eurovoc_concepts:
EU programme
disease prevention
health policy
pollution
public health

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPAAN YHTEISÖJEN KOMMISSIO Bryssel, 04. 06. 1997 KOM(97) 266 topull. 97/0153 (COD) KOMISSION TIEDONANTO saasteperäisten sairauksien vastaisesta yhteisön toimintaohjel masta osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI saasteperäisten sairauksien vastaisen yhteisön toimintaohjelman 1999-2003 hyväksymisestä osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia (Kommission esittämät) KOMISSION TIEDONANTO saasteperäisten sairauksien vastaisesta yhteisön toimintaohjel masta osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia SISÄLLYS I-JOHDANTO , H- SAASTEPERÄISET SAIRAUDET EUROOPAN YHTEISÖSSÄ HI - SAASTEPERÄISTEN SAIRAUKSIEN TORJUNTA 3 3 9 IV - YLEISKATSAUS SAASTEPERÄISIÄ SAIRAUKSIA KOSKEVIIN JÄSENVALTIOISSA JA KANSAINVÄLISELLÄ TASOLLA TOTEUTETTUIHIN KANSANTERVEYDEN ALAN TOIMIIN. 10 V - YLEISKATSAUS SAASTEPERÄISTEN SAIRAUKSIEN KANNALTA MERKITYKSELLISIIN YHTEISÖN TOIMnN 11 V I- SAASTEPERÄISTEN SAIRAUKSIEN VASTAISTA YHTEISÖN KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAA KOSKEVA LÄHESTYMISTAPA V H- SAASTEPERÄISTEN SAIRAUKSIEN VASTAINEN YHTEISÖN TOIMINTAOHJELMA VIH - KUULEMISMENETTELY, ARVIOINTI JA KERTOMUKSET 14 16 19 I 1. 2. 3. II 4. 5. JOHDANTO Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklan o kohdassa ja 129 artiklassa terveyden suojeleminen asetetaan ensisijaiseksi tavoitteeksi. Yhteisö myötävaikuttaa ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun toteuttamiseen sairauksien torjuntaan tarkoitetulla toiminnalla, erityisesti rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, tukemalla niiden toimintaa, edistämällä niiden politiikan ja ohjelmien yhteensovittamista sekä edistämällä yhteistyötä kolmansien maiden sekä kansanterveyden alalla toimival taisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. Kansanterveyden alan toimintakehystä koskevassa, 24. marraskuuta 1993 julkaistussa tiedonannossaan (KOM (93) 559, lopullinen) komissio määritteli yhteisön tason tulevan toiminnan kehykset näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Komission tiedonannossa esitettyjen perusteiden mukaisesti saasteperäisten sairauksien katsotaan olevan yhteisön kansanterveysalalla toteutettavan toiminnan painopisteitä. Saasteperäiset sairaudet ovat tauteja, jotka aiheutuvat tai pahenevat ympäristön saastumisen vaikutuksesta. Ympäristöohjelmien yhteydessä saastuminen on määritelty ihmisen toimintaan liittyväksi ympäristövaikutukseksi, joka häiritsee ekosysteemin absorptio- ja uusiutumiskykyä. Kansanterveyden alalla käytettävän suppeamman määritelmän mukaan saastuminen on ympäristön epätasapaino- tai häiriötila, joka on ihmisen aikaansaama tai luonnollinen ja jolla voi olla ihmisen terveyden kannalta haitallinen vaikutus. Saasteet voivat olla luonteeltaan biologisia, kemiallisia tai fysikaalisia, ja niitä voi olla ilmassa, vedessä, maaperässä tai elintarvikkeissa. SAASTEPERÄISET SAIRAUDET EUROOPAN YHTEISÖSSÄ Ympäristön saastuminen on aiheuttanut terveysongelmia ihmisen koko historian ajan. Kaupungistumisen ja teollistumisen lisääntyminen sekä nopea väestönkasvu ovat kuitenkin johtaneet sekä suurempiin saastemääriin ja -pitoisuuksiin että niille altistuvien liittyvän tiedon ihmisten määrän lisääntymiseen. Saastumisen terveysvaikutuksiin lisääntyessä on ryhdytty toimiin saastumisen valvomiseksi sekä hygienian ja työ- ja