Generalinspektoratet för ekonomisk verksamhet (IGAE); - Generaldirektoratet för tullar (DGA); - Generaldirektoratet för hamnar, skeppning och sjötransporter (DGPNTM); - Avdelningen för marknads- och kvalitetstjänst/Generaldirektoratet för fiske (DSMQ). B. RESURSER 1. Antal inspektioner nå land: • Det fanns 376 fiskeriinspektörer med befogenhet och jurisdiktion på området för övervakning av fiskeverksamheter. Dessa kommer från följande myndigheter: - Avdelningen för inspektionstjänst/Generaldirektoratet för fiske 12 - Avdelningen för marknads- och kvalitetstjänst/Generaldirektoratet för fiske 22 - Marinmyndigheten - Flygvapnet - Republikanska nationalgardets inspektionsbrigad - Generalinspektoratet för ekonomiska verksamheter ' - Generaldirektoratet för tullar - Generaldirektoratet för hamnar, skeppning och sjötransporter 3} 85 8 107 87 39 16 2. Antal inspektionsfartvg: Försvarsministeriets/marinens fartyg utför fiskeriinspektionsuppdrag till sjöss med följande fartygstyper: - "J. Coutinho" klass korvetter (FS) - "B. Andrade" klass korvetter (FS) - "Cacine" klass patrullbåtar (PB) - "Albatroz" klass snabbgående båtar (PBR) - "Dragäo" klass snabbgående båtar (LFR) - Övriga inspektionsfartyg TOTALT 6 4 10 5 5 41 71 Dessa fartyg utför dock andra uppgifter förutom fiskeinspektioner och särskilt marina och undsättningsuppdrag. 3. Antal inspektionsflvgplan: Försvarsministeriets/flygvapnets flygplan som medverkar i flygövervakning och inspektion av fiske verksamheter är av följande typer : - CASA 100 Aviocar - CASA 300 Aviocar 3 2 Dessa flygplan utför också andra uppdrag särskilt sådana som rör utsläpp i havet och undsättningsoperationer. ^ 4 Utnyttjande av resurserna - De viktigaste kontrollverksamheterna utförs av inspektörerna från Inspektionstjänsten i Lissabon: Verksamhet 1995 Region Nord Center Syd Antal Inspektioner Antal inspektörer : 12 394 410 253 1. 057 - Inspektioner utförda av IVlarinmvndigheten (AMAR) : Verksamhet 1995 Region Nord Center Syd Azorerna / Madeira Antal inspektioner Berörd personal 2. 204 3. 060 2. 340 645 20 28 17 20 Inspektioner utförda av Marknads/kvalitetstjänsten (DSMQ): Verksamhet 1995 Region Nord Center Syd Azorerna/Madeira Antal inspetioner Berörd personal 2. 678 352 126 60. 13 3 3 3 ^3 - Inspektioner utförda av Inspektionsbrigaden (GNR / BF) : Verksamhet 1995 Region Nord Center Syd Antal inspektioner Berörd personal 1. 792 2. 090 2. 368 30 35 25 Azorerna / Madeira 3. 857 17 Inspektioner utförda av Generalinspektoratet för ekonomiska verksamheter (IGAE) : Verksamhet 1995 Region Nord Center Syd Antal Inspektioner Berörd personal 3. 636 4. 416 2. 483 21 45 21 Inspektioner utförda av Generaldirektoratet för tullar (DGA) Verksamhet 1995 Region Nord Center Syd Azorerna / Madeira Antal inspektioner Berörd personal 326 43 60 8 24 9 2 4 MO Inspektioner utförda av Generaldirektoratet för hamnar, siöfart och sjötransporter (DGPNTM1 : Verksamhet 1995 Region Fastlandet Azorerna / Madeira Antal inspektioner Berörd personal : 16 6. 514 287 Inspektionsdagar till sjöss: Alla typer av patrullfartyg 3. 414 446 533 Område Fastlandet (ICES IX, a,b) Madeira (CECAF) Azorerna (ICES X) Flygö vervakning: OMRÅDE FLYG UPPDRAG OBSERVA FÖRMODADE INLEDDA TIMMAR TIONER ÖVERTRÄD. FÖRFARANDEN 6I2t00m 201 304G5m 272125m 62 55 736 238 97 203 20 6 MED HÄNSYN TILL BROTT 152 13 5 1 189t00m 318 1. 071 229 170 Fastlandet (ICES lX,a. b) Madeira (CECAF) Azorerna (ICES X) TOTALT Ml Kontroller av landningar: Under 1995 underkastades ungefär 80% av totala farska/kylda landade fiskpartier fysiska inspektioner i auktioner, och 30-35% av dessa landningar inspekterades av någon av de olika inspektionstjänsterna. Landningar från fartyg från NAFO: 100 % inspektion. Landningar från fartyg som agerar i marockanska vatten : 25-30 % inspektion. Landningar från fartyg som för tredje lands flagg: 100 % inspektion. Korsvisa kontroller av landningsdokument/försäljningsnotor: 1. Djuphavsflottans landningar: samtliga kontrollerade korsvis 2. Kustflottan för skaldjursfiske: 60 % korsvisa kontroller. 3. Flotta som agerar i fastlandsvattnen: påbörjad V FINLAND /. Inspektion och övervakning av fiskeaktiviteter A. ORGANISATION På nationell nivå vilar ansvaret för övervakning och verkställighet på avdelningen för fiske och jakt som ingår i Jordbruks- och skogsbruksministeriet. Inom ministeriet finns en enhet för kommersiellt fiske som också handhar kontrollfrågor. Avdelningen ligger i Helsingfors. På distriktsnivå ligger ansvaret för fiskekontrollen hos sex lokalt baserade enheter för kommersiellt fiske som har fem eller sex heltidsanställda. Ytterligare personal anställs för att handha säsongsbundna kontrolluppgifter. De tjänstemän som har hand om den faktiska kontrollen är inte lokaliserade till ilskehamnar eller andra landningsplatser. Kontrollanterna stöds och bistås av en rättslig stödtjänst som finns inom avdelningen för fiske och jakt. I disktriktet Åland som är delvis självstyrande är det länsstyrelsen som, med bistånd av kustbevakningen, har hand om fiskekontrollen. Lokalt baserade fiskekontrollenheter är utrustade med bilar, små kustfartyg samt datorer och datasystem som tillhandahålls av avdelningen för fiske och jakt. Kustbevakningen, som lyder under inrikesministeriet, har också uppgifter inom fiskekontrollen i Finland. Kustbevakningen utför en rad uppgifter förknippade med säkerhet men också med fiskekontroll. Nivån på 4essa beror på vilket distrikt det rör sig om. Kustbevakningens viktigaste uppgifter rör inspektion till sjöss av nationella och utländska fiskefartyg. Andra specialiserade tjänster som har anknytning till övervakning av fiskeaktiviteter omfattar: M'3 Finska siöfartsstyrelsen som lyder under Transport- och Kommunikationsministeriet har hand om en rad kontrolluppgifter när det gäller fartygsegenskaper. Den utför inspektioner för att bestämma fartygs sjövärdighet, fartygsmått, maskinstyrka, säkerhetsstandard, besättningens utbildning och radio- samt andra komunikationssystem ombord. Säkerhet och hälsa ombord på fartyg faller under Arbetsmarknadsministeriets ansvarsområde. Inspektioner och kontroller av hygienstandard åligger Veterinär- och livsmedelsavdelningen inom Jordbruks- och skogsbruksministeriet. Kommunala kontrollmyndigheter medverkar också i dessa uppgifter. Tullen handhar också ett begränsat antal kontrollfunktioner: den mottar fångst/landningsrapporter från tredje länders fiskefartyg och vidarebefordrar dessa till de lokala kommersiella fiskeenheterna. Generellt sett är tullen ansvarig för att säkerställa att den landade fångsten och fiskprodukterna överensstämmer med nationella bestämmelser. Den nationella polismyndigheten som lyder under Inrikesministeriet, ger officiell assistans under patrullering i kustvattnen. B. RESURSER 1. Personal: Antalet civil personal som har anknytning till kontroll och verkställighet uppgår till ungefär 36 fast anställda tjänstemän biträdda av 10-20 säsongsanställda. Dessutom medverkar ett icke preciserat antal personer, fördelade mellan de tjänster som nämns ovan, i någon typ av kontrollverksamhet. Kustbevakningens personal består av ungefar 900 personer fördelade på tre enheter. ^f M 2. Fartyg/flygplan: Kustbevakningen har 12 patrullfartyg, av vilka 5 kan utnyttjas året om. De 27 kustbevakningsstationerna längs kusten förfogar över 60 patrullbåtar. Flyg övervakning tillhandahålls av kustbevakningen och utförs med 3 helikoptrar och 4 flyg för övervakning av sjöfarten. Inga uppgifter finns tillgängliga om den patrullering som utförts eller det antal flygtimmar som avsatts för fiskekontroll. 