elinolojen kehittämiseksi esimerkiksi järjestämällä puhtaan veden saanti ja asentamalla terveydentilan kaupunkeihin parantuminen viimeksi kuluneiden 200 vuoden aikana johtuukin enemmän tällaisista toimenpiteistä kuin terveydenhuollon ja -hoidon kehittymisestä. viemäröintijärjestelmät. Jäsenvaltioiden väestön Tämän päivän Euroopan yhteisössä monet heikkolaatuiseen ympäristöön ja hygieniaan liittyvät, aiemmin yleisinä raivonneet taudit - erityisesti saastuneesta vedestä aiheutuvat koleran ja lavantaudin kaltaiset tartuntataudit - ovat huomattavasti vähentyneet ja useat käytännössä hävinneet. Vaikka jotkin tartuntataudit toki ovat edelleen huomattava terveysriski, niiden paikan merkittävinä terveydellisinä vitsauksina ovat jäsenvaltioissa pitkälti täyttäneet ympäristön, genetiikan ja elintavan vuorovaikutuksesta aiheutuvat sairaudet, kuten hengityselinten sairaudet ja jotkin syövän muodot. Pitkäaikainen altistuminen suhteellisen vähäisille saastepitoisuuksille ja äkillinen altistuminen suurille pitoisuuksille saattavat vaikuttaa asiaan, ja lisäksi eri saasteilla saattaa olla yhteisvaikutuksia. liittyvät sellaisiin terveysvaikutuksiin, Vaikka saasteet vaikuttavat yllä mainittujen sairauksien syntyyn ja pahenemiseen ja lisäksi johtaa sairauden puhkeamiseen, niiden vaikutus riippuu kussakin tapauksessa monenlaisista tekijöistä, kuten asianomaisen henkilön perimästä, iästä, ammatista ja elintavasta. On kuitenkin selvää, että vaikka saasteen vaikutus jonkin tietyn sairauden puhkeamiseen tai pahenemiseen olisikin suhteellisen pieni, sen kansanterveydellinen vaikutus saattaa olla liittyvä sairastuvuus ja kuolleisuus ovat huomattava, mikäli tuohon sairauteen merkittävän suuruisia. jotka saattavat Saastuminen vaikuttaa osaltaan moniin sairastuvuuden ja kuolleisuuden pääsyihin Euroopan yhteisössä. Tässä tulevat kyseeseen muiden muassa hengityselimiin liittyvät ongelmat, allergiat, syövät, sydän- ja verisuonitaudit sekä tartuntataudit, hermostolliset häiriöt ja immuunijärjestelmän heikentyminen. 6. 7. HENGITYSELINTEN SAIRAUDET 8. Useat vakavat hengityselinsairaudet kuten astma ovat yleistyneet yhteisössä viimeksi kuluneiden vuosikymmenten aikana. Astma 9. Keuhkoastma on hengitysteiden sairaus, jolle on luonteenominaista hengitysteiden tavallista suurempi herkkyys monenlaisille ärsykkeille, kuten hengitysilman mukana saaduille ärsyttäville tekijöille ja allergeeneille. Astma voi olla tyypiltään joko kohtauksittain esiintyvää tai kroonista, ja joissain tapauksissa se saattaa johtaa kuolemaan. 10. Muutaman viime vuosikymmenen aikana astma näyttää lisääntyneen huomattavasti Euroopan yhteisössä ja joissakin muissa kehittyneissä maissa. Tämä on synnyttänyt väestön keskuudessa sairauteen ja sen mahdollisiin aiheuttajiin liittyvää huolta. Euroopan yhteisössä astmakuolleisuus kasvoi 27 % vuosien 1974-1978 ja 1980-1984 välillä. Suomessa astmaa sairastavien määrä yli kaksinkertaistui vuodesta 1964 vuoteen 1987. Vuonna 1994 maan väestöstä 3 %:lla oli todettu astma. Samaan tapaan Alankomaissa aikuisväestön astma kaksinkertaistui vuosina 1972-1991. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on havaittu vastaavanlaista kasvua. Vuonna 1994 aikuisväestöstä 4 %:n arvioitiin kärsivän astmasta lääketieteellistä valvontaa edellyttävällä tavalla. lasten Erityistä huolta aiheuttaa kehityssuunta lasten keskuudessa. Nuorten 11. 12. 