3. Dataprogram/Utrustning: De nationella myndigheterna har slutfört en uppgradering av en rad system som nu är databaserade. Dessa omfattar registret över fartygsflottan, fångst- och kontrollregister. Distriktregister förs också och dessa administreras av lokala kommersiella fiskeenheter. Centrala register är inte tillgängliga för distriktsenheter medan distriktsregistren är tillgängliga för personalen inom avdelningen för fiske och jakt. V C VERKSAMHETER: Kontrollmyndigheterna har vittgående och omfattande befogenheter att säkerställa att nationella gemenskapsregler följs och att rekommendationerna från Fiskerikommissionen för Östersjön genomförs. De finska kontrollmyndigheterna är ansvariga för att kontrollera fiskeaktiviteter inom ICES-områden 29-32 liksom övervakning av den verksamhet som bedrivs av de finska fartyg som har tillstånd att fiska i tredje länders vatten (i synnerhet de baltiska staternas vatten) vilka lyder under särskilda bestämmelser ex. vis överföring av radiorapporter om läge och fångst. En stor del av de tillgängliga resurserna ägnas åt fångstövervakning och granskning av fångstuppgifter som erhållits både från fartyg över tio meter och mindre fartyg. Fiskesäsongen i hamnarna i norra Bottenviken begränsas av is och under vintern fiskar flottan i mån av möjligheter i tredje länders vatten eller i svenska vatten. I de uppgifter som de finska myndigheterna lämnat särskiljs inte mellan inspektioner i hamn och till sjöss. På grundval av den information som lämnats anges i tabellen nedan det antal inspektioner som genomförts i tre kustregioner. TYP AV INSPEKTION Fartygsinspektion Mätning av redskap Fartygens tekniska egenskaper FYKES nätens belägenhet (fällor)* Totalt Finska viken Bottenviken Skärgården Totalt PLATS 1 - - 3 4 23 60 60 30 41 - 49 61 65 60 109 94 173 151 328 * Redskap som används inom laxfisket. M6 Inga detaljerade uppgifter om antalet överträdelser har lämnats. Kontroller när det gäller marknader, strukturer, försäljningsnotor och transport av fisk. Fångster landas på ett stort antal landningsplatser och fiskehamnar (+/- 400). Den största delen av fångsten går direkt till detaljhandeln eller säljs i hamn direkt till konsumenten. Det finns inga auktionscentra eller produktionsorganisationer i Finland. Fiskköpare registreras och landtransporten av fisk omhändertas av den första köparen. Strukturpolitikens funktion (anpassning av flottstorlek, fartygsmodernisation etc. ) övervakas genom inspektioner i det inledande skedet, efter halva tiden och slutlig inspektion. Fysiska fartygsinspektioner bandas på video om fartygen skall avföras från flottan. Inga detaljerade uppgifter har lämnats om kontroll på marknader eller av fisktransport. Försäljningsnotor inlämnas av den första köparen inom 48 timmar efter det att fångsten landats. Tredje lands fartyg (aktiviteter i den finska zonen): Under 1995 förekom nästan ingen verksamhet av tredje lands fartyg i den finska zonen och inga sådana fartyg landade fångster i Finland. Samarbete med andra stater: De finska myndigheterna rapporterar att samarbetet varit gott med både Sverige och Danmark när det gäller finska fartyg som fiskar i svenska vatten eller landar sina fångster i svenska hamnar och svenska fartyg som landar i Finland eller fiskar i finska vatten. Uppgifter om landningar erhölls dock sent. C B Förvaltning av kvoter: Under 1995 var förvaltningen av kvoter framgångsrik förutom när det gäller kvoten för torsk och vissa laxkvoter där överfiske noterats. Ett av de finska myndigheternas problem består i det stora antalet laxfiskande fartyg som är mindre än 10 m totalt vilka måste föra en särskild loggbok. Denna information samlas in endast på månadsbasis. Dessutom erhölls uppgifter om fångster av torsk och lax som landats i andra medlemsstater sent. Dessa problem håller dock nu på att finna sin lösning. BESTÅND Lax* Procentandel av kvoten Torsk Procentandel av kvoten PLATS DÄR FISKET ÄGDE RUM Finland 142. 524 1)3. 3% 1. 600 101. 9% Estland 2. 401 120. 1% 56 112% Lettland 6. 896 172. 4% - * (förutom underavdelning 32 i Fiskerikommissionen för Östersjön, uttryckt i antal fiskar) V* II Utvärdering A. ALLMÄNT Fiskeaktiviteterna i Finland är begränsade till Östersjön och äger rum inom dess ekonomiska zon, i de omkringliggande medlemsstaternas vatten och i tredje länders vatten. Finland har fått sig stora kvoter tilldelade enligt den gemensamma fiskeripolitiken - sill (+/- 126. 000 ton), lax (+/- 210. 000 ton), skarpsill (+/- 23. 000 tons). B. STYRKA OCH SVAGHETER Resurser Två nationella myndigheter har det största ansvaret för kontroll och förvaltning av fiskeresurser: Avdelningen för fiske och jakt och kustbevakningen. Båda dessa tjänster har inrättat specialiserade enheter som har hand om fiskekontroll liksom också andra ministerier har gjort. Antalet inspektörer som faktiskt agerar längs kustområdena tycks vara blygsamt med hänsyn till omfattningen av regler och åtgärder som kräver övervakning och verkställighet. Samordningen mellan de olika tjänsterna tycks dock inte ge upphov till några problem eller till ineffektivitet. Kustbevakningen tycks ha tillräckliga resurser för att genomföra den kontroll de ålagts på ett effektivt sätt. Kommissionen har ingen möjlighet att kommentera hur dessa resurser används. Kontrollenheterna har skapat databaser för fiskeflottans aktivitet, fångsruppgifter och kontroller till sjöss och i land. M<3 Inspektionsverksamhet In sin rapport till kommissionen har de finska myndigheterna inte givit några klara indikationer på kontrollverksamheternas faktiska nivå eller om dessa fokuserar på verkställighet av nationella eller EU-regler. På basis av den information som finns tillgänglig tycks den (totala) kontrollansträngningen vara ganska låg (+/- 200 årliga inspektioner). Förvaltning av kvoter Effektiv förvaltning av kvoter undermineras av förseningar när det gäller mottagande av uppgifter om fångstnivåer och landningar i hamnar utanför Finland. Kontrollera med fångstregistreringsenheten. Utvärdering totalt Det har efter anslutningen blivit nödvändigt för Finland att modernisera och expandera sin kontrolltjänst. På vissa områden har nya enheter behövt inrättas (korsyisa kontroller/godkännande). Stora framsteg har gjorts under 1995 när det gäller att skapa en integrerad kontrollstruktur men mycket återstår att göra för att få kontrollen operationell. ro SVERIGE /. Inspektion och övervakning av fiskeaktiviteter A. ORGANISATION Det är Fiskeriverket i Göteborg som har till uppgift att genomföra fiskepolitiken i Sverige. Fiskeriverkets personal (250 personer, varav 70 baserade på huvudkontoret) har hand om reglering, förvaltning och bevarande av fiskeresurser. I denna kapacitet upprättar det förslag till nationella bestämmelser, övervakar förvaltningen av nationella kvoter, för register över fiskefartyg och har ensamt ansvar för kvalitetskontroll av landningar som sker i svenska hamnar. Den svenska Kustbevakninfien är den myndighet som har ansvar för alla inspektioner till havs och kontroll i nationella vatten. Myndigheten genomför också inspektioner i hamn som sker genom slumpmässigt urval (totalansvar för hamnkontroller lades på denna myndighet 1996). Fiskekontroll är bara en av de uppgifter som åligger kustbevakningen. Därtill kommer försvar, miljö, samt bistånd till tull och polis (se bilaga 1 och 2). Följande statliga organisationer har begränsade kontrollfunktioner: Tullen - denna myndighet har ansvar för kontroll av transport av importerad fisk. Jordbruksdepartementet - veterinärtjänsten utför kontroller av hygienstandard ombord på fartygen. Sjöfartsverket (Kommunikationsdepartementet) - har ansvar för kontroll av fartygsegenskaper för fartyg över 12 meter (mått, tonnage, maskinstyrka). Statistiska Centralbyrån - handhar på begäran av Fiskeriverket sammanställning av uppgifter på försäljningsnotor. B. RESURSER: 1. Personal Fiskeriverket och andra statliga organisationer. Ett antal personer som är knutna till eller lyder under Fiskeriverket utför kontroller av fångstuppgifter, genomför korsvisa kontroller av landningar, övervakar kvalitet/marknadsföring/strukturaspekter av fiskepolitiken. Det exakta antalet framgår inte men bedöms vara +/- 30 personer. Dessutom har 4 personer anställda på Statistiska centralbyrån hand om försäljningsbestämmelser medan tullen som har hand om import och transport av fisk har cirka 20 personer tillgängliga för dessa uppgifter. Kustbevakningen. Kustbevakningen har totalt 530 personer anställda som ägnar sig åt kontroller (?). De agerar från fyra regionala centra: Härnösand, Stockholm, Karlskrona och Göteborg. Huvudkontoret är beläget i Karlskrona och har ansvar för förvaltning, operationella riktlinjer, planering, budget och utbildning. 2. Fartyg/Flygplan: För att genomföra de uppgifter som ålagts dem förfogar Kustbevakningen över tre flygplan för övervakning, cirka hundra fartyg och tre svävare. Fyra havsgående fartyg finns tillgängliga för kontrolluppgifter i Sveriges ekonomiska zon. rz. 3. Dataprogram/Utrustning: Fiskeriverket för register över fartyg, licensinnehavare och har ett antal databaser om fångstnivåer. Statistiska centralbyrån har en särskild databas över fiskefartyg som agerar i svenska vatten. Kustbevakningen har tillgång till denna databas dygnet om. C. VERKSAMHETER Inspektioner till havs: De svenska myndigheterna har meddelat att kustbevakningen, som kontrollerar svenska och utländska fartyg i den svenska ekonomiska zonen, under 1995 utförde följande inspektioner: - Svenska fartyg: 235 - Utländska fartyg: 151 De utländska fartygen var registrerade i Danmark, Tyskland, Finland, Polen, Estland, Lettland, Litauen och Norge. Dessa inspektioner ledde till att 12 utländska fartyg rapporterades för åtal. De inspektioner som genomfördes innehöll följande inslag: Jämförelse av den fångst som fanns ombord med noteringarna i loggboken. Kontroll av att bestämmelserna om minsta fiskstorlek följs. Kontroll av bifångster. Kontroll av fiskeredskap och tillstånd. £s När det gäller de svenska fartyg som inspekterats1, rapporterades totalt 275 överträdelser. Exempel på överträdelser var: - olagliga fiskemetoder, - omärkt utrustning, - fiske under perioder då fisket är förbjudet, - användning av olagliga nät, - fångst av för liten fisk och skaldjur. Den totala inspektionsinsatsen till sjöss uppskattas till 30. 000 timmar med patrullbåtar. Inspektioner i hamn: Inga exakta upgifter finns tillgängliga om det antal inspektioner i hamn som utförts under 1995. Flygövervaknjng: Totalt 500 timmars flygövervakning tillhandahölls av Kustbevakningen för kontrolländamål. Uppgifterna om överträdelser och inspektioner inkluderar de kontroller som utförts i inre vatten (sjöar, •-. floder, etc). 77. Utvärdering A. ALLMÄNT Sverige har en kust som är ungefär 7. 624 km lång. Det finns ungefär 100. 000 sjöar inom landet med en total yta på cirka 38. 000 km2 eller något mer än 9% av hela landets yta. Västkusten gränsar till Kattegat och Skagerrak. medan kusten till söder och öster ligger vid Östersjön. Det finns ett stort antal arter i havet utanför Västkusten, i huvudsak arter som påträffas i Atlanten. På grund av den låga salthalten är antalet arter mer begränsat i Östersjön och de viktigaste arterna är torsk, lax och sill. B. STYRKA OCH SVAGHETER Resurser I Sverige har två stora statliga organisationer med styrelse ansvar för fiskeförvaltning inklusive kontroll - Fiskeriverket och Kustbevakningen. Båda dessa organisationer är tillräckligt väl utrustade med lämpliga resurser för att utföra sina uppgifter. Efter det att Sverige anslöt sig till Europeiska unionen har de svenska myndigheterna gjort goda framsteg i arbetet att anpassa sin kontrolltjänst till de viktigaste kraven i rådets förordning (EEG) nr 2847/93. Förberedelser har vidtagits för att förstärka systemet för fångstregistrering. De största svårigheterna tycks ligga inom området för kontroller i hamn eftersom sådana inte har utförts i någon större utsträckning under de senaste åren. Följaktligen måste större resurser användas inom denna typ av kontroller. SS Organisation Som nämnts ovan har två stora statliga organisationer hand om den största delen av kontroll- och förvaltningsfrågor i Sverige. Ett antal mer specialiserade organ genomför begränsade kontrolluppgifter men samordningen mellan alla dessa organisationer tycks inte utgöra något problem. Inspektionsverksamhet Inspektioner till havs utförs av Kustbevakningen. Dessa inspektioner genomförs bland annat för att kontrollera att bestämmelser om tekniska ågärder, licenser och fångst följs. Samtidigt som Kustbevakningen är väl utrustad i fråga om fartyg innebär dess styrelsemandat att täcka andra sektorer (miljö, säkerhet etc) att fiskekontrollen i realiteten måste skjutas åt sidan för att andra uppgifter till sjöss skall genomföras. Flygövervakning genomförs men det framgår inte tydligt i vilken utsträckning denna ägnas åt eller fokuseras på fiskekontroll. Inspektioner i hamn tycks vara den svagaste punkten när det gäller kontroller. Med hänsyn till det stora antalet landningsställen, fiskeflottans storlek och behovet att kontrollera den stora volymen landningar av kvoterade arter, tycks det årliga antalet kontroller inte vara tillräckligt och borde ökas. Vikten av inspektioner i hamn understryks också av det faktum att hamnen är det bästa stället för att kontrollera att fångstreglerna i fråga om sillfisket följs. Förvaltning av kvoter Sverige har några stora kvoter (särskilt för sill, skarpsill, lax, och torsk) som kräver noggrann övervakning för att säkerställa att de nationella kvoterna iakttas. Trots att den administrativa basen för effektiv förvaltning av fångstdata och resurser har inrättats, har Sverige inte alltid lyckats säkerställa att de nationella fiskarna håller sig inom de nationella kvoterna. SL En del av svårigheten i att uppnå effektiv löpande förvaltning av fångstnivåerna beror på det faktum att svenska fiskefartyg landar sin fångst utanför Sverige. Detta leder oundvikligen till viss försening i överföring av fångstuppgifter. Kommissionen känner till att Sverige har ett gott samarbete med de omkringliggande medlemsstaterna och förutsätter att åtgärder skall kunna vidtas i detta sammanhang för att påskynda överföringen av fångstuppgifter. Utvärdering totalt Sverige har gjort goda framsteg när det gäller att organisera ett nytt kontrollsystem efter anslutningen till gemenskapen. Detta gäller särskilt fångstregistrering och inrättandet av ett system för godkännande av fångstuppgifter. Effektiviteten i fråga om inspektioner i hamn utgör ett problem eftersom den blygsamma förekomsten av kontroller inte är tillräcklig för att garantera att fångstuppgifterna är tillförlitliga. Förvaltningen av kvoter har också varit mindre tillfredsställande under 1995. Kommission är medveten om att de nationella myndigheterna har vidtagit åtgärder för att stärka övervakningen av kvoter