13. astmaattisuus on kaksinkertaistunut 1970- ja 1980-luvuilla. Myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuotta 1994 koskevat luvut osoittavat, että 4-6%:lla lapsista oli lääketieteellistä valvontaa vaativa astma. On arvioitu, että kaksinkertaisella määrällä oli todettu astma. Tanskassa astma oli lisääntynyt vuosien 1987 ja 1994 välillä 3 %:sta 5 %:iin. On esitetty, että astman raportoidusta yleistymisestä osa johtuisi diagnostisten perusteiden ja tekniikkojen muuttumisesta ja kehittymisestä. Viimeaikaiset tutkimukset, joissa nämä seikat on otettu huomioon, tukevat kuitenkin vahvasti sitä päätelmää, että astmatapaukset ovat todella ja jatkuvasti lisääntyneet. Yleistymistä on selitetty usealla eri tekijällä. Ulkoilman saastumiseen on kiinnitetty paljon huomiota, sillä se saattaa olla astman keskeisiä aiheuttajia. Vaikka joidenkin saasteiden pitoisuudet ovat vähentyneet huomattavasti, liikenteen päästöjen suhteellinen merkitys on kasvanut samalla, kun astma on monessa jäsenvaltiossa yleistynyt. Ulkoympäristön merkitys näyttää kuitenkin laadun ja elintapojen merkitystä vähäisemmältä. Siitä huolimatta on sisäilman mahdollista, että jonkintyyppisten ilmansaasteinen ja varhaisessa vaiheessa puhjenneen astman selvän yleistymisen välillä saattaa olla yhteys. Tällainen astma puhkeaa yleensä atooppisilla yksilöillä eli niillä, joilla yleisesti tavatut allergeenit helposti aiheuttavat IgE-vasta-aineiden muodostumista. Rakennusten rakenteellisista muutoksista, kuten keskuslämmityksen sisäympäristön lämpöeristyksen yleistymisestä, muutoksia (jotka johtavat lämpimään ja kosteaan huoneilmastoon, joka puolestaan edistää pölypunkkien ja sienten kasvua) sekä sisätiloissa oleskelua lisääviä elintapojen muutoksia pidetään asiassa erityisen tärkeinä. Tupakointi - erityisesti äidin tupakointi - sekä ruokavalio ovat muita mahdollisia tekijöitä. johtuvia ja Koska Euroopan yhteisössä on paljon astmaa sairastavia ihmisiä, astmaa pahentavat tekijät saattavat olla kansanterveydellisesti merkittäviä. Ulkoilman saastumisen on selvästi osoitettu vaikuttavan astmaatikkoihin. Monet ilmansaasteiden päivittäisten pitoisuuksien vaihtelua analysoineet tutkimukset ovat osoittaneet, että pitoisuuksien suurenemisella ja on päivystyspoliklinikkakäyntien merkittävään astmaatikkojen lisääntyneeseen lääkkeitten käyttöön. ja lisääntymiseen sairaalahoidon lastenlääkäri- yhteys sekä Krooniset ahtauttavat hengitystiesairaudet 14. ja Krooniset ahtauttavat hengitystiesairaudet, erityisesti keuhkoputkentulehdus ja kuoleman syy Euroopan keuhkolaajentuma, ovat merkittävä sairastumisen ihmisen kärsivän yhteisössä. Esimerkiksi Ranskassa on arvioitu 2,5 miljoonan kroonisesta kroonisesta hengitystien ahtaumasta. Krooniset ahtauttavat hengitystiesairaudet yleistyvät iän myötä, ja ne ovat tällä hetkellä yleisempiä miehillä kuin naisilla. Taudin yleisyys on ja heistä kolmanneksen keuhkoputkentulehduksesta 15. 16. muita korkeampi myös tupakoivilla (ja nykyään yhä useampi nainen tupakoi), sosiaaliselta asemaltaan alhaisilla sekä sellaisissa työtehtävissä työskennelleillä, joissa ilman hiukkaspitoisuudet ovat suuria. Suomessa tällaisia tauteja esiintyi vuonna 1994 arviolta 12,5 %:lla miehiä, kun taas naisilla luku oli pienempi eli 3 %. Kuolleisuuden osalta voidaan mainita kroonisen ahtauttavan hengitystiesairauden edustavan kehittyneissä maissa merkittävää kuolemansyytä. Joissakin maissa kuolleisuus on kasvanut, ja esimerkiksi Ranskassa se nousi vuosien 1980 ja 1991 välillä miehillä 26,7 tapauksesta 29:ään tapaukseen 100 000 henkeä kohti ja vastaavasti 