och räknar med att förbättringar snart skall kunna noteras. De svenska myndigheterna konstaterar följande: Traditionellt sett har inspektioner till sjöss inklusive flygövervakning utgjort det viktigaste inslaget i det svenska fiskekontrollsystemet. Sverige har funnit denna kontrollstrategi vara framgångsrik och avser att också i framtiden bibehålla de grundläggande dragen i detta system. Den svenska kustbevakningen utnyttjar 23% av sina budgetanslag för att genomföra fiskekontroll och detta utgör den största enskilda uppgiften inom den svenska övervakningen till sjöss. Såsom påpekas i rapporten har Sverige efter anslutningen till gemenskapen fokuserat sina ansträngningar på att anpassa det tidigare svenska fångstdatasystemet till det system som används inom gemenskapen. Avsevärda insatser har också gjorts för att förbättra förvaltningen av kvoter. Åtgärder har vidtagits för att förbättra effektiviteten när det gäller inspektion i hamn. STORBRITANNIEN Rapporten för 1995 innehåller ett antal mindre ändringar i texten jämfört med rapporten för 1994. De viktigaste ändringarna rör resurser och verksamheter. A. RESURSER Antal inspektörer 1995 1994 Skottland England och Wales 158 169 (-5) (-6) B. VERKSAMHETER 1995 1994 Totalt antal insp. fartyg 12. 508 12. 434 Övriga inspektioner 58. 829 64. 044 Inspektionsverksamheten i Skottland minskad: Inspekterade fartyg 6. 761 8. 744 -2. 000 cirka Övriga inspektioner 46. 283 52. 782 -6. 500 cirka Inspektioner till sjöss: Patrulleringsdagar 3. 337 3. 095 Bordningar 2. 649 2. 495 Utländska fartyg som inspekterats: Tillsjöss Flygövervakning (flygtimmar) 1. 915 4. 414 2. 014 4. 710 S g Rapporten har stora likheter med den som inlämnades 1995 för 1994. Följaktligen inkluderar den inte några nya uppgifter eller observationer förutom inspektionsverksamheten. Den viktigaste skillnaden när det gäller verksamhet är den minskade inspektionsaktiviteten i Skottland. S3 BILAGA 2 TABELLER £o Tabell 1 Medel som medlemsstaterna förfogar över för fiskekontrollen Medlemsstat Inspektörer Marina enheter Svävare Helikoptrar Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Nederländerna Portugal Finland Sverige Storbritannien 6 143 30 \1T 30" 532 18 s 56 12 890 500 158 21 5 212 141 31 34 10 330 flera 71 60 100 20 1 4 2 16 5 3 5 2 3 Byggnaderna tillhör marinen. Vissa av dessa enheter tillhör miljöministeriet. Den kustbevakning som inrättats i alla hamnar (172) spelar en avgörande roll. Teoretiskt sett, räcker det med en person för att genomföra en inspektion. Detta är antalet nationella inspektörer som upprättats i Madrid. Till denna siffra bör läggas 232 inspektörerna inom tjänsterna i de självstyrande regionerna. I teorin skulle ungefär 5200 personer ägna sig åt någon form av fiskekontroll. I praktiken är deras antal förmodligen betydligt mindre. 6-1 Tabell 2 Antal inspektioner som medlemsstaterna genomför årligen LAND INSPLKT. PÅ LAND INSPEKT. ULL SJÖSS FLÖTTANS STORLEK (ungefärlig siflra) FLOTTANS STORLEK (1000 GT) FLOTTANS STORLEK (1000 kW) Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien 106 87 ej anm. ej anm. 9155 448' 4879 ej anm. ej anm. ej anm. 9383 10900 10719 ej anm. 12410 Nederländerna ej anm. ej anm. Portugal Finland Sverige Storbritannien 40720 4393 328' 386' 12503 (+58829) 3337 kalla Medlemsstaternas rapporter och Luroslat. 124 154 429 2067 79 841 1119 559 248 2370 639 490 229 22 62 68 528 8 128 187 55 43 179 176 97 36 61 89 189 1042 31 454 554 176 118 697 488 218 120 Det totala antalet inspektioner har inte kategoriindelats. é>& ÖVERSIKT ÖVER DE KONTROLLER AV FISKEAKTIVITETER SOM MEDELMSSTATERNAS BEHÖRIGA MYNDIGHETER GENOMFÖRT 1994 Tabell 2b Belgien Danmark I/o Tyskland (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga Fartygens registreringsland 49 1 46 1 48 45 3 3 Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga Fartygens registreringsland ej anm. ej anm. ej anm. ej anm. Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga Fartygens registreringsland 432 226 206 2 2 2 2 407 222 185 18 2 16 Grekland Fartygens registreringsland Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga (T) 448 T = TOTALT A = OFFICIELLT SKRIFTLIGT MEDDELANDE S = ADMINISTRATIVA SANKTIONER R = ÖVERTRÄDELSER SOM LETT TILL ÄTAL Spanien Fartygens registreringsland Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga Frankrike Inkompletta uppgifter -C Irland (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) ej anm. ej anm. ej anm. ej anm. Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga 1148 11 62 1042 32 Fartygens registreringsland Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga Fartygens registreringsland ej anm. ej anm. ej anm. ej anm. Italien Fartygens registreringsland Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga (T) 526 T = TOTALT A = OFFICIELLT SKRIFTLIGT MEDDELANDE S - ADMINISTRATIVA SANKTIONER R = ÖVERTRÄDELSER SOM L En TILL ÄTAL Neder länderna Österrike Portugal Finland C/0 (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga Fartygens registreringsland 357 127 2 230 10 2 8 347 125 2 222 Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga Fartygens registreringsland 2644 3 276 2365 65 2 63 2562 271 2288 17 *> J 14 Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga Fartygens registreringsland 7 6 1 7 6 1 T = TOTALT A = OFFICIELLT SKRIFTLIGT MEDDELANDE S = ADMINISTRATIVA SANKTIONER R = ÖVERTRÄDELSER SOM L En TILL ÅTAL Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga Fartygens registreringsland 140 3 137 17 17 4 1 3 101 2 99 18 18 Fartygens registreringsland Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga 1493 1363 130 Totalt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Övriga Fartygens registreringsland Sverige Stor britannien EU (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) T = TOTALT A = OFFICIELLT SKRIFTLIGT MEDDELANDE S = ADMINISTRATIVA SANKTIONER R = ÖVERTRÄDELSER SOM L En TILL ÅTAL TABELL 3 Jämförande tabell över inspektioner och mål 1995 JQmråde/land NAFO Tonfis BEL DNK DEU ESP FRA GBR GRC IRL ITA NLD PRT SFL SWE I T O T A LT DAGAR Huvudsaklig målsättning Förenade internationella inspektionsuppgifter Kontroll av drivgarn EU-Marocko avtalet Tekniska åtgärder i Medelhavet (EG nr 1626/94) Registret över fiskeflottan (EG nr 109/94 och 493/96) KONTROLL - maskinstyrka (EG nr 2847/93 art. 26) KONTROLL - fiskekapacitet - redskap (EG nr 2847/93 art 25) KONTROLL - transporthandlingar (EG nr 2847/93 art. 13) KONTROLL - övervakning och kontroll (EG nr 2847/93 art. 2) Loggboksbest. (EG nr 2847/93) - fångststatistik Industriellt fiske (EEG nr 954/87 - provtagning) Marknad. sföringsstandard (EG nr 103/76) *4J TEKNISKA ÅTGÄRDER - Nät och tillbehör (EG nr 3094/86) TEKNISKA ÅTGÄRDER - För liten fisk (EG nr 3094/86) TEKNISKA ÅTGÄRDER - Förbjudet område (EG nr 3094/86 art 9) Fisket efter östersjötorsk 306 360 2 1 10 3 9 5 2 5 2 1 1 11 7 9 4 6 5 3 4 10 5 16 10 7 ITOTALT ANTAL DAGAR 306 360 15 31 48 41 33 14 36 10 58 29 10 1001 TABELL 3 Jämförande tabell över inspektioner och mål 1995 Jämförande inspektionstabell 1995 Jämförande tabell över mål 1995 400 350 300 250 S> 200 150 (T) 0<o • Seriesl 400 350 300 250 S) 200 D 150 100 50 fl) $ Q, s ig 4) C9 O o E 2 u. v « U I Inspektionsplats I Seriesl J i _ *. iill ii W Q § Ë sr o> O t: £ LU ra CO c ~ ra ö 5 t e gs % 2 6 LU O I- t- 2 O IS Q: <n Mål ISSN 1024-4506 KOM(97) 226 slutlig DOKUMENT SV 03 01 Katalognummer : CB-CO-97-220-SV-C ISBN 92-78-19751-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg C, 3


title: QUESTION ECRITE no 2040/97 de David BOWE à la Commission. Briquets

eurovoc_concepts:
European standard
approximation of laws
consumer protection
manufactured goods
product safety
safety standard

formats: html pdf print

text: 10. 2. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 45/147 Il s(cid:146)ave‘re que certains domaines ge·ne‘rent plus de projets que d(cid:146)autres, ce qui a pour conse·quence un de·passement ou des surdotations selon les the‘mes. La Commission peut-elle approuver une modification du programme en ope·rant des virements de cre·dits de domaine a‘ domaine, en fonction des besoins actuellement connus? Re·ponse donne·e par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (4 juillet 1997) Les re‘gles pour les interventions dans le cadre des fonds structurels pre·voient la possibilite· de modifier ces interventions, a‘ condition que les modifications soient tout d(cid:146)abord du(cid:136)ment justifie·es et accepte·es par le comite· de suivi concerne·. Lors de sa re·union du 2 juin 1997, le comite· de suivi pour le programme Interreg II Rhin supe·rieur centre sud, a de·cide· de pre·senter a‘ la Commission une proposition de modification qui pre·voit un transfert de fonds communautaires entre domaines d(cid:146)action. La Commission examine actuellement cette proposition et prendra, le moment venu, une de·cision a‘ son sujet. (98/C 45/191) Objet: Briquets QUESTION E· CRITE E-2040/97 pose·e par David Bowe (PSE) a‘ la Commission (13 juin 1997) La Commission a-t-elle l(cid:146)intention de proposer une le·gislation visant a‘ ame·liorer les normes de se·curite· des briquets vendus dans l(cid:146)Union europe·enne, a‘ l(cid:146)instar des mesures arre(cid:136)te·es dans d(cid:146)autres pays tels que les E· tats-Unis d(cid:146)Ame·rique? Dans la ne·gative, pourquoi? Re·ponse donne·e par Mme Bonino au nom de la Commission (16 juillet 1997) Le proble‘me des incidents et accidents survenant avec des briquets a e·te· porte· a‘ l(cid:146)attention de la Commission. Il est clair que les normes existantes applicables aux briquets n(cid:146)assurent pas un niveau suffisant de se·curite·. La Commission a par conse·quent commence· a‘ e·laborer une proposition de mandat au Comite· europe·en de normalisation (CEN) afin d(cid:146)ame·liorer les prescriptions de se·curite· dans les normes pertinentes. Selon toute vraisemblance, la proposition de mandat sera soumise pour approbation aux E· tats membres par le Comite· au titre de la directive 83/189/CEE (1) pre·voyant une proce·dure d(cid:146)information dans le domaine des normes et re·glementations techniques, lors de la premie‘re re·union qui aura lieu apre‘s cet e·te·. En cas d(cid:146)approbation par les E· tats membres et le CEN, ce mandat permettra d(cid:146)e·laborer une norme contenant des niveaux de prescriptions plus e·leve·s. Cette norme sera applique·e par les E· tats membres au titre de la directive 92/59/CEE relative a‘ la se·curite· ge·ne·rale des produits (2). Cette solution permet d(cid:146)augmenter le niveau de se·curite· sans qu(cid:146)une nouvelle le·gislation communautaire soit ne·cessaire a‘ cet effet. (1) (2) JO L 109 du 26. 4. 1983. JO L 228 du 11. 8. 1992. (98/C 45/192) QUESTION E· CRITE E-2041/97 pose·e par Bill Miller (PSE) a‘ la Commission (13 juin 1997) Objet: Statut des organisations caritatives La Commission envisage-t-elle de proposer une le·gislation communautaire exhaustive fixant les crite‘res permettant d(cid:146)acce·der au statut d(cid:146)organisation caritative?


title: Agriculture : annuaire statistique 1997.,Agriculture : statistical yearbook 1997.,Landwirtschaft : statistisches Jahrbuch 1997.

eurovoc_concepts:
agricultural situation
agricultural statistics
animal production
fishing industry
silviculture


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse om den holdning, Fællesskabet skal indtage i det associeringsråd, der er oprettet ved Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bulgarien på den anden side, undertegnet i Bruxelles den 8. marts 1993, til vedtagelsen af de nødvendige gennemførelsesbestemmelser til artikel 64, stk. 1, nr. i) og ii), og stk. 2, i Europaaftalen (KOM(95)0528 4390/96 - C4-0089/97 95/0295(CNS))

eurovoc_concepts:
Bulgaria
European Association Agreement
associated country
competition

formats: html print


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1083/97 DER KOMMISSION vom 13. Juni 1997 über die Lieferung von Milcherzeugnissen im Rahmen der Nahrungsmittelhilfe

eurovoc_concepts:
EU aid
food aid
powdered milk
terms for aid
third country


title: QUESTION ECRITE no 2032/97 des députes Jesús CABEZÓN ALONSO , Juan COLINO SALAMANCA à la Commission. Destruction de produits espagnols en France

eurovoc_concepts:
France
Spain
application of EU law
competition
free movement of goods
free movement of persons
fresh fruit
fresh vegetable
originating product
producer organisation


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets beslutning om bemyndigelse af medlemsstaterne til fortsat at anvende de gældende punktafgiftsnedsættelser eller -fritagelser for visse typer mineralolie, når disse benyttes til særlige formål, i overensstemmelse med proceduren i artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/81/EØF (KOM(96)0549 C4-0071/97 96/0263(CNS))

eurovoc_concepts:
Belgium
Denmark
Finland
France
Germany
Greece
Ireland
Italy
Luxembourg
Netherlands
Portugal
Spain
Sweden
United Kingdom
air transport
derogation from EU law
environmental protection
excise duty
fuel oil
inland waterway transport
mineral oil
motor fuel
regional policy
secondary sector
tax exemption
tax harmonisation


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2030/97 van Susan WADDINGTON aan de Commissie. Voorlichtingsacties ten behoeve van vrouwen

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU financing
action programme
public awareness campaign
woman


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2207/97 af Honório NOVO til Kommissionen. Flytning af virksomheden GIP (Grundig Indústria de Portugal, der fremstiller audioanlæg) i Braga, Portugal

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Hungary
Northern Portugal
Structural Funds
audiovisual industry
transfer of businesses

text: 10. 2. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 45/117 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. juni 1997) De funktioner og opgaver, der er tillagt EF-referencelaboratoriet for sygdomme hos toskallede blłddyr, er beskrevet i bilag B til R(cid:229)dets direktiv 95/70/EF om minimumsf(cid:230)llesskabsforanstaltninger til bek(cid:230)mpelse af visse sygdomme hos toskallede blłddyr (1). Disse funktioner og opgaver vedrłrer diagnose af sygdomme hos toskallede blłddyr. De bygger p(cid:229) histopatologi og indeb(cid:230)rer ikke dyreforsłg. (1) EFT L 332 af 30. 12. 1995. (98/C 45/148) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1876/97 af Hono·rio Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (30. maj 1997) Om: Situationen hos Grundig › Portugal i Braga Det skal med henvisning til mine forespłrgsler P-3533/96 (1) og E-1414/97 (2), som endnu ikke er besvaret fyldestgłrende, oplyses, at Grundig for nogle dage siden indledte kollektiv afskedigelse af 114 arbejdstagere, her i blandt samtlige tillidsm(cid:230)nd og fagforeningsmedlemmer p(cid:229) virksomheden. Dertil kommer, at for de łvrige 300 ansatte er ans(cid:230)ttelseskontrakten blevet oph(cid:230)vet efter gensidig overenskomst med Grundigs forvaltning. I mellemtiden har ledelsen af denne multinationale virksomhed n(cid:230)vnt muligheden for, at arbejdstagerne kunne overfłres til en anden virksomhed, nemlig Bosch, der s(cid:229) skulle overtage de anl(cid:230)g, som Grundig łnsker at lukke. Kommissionen bedes i denne sammenh(cid:230)ng oplyse, om den har kendskab til eventuelle planer fra Bosch(cid:146)s side om at sl(cid:229) sig ned i Braga, og om denne virksomhed har ansłgt om midler fra EU til at etablere sig i denne by i det nordlige Portugal. (1) EFT C 83 af 14. 3. 1997, s. 131. (2) EFT C 373 af 9. 12. 1997, s. 122. (98/C 45/149) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2207/97 af Hono·rio Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (13. juni 1997) Om: Flytning af virksomheden GIP (Grundig Indu·stria de Portugal, der fremstiller audioanl(cid:230)g) i Braga, Portugal Med sit svar af 27. maj 1997 besvarer Kommissionen, s(cid:229) vidt jeg kan se, ikke min skriftlige forespłrgsel (E-1414/97) (1) af 3. april 1997 om eventuel flytning af Grundig fra Portugal til Ungarn. Der foreligger rent faktisk oplysninger, som bekr(cid:230)fter, at Grundig agter at ophłre med at drive virksomhed i Braga og helt eller delvis forl(cid:230)gge produktionen til Ungarn eller et andet tredjeland. Der er tale om en entydig virksomhedsflytning, der udgłr en trussel mod en d(cid:229)rligt stillet region i Portugal og mod den łkonomiske og sociale samhłrighed i EU, som dog endnu ikke er endeligt bekr(cid:230)ftet. P(cid:229) baggrund heraf bedes Kommissionen besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: Agter Kommissionen med de nug(cid:230)ldende strukturfondsbestemmelser at godkende en eventuel ansłgning fra Grundig om stłtte til investeringer i Ungarn eller et andet tredjeland med henblik p(cid:229) at flytte den produktion, der for łjeblikket finder sted i Braga? (1) EFT C 373 af 9. 12. 1997, s. 122