12,3 tapauksesta 17,0:aan naisilla. On kuitenkin vaikea määrittää tarkasti kroonisten ahtauttavien hengitystiesairauksien yleisyyttä väestössä, koska tautidiagnoosi tehdään yleensä vain sairaalapotilaille. Diagnoosissa käytetään joukkoa erilaisia testejä, joista yksi mittaa keuhkojen toimintaa. Lisäksi taudin esiintyvyyden maittainen vertailu on hankalaa, sillä käytettävät määritelmät vaihtelevat, eikä tietoja ole kaikissa tapauksissa käytettävissä. Samoin kuin astman osalta myös kroonista ahtauttavaa hengitystiesairautta aiheuttavista tunnetuista riskitekijöistä osa on geneettisiä ja toiset käyttäytymiseen liittyviä. Tupakointi on eittämättä keskeinen tekijä. Yhteisön APHEA-hankkeen (eurooppalainen lähestymistapa ilmansaasteisiin ja terveyteen, Air Pollution and Health: A European Approach) alustavat tulokset osoittavat joidenkin saasteiden päivittäisten pitoisuuksien nousun lisänneen havaittavasti kroonisesta ahtauttavasta hengitystiesairaudesta johtuvaa sairaalahoitoa Euroopan kaupungeissa samoin kuin tällaisen taudin aiheuttamaa kuolleisuutta. Lisätutkimuksia tarvitaan kuitenkin, jotta voidaan määrittää liittyvän ilmansaasteille altistumisen tason sekä lyhyt- ja pitkäaikaisten vaikutusten väliset suhteet. ja niin ajallisen kuin taudin aiheuttajat tilaankin ALLERGIAT 17. 18 Viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana allergiana pidettävät taudit ovat lisääntyneet huomattavasti Euroopassa, erityisesti kaupungeissa. Vuodesta 1970 sekä aikuisten että lasten allergisen nuhan esiintyminen on kaksinkertaistunut joissakin yhteisön jäsenvaltioissa, kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ruotsissa. Esiintymisaste yhteisössä vaihtelee tällä hetkellä 2 %:sta 10 %:iin. Kehon tähän immuunijärjestelmä säätelee reaktioita vieraisiin vasta-aineisiin, ja vaikuttavia tekijöitä on useita, esimerkiksi geneettinen alttius, ruokavalio, elintavat ja ympäristössä olevat allergeenit. Vaikuttaa siltä, että vaikka geneettisten tekijöiden merkitys onkin hyvin suuri, ympäristönsaasteet vaikuttavat keskeisesti niihin nimenomaisiin allergeeneihin, joita kohtaan yliherkkyys muodostuu. Näistä merkittäviä ovat siitepöly, eläinten hilse sekä pölypunkit. 19. 20 Siitepölyallergia on allergiataudeista yleisin. Kun heinänuha 150 vuotta sitten ensi kerran kuvattiin, se oli harvinainen tila. Viime vuosina se on kuitenkin erityisesti kaupunkialueilla lisääntynyt nopeasti. Vuosisadan vaihteen jälkeen siitepölypitoisuuden sekä sidekalvontulehduksen ja nuhan kaltaisten allergiaoireiden laajuuden välinen vastaavuussuhteen ilmakehän siitepölypitoisuus ei ole lisääntynyt, havaittu allergian lisääntyminen ei kuitenkaan voi johtua pelkästään tästä tekijästä. tunnustettu. Koska olemassaolo laajalti on tavalla. Ensinnäkin Ilmansaasteiden vaikutus on tekijä, joka on otettava huomioon, sillä saasteet saattavat lisätä pahentaa ongelmaa kolmellakin siitepölyallergiaa lisäämällä siitepölyhiukkasten allergeenisuutta vaikuttaessaan niihin suoraan. Toiseksi on olemassa näyttöä siitä, että ihmiset reagoivat allergeenisiin aineisiin voimakkaammin, mikäli he ovat jo altistuneet tietyille ulkoilman saasteille, saasteille, kuten esimerkiksi hiukkasille. Lisäksi altistuminen kaupunki-ilman hiukkasleijumalle ja tupakansavulle, voi lisätä hengitysteiden yleistä reagoivuutta esimerkiksi helpottamalla siitepölyhiukkasten tunkeutumista kehoon. ilmansaasteet voivat 21. Myös sisäilman saastuminen on huomionarvoinen tärkeimpiä allergeeneja ovat pölypunkkien jätökset, sienten itiöt ja eläinten hilse. Pääasiassa patjoissa ja vuodevaatteissa ja niiden päällä sekä lattiapölyssä elävät pölypunkit voivat aiheuttaa allergisia reaktioita ja pahentaa olemassa olevia hengitysteiden allergisia oireita. Joissakin maissa väestön herkkyyden pölypunkeille on arvioitu olevan lähes 30 %:n luokkaa. Kuten edellä on jo mainittu, lämpöeristys ja riittämätön ilmanvaihto voivat tehostaa pölypunkkien ja sienten kasvua. tekijä. Sisätilojen MUUT TAUDIT 22. 