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2035/97 van Gianni TAMINO aan de Commissie. Associatie van de Republiek Slovenië en de gevolgen op douanegebied

eurovoc_concepts:
Slovenia
accession to the European Union
association agreement (EU)
customs inspection
customs regulations
external border of the EU
import
live animal
third country
veterinary inspection


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1080/97 av den 13 juni 1997 om fastställande för maj månad 1997 av den särskilda jordbruksomräkningskursen för det belopp som skall utgå som ersättning för kostnaderna för lagring av socker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
redemption
representative rate
storage cost
sugar


title: QUESTION ECRITE no 2033/97 de Roberta ANGELILLI à la Commission. Plan de restructuration d'Alitalia

eurovoc_concepts:
Italy
air transport
airport
award of contract
capital transfer
competition
economic analysis
economic planning
invitation to tender

text: C 60/82 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 25. 2. 98 Les 158 505 e·cus restants ont e·te· utilise·s par les repre·sentations de la Commission dans les E· tats membres pour financer des actions d(cid:146)information spe·cifiques a‘ l(cid:146)intention des femmes. La ventilation de ce montant est la suivante: Belgique Danemark Allemagne Espagne France Irlande Autriche Portugal Montant 25 700 28 282 36 864 7 500 1 950 22 545 17 300 18 364 % des de·penses spe·cifiques des repre·sentations 16,21 17,84 23,25 4,73 1,23 14,22 10,91 11,58 (98/C 60/118) QUESTION E· CRITE E-2031/97 pose·e par Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) et Juan Colino Salamanca (PSE) a‘ la Commission (13 juin 1997) Objet: Libre circulation des marchandises a‘ l(cid:146)inte·rieur de l(cid:146)Union europe·enne Au cours du mois de mai 1997, de nombreuses agressions ont e·te· commises, en France, contre des camions venant de l(cid:146)e·tranger qui transportaient des fruits et le·gumes. Des actes similaires se sont produits dans des ba(cid:136)timents et sur des marche·s. Les forces de police sont manifestement demeure·es passives face a‘ ces e·ve·nements et les autorite·s fran(cid:231)aises n(cid:146)ont pas non plus adopte· de mesures qui traduiraient une re·elle volonte· de leur part d(cid:146)e·viter ces agressions. De quelle fa(cid:231)on la Commission re·agit-elle face a‘ ces agissements re·ite·re·s, qui constituent de toute e·vidence une entrave a‘ la libre circulation des personnes et des marchandises? Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (1er juillet 1997) Les honorables parlementaires voudront bien se reporter a‘ la re·ponse que la Commission a donne·e a‘ la question e·crite no P-1992/97 M. Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (1). (1) JO C 45 du 10. 2. 1998, p. 137. (98/C 60/119) QUESTION E· CRITE E-2033/97 pose·e par Roberta Angelilli (NI) a‘ la Commission (13 juin 1997) Objet: Plan de restructuration d(cid:146)Alitalia Depuis environ un an, la Commission examine, en vertu de la proce·dure pre·vue aux articles 92 et 93 du traite· de Rome, le plan de restructuration de la compagnie ae·rienne italienne Alitalia qui consiste, en substance, en un transfert de capital estime· a‘ plus de 3 100 milliards, dont 1 500 devraient provenir de l(cid:146)IRI, holding public posse·dant 90 % des parts du capital social d(cid:146)Alitalia


title: 97/400/EG: Kommissionens beslut av den 13 juni 1997 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien

eurovoc_concepts:
India
anti-dumping legislation
common commercial policy
import
man-made fibre

formats: html pdfa1b print


title: Risoluzione legislativa recante il parere del Parlamento europeo sulla proposta di decisione del Consiglio e della Commissione sulla posizione che la Comunità deve adottare nel Consiglio di associazione istituito dall'accordo europeo tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Bulgaria, dall'altra, firmato a Bruxelles l'8 marzo 1993, riguardo all'adozione delle disposizioni di applicazione dell'articolo 64, paragrafo 1, punti (i) e (ii) , e paragrafo 2, dell'accordo europeo (COM(95)0528 4390/96 - C4-0089/97 95/0295 (CNS))


title: QUESTION ECRITE no 2214/97 de Karla PEIJS à la Commission. Mise en oeuvre de la directive 83/189/CEE par le gouvernement néerlandais

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

text: 10. 2. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 45/159 (98/C 45/208) QUESTION E· CRITE E-2210/97 pose·e par Lyndon Harrison (PSE) a‘ la Commission (30 juin 1997) Objet: Droits de l(cid:146)homme en Croatie La Commission est-elle au courant des informations communique·es par «Women(cid:146)s Aid for Peace» (une organisation humanitaire travaillant avec l(cid:146)ensemble des groupes ethniques de l(cid:146)ex-Yougoslavie), selon lesquelles les droits de l(cid:146)homme sont de·libe·re·ment refuse·s aux Croates revenant dans la re·gion de Lika. La Commission sait-elle en particulier que les personnes concerne·es se voient souvent refuser l(cid:146)acce‘s aux logements et aux emplois qu(cid:146)ils occupaient auparavant? La Commission sait-elle en outre que la police croate fait e·galement preuve de peu de diligence dans la poursuite des auteurs de crimes contre les Serbes? Quelles sont les mesures prises par la Commission pour e·tablir les violations des droits de l(cid:146)homme en Croatie? Quels sont les re·sultats obtenus et quelles sont les pressions que la Commission exerce sur les autorite·s croates pour qu(cid:146)il soit mis un terme a‘ de tels agissements? Re·ponse donne·e par M. Van den Broek au nom de la Commission (14 juillet 1997) La Commission sait que les re·fugie·s serbes qui rentrent en Croatie y sont fre·quemment l(cid:146)objet de vexations, expose·s a‘ un haut degre· d(cid:146)inse·curite· et incapables de re·inte·grer leurs anciens foyers. Quoique des mesures aient e·te· prises pour faciliter le retour de ces Serbes re·fugie·s dans d(cid:146)autres parties de la Croatie vers leur lieu d(cid:146)origine, leur mise en (cid:156)uvre appara(cid:14)(cid:136)t souvent de·ficiente. Le retour des re·fugie·s serbes en Croatie bute souvent sur des obstacles cre·e·s de propos de·libe·re· par les autorite·s croates. La Commission n(cid:146)a pas les moyens de faire syste·matiquement la chasse aux violations des droits de l(cid:146)homme commises en Croatie. La mission de contro(cid:136)le de la Communaute·, conduite par les pre·sidences successives de la Communaute·, l(cid:146)Organisation pour la se·curite· et la coope·ration en Europe (OSCE) et les rapporteurs spe·ciaux des Nations unies pour les droits de l(cid:146)homme observent la situation. Ils font re·gulie‘rement rapport sur la fa(cid:231)on dont les droits de l(cid:146)homme et les droits des minorite·s sont respecte·s dans ce pays et la Commission est tenue informe·e de leurs conclusions. La Communaute· en ge·ne·ral, et la Commission en particulier, exhortent sans discontinuer les autorite·s croates a‘ respecter les droits de l(cid:146)homme et les droits des minorite·s de·finis a‘ l(cid:146)e·chelon international et a‘ remplir leurs obligations internationales. Dans le cadre de l(cid:146)approche re·gionale, l(cid:146)e·volution des relations entre la Communaute· et la Croatie de·pendra au plus haut point de la fa(cid:231)on dont ce pays respectera les droits de l(cid:146)homme et les droits des minorite·s et des dispositions qu(cid:146)il prendra pour offrir aux re·fugie·s de re·elles occasions de rejoindre leur lieu d(cid:146)origine. (98/C 45/209) QUESTION E· CRITE P-2214/97 pose·e par Karla Peijs (PPE) a‘ la Commission (13 juin 1997) Objet: Mise en (cid:156)uvre de la directive 83/189/CEE par le gouvernement ne·erlandais La Commission a-t-elle connaissance de la multitude de lois et de re‘glements qui, depuis 1983 (directive 1. 83/189/CEE (1) modifie·e en 1989) n(cid:146)ont pas e·te· notifie·s a‘ la Commission europe·enne par le gouvernement ne·erlandais dans le cadre du marche· inte·rieur? La Commission sait-elle que le gouvernement ne·erlandais a de·clare· que ce proble‘me n(cid:146)e·tait pas particulier 2. aux Pays-Bas, mais qu(cid:146)il existait dans plusieurs E· tats membres de l(cid:146)UE? Dans l(cid:146)affirmative, de quels E· tats membres s(cid:146)agit-il? Quelle est l(cid:146)ampleur de cette ne·gligence et quel 3. pre·judice les E· tats membres ne·gligents infligent-ils, par leur attitude, au marche· inte·rieur? La Commission peut-elle indiquer de quelle manie‘re elle contro(cid:136)le l(cid:146)application de la le·gislation 4. communautaire dans les E· tats membres, tant la le·gislation ge·ne·rale que les directives spe·cifiques d(cid:146)application? La Commission peut-elle e·galement indiquer quelles peuvent e(cid:136)tre les conse·quences judiciaires de la 5. ne·gligence du gouvernement ne·erlandais?