23. Saasteisiin liittyy lisäksi joukko muitakin tauteja, joista sekä sydän- ja verisuonitaudit että syöpä sisältyvät jo yhteisön kansanterveysalan ohjelmiin. Sydän- ja verisuonitaudit ovat yhteisössä suurin yksittäinen kuolemansyy. WHO:n arvioiden mukaan sydän- ja verisuonitautien aiheuttamista kuolemantapauksista (jo aiemmin tautiin sairastuneiden keskuudessa) Euroopassa 1-2 %:n voidaan katsoa johtuvan ilman pienihiukkasisen saasteen vähäisestä lisääntymisestä, ja pahimmin saastuneilla alueilla osuus on 3 %. On havaittu yhteys ilmaa saastuttavien pienhiukkasten (läpimitta alle 10 (im tai alle 2,5 |xm) päiväkohtaisen tason ja sydän-ja verisuonitauteihin ihmisten kuolleisuuden välillä. Asiaan liittyvistä fysiologisista mekanismeista ei vielä ole selvyyttä, mutta on arveltu hiukkasten heikentävän keuhkojen toimintaa ja aiheuttavan akuutteja tulehdusreaktioita. jo aiemmin sairastuneiden tai hengityselinsairauksiin 24. 25. 26. 27. On näyttöä myös siitä, että muut saasteet, kuten ympäristön tupakansavu ja hiilimonoksidi, saattavat pahentaa sydän- ja verisuonitauteja. Syöpää merkittävämpi yleinen kuolinsyy Euroopan yhteisössä ovat vain sydän- ja verisuonitaudit. Kemikaalien aiheuttama syövän synty on työympäristössä tunnustettu jo pitkään. Useimmista karsinogeenisista kemikaaleista on säädetty lakeja niin kansallisella kuin Euroopan yhteisön tasolla altistustasojen vähentämiseksi. Niin luonnollisten kuin ihmisenkin tuottamien karsinogeenien esiintyminen ympäristössä vaikka alhaisinakin pitoisuuksina on herättänyt huolta niiden mahdollisista vaikutuksista väestöön. Taudin syntymiseen liittyy joukko tekijöitä, jotka vaativat asianmukaisesta tarkastelua; tällainen on muiden muassa taudin pitkä itämisaika. Syöpätautien maantieteellistä esiintymistä käsittelevät joitakin vihjeitä ympäristötekijöiden mahdollisesta vaikutuksesta niiden syntyyn. On kuitenkin arvioitu kolmen neljänneksen syöpätapauksista liittyvän elintapoihin, ja pelkästään tupakasta johtuu kolmannes syöpäkuolleisuudesta. Vaikka tärkein keuhkosyövän syy on tupakointi, myös tupakoimattomat sairastuvat siihen. Arviot asiasta vaihtelevat, mutta on esitetty, että 9-13 % keuhkosyöpätapauksista Euroopassa liittyy ympäristön tupakansavuun eli sisätiloissa tapahtuvaan passiiviseen tupakointiin. tutkimukset antavat ja ja televiestintä- radiointilaitteissa terveysvaikutuksista, erityisesti Ihmiset ovat kiinnittäneet paljon huomiota sähkön käytön lisääntymiseen koti- ja tämän seurauksena työympäristössä sekä kasvaneeseen sähkömagneettisille kentille ja säteilylle altistumiseen. Tämä on herättänyt yleistä huolta mahdollisista siltä osin, voiko voimajohtojen läheisyydessä asuminen aiheuttaa lapsuusajan leukemiaa tai aivosyöpää. Sähkömagneettisten kenttien syöpäriskiä lisäävästä vaikutuksesta ei kuitenkaan ole selvää näyttöä. Tuoreessa komission kertomuksessa (Ionisoimaton säteily: lähteet, altistus ja terveysvaikutus - CEC/V/1/LUX/35/95) todettiin, ettei olemassa