title: QUESTION ECRITE no 2206/97 de Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ à la Commission. Concours financier de l'Union européenne pour les centrales nucléaires ukrainiennes de Rovno et Khmelnitzky

eurovoc_concepts:
EBRD
EU financing
EU programme
Euratom loan
Ukraine
electrical energy
nuclear power station
supply

text: 22. 1. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 21/141 Peut-elle pre·ciser si les factures des firmes contractantes sont re·gle·es dans les temps voulus? Peut-elle indiquer par ailleurs si les re·sultats des recherches faisant l(cid:146)objet d(cid:146)un appel d(cid:146)offres de la part du CCR re(cid:231)oivent l(cid:146)attention ne·cessaire, au niveau de la discre·tion et du secret, et ne font pas l(cid:146)objet de publications inopportunes? Re·ponse donne·e par Mme Cresson au nom de la Commission (29 juillet 1997) La Commission proce‘de actuellement a‘ un examen approfondi du proble‘me e·voque· par l(cid:146)Honorable Parlementaire et ne manquera pas de le tenir informe· aussito(cid:136)t que possible. (98/C 21/263) QUESTION E· CRITE E-2086/97 pose·e par Hiltrud Breyer (V) a‘ la Commission (19 juin 1997) Objet: Recherches sur le clonage subventionne·es par l(cid:146)UE La question e·crite E-1021/97 (1) a re(cid:231)u une re·ponse de Mme Cresson le 22 mai 1997. Malheureusement elle n(cid:146)a pas re·pondu a‘ la deuxie‘me partie de la question 2 b. Dans quelle proportion des cre·dits de l(cid:146)UE ont-ils e·te· consacre·s, de manie‘re indirecte a‘ des expe·riences de clonage sur des cellules de mouton? (1) JO C 373 du 9. 12. 1997. Re·ponse donne·e par Mme Cresson au nom de la Commission (22 juillet 1997) Faisant re·fe·rence a‘ la re·ponse de la Commission a‘ la question e·crite E-1021/97 de l(cid:146)Honorable Parlementaire, le projet mentionne· au point 2a, qui visait a‘ ame·liorer la connaissance de la totipotence cellulaire, a re(cid:231)u une contribution communautaire de 1,3 MECU pendant 3 ans (351. 000 e·cus a‘ l(cid:146)institut Roslin). (98/C 21/264) QUESTION E· CRITE P-2206/97 pose·e par Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) a‘ la Commission (13 juin 1997) Objet: Concours financier de l(cid:146)Union europe·enne pour les centrales nucle·aires ukrainiennes de Rovno et Khmelnitzky Il ressort d(cid:146)une e·tude de la BERD que la construction des centrales nucle·aires ukrainiennes Rovno 4 et Khmelnitzky 2 ne repre·sente pas la possibilite· la plus rentable d(cid:146)approvisionner l(cid:146)Ukraine en e·lectricite·. Compte tenu des statuts de la BERD, une participation financie‘re de la banque n(cid:146)est par conse·quent pas possible. L(cid:146)Union europe·enne a de·ja‘ apporte· 30 millions d(cid:146)e·cus a‘ ces projets. Est-il envisage· d(cid:146)apporter d(cid:146)autres ressources financie‘res de l(cid:146)Union a‘ la construction de ces deux re·acteurs 1. ukrainiens? Dans l(cid:146)affirmative, quels seraient ces concours, quel serait leur montant et sur quelle pe·riode s(cid:146)e·tendraient-ils? 2. Des pre(cid:136)ts Euratom seront-ils accorde·s pour ces projets? Dans l(cid:146)affirmative, quel en sera le montant et sur quelle pe·riode s(cid:146)e·tendront-ils? 3. Des ressources des programmes PHARE/TACIS seront-elles mises a‘ disposition? Dans l(cid:146)affirmative, pour quel montant et sur quelle pe·riode?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2035/97 del Gianni TAMINO a la Comisión. Asociación de la República de Eslovenia y consecuencias aduaneras


title: Ψήφισμα νομοθετικού περιεχομένου που αποτελεί τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με την πρόταση απόφασης του Συμβουλίου επί της θέσης που πρέπει να καταλαμβάνει η Κοινότητα στα πλαίσια του Συμβουλίου Σύνδεσης που θεσπίστηκε με Ευρωπαϊκή Συμφωνία μεταξύ των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων και των κρατών μελών τους, αφενός, και της Βουλγαρίας, αφετέρου, η οποία υπεγράφη στις Βρυξέλλες στις 8 Μαρτίου 1993, με θέμα την έγκριση των απαραίτητων κανόνων για την εφαρμογή του άρθρου 64, παράγραφος 1 (i) και (ii) και παράγραφος 2 της εν λόγω Ευρωπαϊκής Συμφωνίας (COM(95) 0528 4390/96 - C4-0089/97 95/0295(CNS))


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2042/97 του Bill MILLER προς την Επ τροπή. Φιλανθρωπικές οργανώσεις

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
fraud
voluntary organisation


title: 97/400/EY: Komission päätös, tehty 13 päivänä kesäkuuta 1997, Intiasta peräisin olevan synteettikuitunuoran tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä


title: QUESTION ECRITE no 2048/97 de Gianni TAMINO à la Commission. Conditions de transport des animaux vivants

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Italy
domestic animal
import
live animal
national law
offence
protection of animals
transport of animals
veterinary inspection

text: C 76/70 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 11. 3. 98 5. L(cid:146)e·tude d(cid:146)impact ci-dessus a de·termine· que la transformation du lindane en trichlorobenze‘ne constitue la solution optimale au proble‘me, en raison notamment des facteurs suivant: d(cid:146)une part, le traitement sur place e·vite tout risque de volatilisation du lindane et de contamination ulte·rieure dans le transport, et d(cid:146)autre part l(cid:146)usine a un caracte‘re temporaire et sera de·truite apre‘s la transformation de 4 500 tonnes de lindane pur. (1) (2) (3) (4) JO L 257 du 10. 10. 1996. JO L 377 du 31. 12. 1991. JO L 78 du 26. 3. 1991. JO L 175 du 5. 7. 1985. (98/C 76/156) QUESTION E· CRITE E-2048/97 pose·e par Gianni Tamino (V) a‘ la Commission (13 juin 1997) Objet: Conditions de transport des animaux vivants Le 16 mai 1997, un ve·te·rinaire des services publics de Latisana (Udine) a bloque· pendant 48 heures un chargement de 50 chiots Rottweiler et de 20 chatons de race entasse·s dans quatre conteneurs pre·vus pour en he·berger deux dans un fourgon de·pourvu de ventilation et ferme· pendant plus de 24 heures en raison d(cid:146)une panne de moteur, en provenance de Hongrie et immatricule· EJR832, passe· par le col de Gorizia a‘ destination de la SARL Francis Dupret a‘ Montespan, France. La ligue locale contre la vivisection prenant acte du fait que les animaux dont l(cid:146)e·tat de sante· est de·sastreux sont accueillis provisoirement syste·matiquement au chenil de Porpetto (Udine) afin d(cid:146)y recevoir les soins ne·cessaires, a demande· a‘ la lumie‘re des donne·es en leur possession que l(cid:146)on ve·rifie que les transporteurs et les responsables du transport n(cid:146)avaient pas viole· la le·gislation nationale (loi no 473 du 22. 11. 1993 sur les nouvelles normes contre les mauvais traitements aux animaux qui a modifie· l(cid:146)article 727 du code pe·nal, ainsi que la loi no 532 du 30. 12. 1992 sur la mise a‘ jour de la directive 91/628/CEE (1) relative a‘ la protection des animaux pendant le transport). 24 heures apre‘s le de·chargement des animaux, un autre ve·te·rinaire de l(cid:146)unite· sanitaire locale aurait ordonne·, malgre· l(cid:146)existence d(cid:146)autres moyens, la poursuite du transport sans infliger de sanction aux responsables. Quelles ve·rifications la Commission entend-elle faire ou obtenir sur ces e·ve‘nements, notamment en ce qui concerne les contro(cid:136)les effectue·s a‘ l(cid:146)entre·e sur le territoire de l(cid:146)UE au col de Gorizia? Eu e·gard au phe·nome‘ne toujours plus e·vident de l(cid:146)importation a‘ des fins commerciales de jeunes animaux domestiques en provenance des pays de l(cid:146)Europe de l(cid:146)Est, et face aux graves proble‘mes e·thiques et sanitaires ainsi souleve·s, quelles initiatives la Commission entend-elle prendre? (1) JO L 340 du 11. 12. 1991, p. 17. Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (17 juillet 1997) La directive 91/628/CEE relative a‘ la protection des animaux en cours de transport, modifie·e par la directive 95/29/CEE (1), inclut des re‘gles pour le transport des chiens et des chats. L(cid:146)article 11 stipule que le transporteur doit s(cid:146)engager par e·crit a‘ respecter les exigences de la directive (y compris l(cid:146)annexe approprie·e) et prendre les dispositions ne·cessaires pour s(cid:146)y conformer. Le ve·te·rinaire officiel du poste frontalier doit ve·rifier le respect de ces exigences ainsi que le respect des exigences en matie‘re d(cid:146)alimentation et d(cid:146)abreuvement fixe·es dans la directive. La Commission prendra contact avec les autorite·s italiennes a‘ propos des e·ve‘nements e·voque·s par l(cid:146)honorable membre, notamment afin d(cid:146)obtenir des informations pre·cises sur ce qui s(cid:146)est passe· au poste frontalier en question et d(cid:146)avoir des de·tails sur les actions entreprises pour bloquer temporairement le transport et accorder ensuite l(cid:146)autorisation de poursuivre le voyage. (1) JO L 148 du 30. 6. 1995


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1084/97 DE LA COMMISSION du 13 juin 1997 suspendant le droit de douane préférentiel et réinstaurant le droit du tarif douanier commun à l'importation d'oeillets uniflores (standard) originaires d'Israël

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
restoration of customs duties


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2047/97 dell'on. Roberta ANGELILLI alla Commissione. Rapporto annuale del C.E.R.A. su "Estremismo in Europa"

eurovoc_concepts:
Italy
antisemitism
extreme right
extremism
political parties
racism
research report


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2039/97 do Deputado Bernhard RAPKAY à Comissão. Verbas da UE atribuídas à parte leste da região do Ruhr (cidades de Dortmund e Hamm, distrito de Unna) (RESPOSTA COMPLEMENTAR)

eurovoc_concepts:
North Rhine-Westphalia
action programme
balance of payments assistance
fund (EU)
regional development

text: C 102/10 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 4. 98 Em caso afirmativo, prepara alguma disposi(cid:231)a(cid:152)o legislativa espec(cid:14)·fica a n(cid:14)·vel europeu para estas situa(cid:231)o(cid:152)es ou as disposi(cid:231)o(cid:152)es comunita·rias vigentes cobrem esta situa(cid:231)a(cid:152)o? Em ambos os casos, na(cid:152)o considera a Comissa(cid:152)o indispensa·vel desenvolver uma ac(cid:231)a(cid:152)o espec(cid:14)·fica com vista a informar o consumidor, de acordo com o artigo 129o-A do Tratado? Resposta dada pelo Comissa·rio Monti em nome da Comissa(cid:152)o (4 de Setembro de 1997) A Senhora Deputada refere-se na sua pergunta a um certo tipo de programa emitido na Gre·cia. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o tem conhecimento da existe(cid:136)ncia de tais programas noutros Estados-membros. A pergunta na(cid:152)o fornece dados suficientes que permitam definir exactamente o tipo de actividade em questa(cid:152)o. Se estes espa(cid:231)os televisivos forem considerados «televenda», sera(cid:152)o abrangidos pela Directiva 89/552/CE (1), recentemente alterada pela Directiva 97/36/CE (a chamada directiva «televisa(cid:152)o sem fronteiras») (2). Neste caso sera· da responsabilidade das Autoridades gregas garantir que os responsa·veis da emissa(cid:152)o sob a sua jurisdi(cid:231)a(cid:152)o cumprem a Directiva. Se a actividade na(cid:152)o for considerada «televenda» estara· sujeita a‘ legisla(cid:231)a(cid:152)o grega (em mate·ria de leilo(cid:152)es). Neste caso sera· da responsabilidade das Autoridades gregas garantir que os responsa·veis da emissa(cid:152)o sob a sua jurisdi(cid:231)a(cid:152)o cumprem a legisla(cid:231)a(cid:152)o grega. (1) (2) JO L 298 de 17. 10. 1989. JO L 202 de 30. 7. 1997. (98/C 102/13) PERGUNTA ESCRITA E-2039/97 apresentada por Bernhard Rapkay (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (13 de Junho de 1997) Objecto: Verbas da UE atribu(cid:14)·das a‘ parte leste da regia(cid:152)o do Ruhr (cidades de Dortmund e Hamm, distrito de Unna) A quanto se elevaram e a que ac(cid:231)o(cid:152)es se destinaram as verbas da Unia(cid:152)o Europeia atribu(cid:14)·das em 1995 e 1996 a‘ parte leste da regia(cid:152)o do Ruhr a t(cid:14)·tulo dos seguintes fundos e programas: 1. Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional (FEDER), 2. Fundo Social Europeu (FSE), 3. Programas da UE no dom(cid:14)·nio da investiga(cid:231)a(cid:152)o, 4. Programas da UE no dom(cid:14)·nio da forma(cid:231)a(cid:152)o, 5. Programas da UE em favor dos jovens, 6. Programas da UE no dom(cid:14)·nio do ambiente, 7. Programas da UE no dom(cid:14)·nio da energia, 8. Outros programas da UE? Resposta complementar dada pelo Sr. Santer em nome da Comissa(cid:152)o (13 de Novembro de 1997) Em complemento da sua resposta de 3 de Julho de 1997 (1), a Comissa(cid:152)o esta· agora em posi(cid:231)a(cid:152)o de comunicar as informa(cid:231)o(cid:152)es que se seguem. Dada a extensa(cid:152)o da resposta, a Comissa(cid:152)o transmite-a directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento. (1) JO C 391 de 23. 12. 1997, p. 151


title: WRITTEN QUESTION No. 2044/97 by Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS , María SORNOSA MARTÍNEZ to the Commission. Construction of a toxic waste treatment and processing plant in Baracaldo (Vizcaya, Spain)

eurovoc_concepts:
EU financing
Spain
application of EU law
dangerous substance
environmental impact
environmental protection
impact study
public health
toxic substance
waste management


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2047/97 του Roberta ANGELILLI προς την Επ τροπή. Ετήσια έκθεση του Ευρωπαϊκού Κέντρου Έρευνας και Δράσεως με θέμα: "Εξτρεμισμός στην Ευρώπη"


title: 97/381/CE: Decisão da Comissão de 13 de Junho de 1997 relativa à marcação e utilização de carne de suíno nos termos do artigo 9º da Directiva 80/217/CEE do Conselho, no que respeita à Bélgica e que revoga a Decisão 97/294/CE (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
Belgium
health certificate
health control
pigmeat
swine
veterinary inspection


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2047/97 van Roberta ANGELILLI aan de Commissie. Jaarverslag van het CERA over het "Extremisme in Europa"


title: 97/381/CE: Décision de la Commission du 13 juin 1997 relative au marquage et à l'utilisation de viandes porcines en application de l'article 9 de la directive 80/217/CEE du Conseil concernant la Belgique et abrogeant la décision 97/294/CE de la Commission (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)