olevien epidemiologisten tietojen perusteella voida päätellä mitään varmaa ja ettei biologisissa tutkimuksissa ole tähän mennessä osoitettu todennäköistä biologista mekanismia syövän syntymiselle sähkömagneettisten kenttien vaikutuksesta. tapauksessa yhteys ympäristön Infektiosairauksien esiintymisellä on monessa saastumiseen. Esimerkiksi juomaveden ja elintarvikkeiden mikrobiologinen saastuminen voi aiheuttaa hepatiitti A:ta, lavantautia, koleraa ja punatautia, ja tuberkuloosilla on yhteys heikkoihin elinoloihin. Sen vuoksi yleisen hygienian ja asumisen parantaminen - asianmukainen jätehuolto, puhtaanapito, elintarvikkeitten tuotanto ja varastointi jne. - on yhdessä rokotusten ja muun lääketieteellisen toiminnan kanssa voimakkaasti vähentänyt monien yhteisössä. aiheuttamaa Elintarvikkeitten saastumiseen erityisesti salmonellan, kampylobakteerin ja listerian vaikutuksesta liittyvät taudit ovat lisääntyneet joissakin maissa, ja tämä on antanut syytä huoleen. uhkaa Euroopan sairauksien 28. Melun haitalliset kuuloon ja muut kuin kuuloon kohdistuvat terveysvaikutukset ovat yhä merkittävämpi kysymys. Käytettävissä olevat Eurooppaa koskevat tiedot osoittavat melutasojen nousevan vakaasti kaupunkiympäristössä. Tärkeitä taustamelun lähteitä ovat kaupunkialueilla tie-, rautatie- ja lentoliikenne sekä teollisuus ja rakentaminen. Toisaalta elintapojen muutoksilla, kuten korvalappustereoiden käytön lisääntymisellä ja altistumisella korkeille melutasoille (esim. diskoissa), on katsottu olevan yhteys kuulon heikentymiseen. Kuulon heikentymisen lisäksi kuuloon kohdistuvia terveysvaikutuksia ovat lasten kielenoppimisen ja kognitiivisen kehityksen mahdollinen heikentyminen. Muita kuin kuuloon kohdistuvia terveysvaikutuksia ovat muiden muassa stressi, ahdistus ja unihäiriöt. III SAASTEPERÄISTEN SAIRAUKSIEN TORJUNTA 29. 30. 31. sairauksien torjunta on kolmitahoista ihmisten altistumista niille ja kolmanneksi Saasteperäisten toimintaa. Ensinnäkin vähennetään saasteiden määrää niiden lähteisiin kohdistuvin toimin, toiseksi pyritään lievennetään saasteiden rajoittamaan vaikutuksia niille altistuneisiin. Näistä kahdella ensiksi mainitulla alalla on jo tehty paljon sekä jäsenvaltioiden että yhteisön tasolla: on toimittu saastetasojen valvomiseksi ilmassa, vedessä, elintarvikkeissa, jätteissä ja säteilyturvan alalla, tutkittu saasteiden terveysvaikutuksia sekä pyritty rajoittamaan saastealtistusta työ- ja kotiympäristössä. Tasojen alentaminen tai ihmisten altistumisen vähentäminen kaikkien saasteitten osalta siinä määrin, ettei niillä enää olisi haitallisia terveysvaikutuksia, ei ole mahdollista tai kustannusten kannalta tehokasta. Ympäristössä luonnollisesti esiintyvien mahdollisesti haitallisten aineitten, kuten ultraviolettisäteilyn, siitepölyn tai joidenkin luonnossa esiintyvien toksiinien osalta altistusta saadaan vähennettyä todennäköisimmin ihmisten siitepölyn mahdollisen käyttäytymistapoja muuttamalla. yhteisvaikutuksen vuoksi siitepölyn vaikutuksia vähentämällä ympäröivän ilman saasteita. Valtaväestön suojelemiseksi riittävä saasteiden vähentäminen ei silti ehkä riitä estämään haitallisia terveysvaikutuksia tiettyjen haavoittuvien yksilöiden tai ryhmien osalta - näitä ovat esimerkiksi lapset ja vanhukset. saatetaan kuitenkin pystyä vähentämään Ilmansaasteiden ja Edellä esitettyjen syiden vuoksi on tarpeen täydentää saastepäästöjen ja -altistuksen vähentämistoimia suoraan väestöön suunnatuilla kansanterveydellisillä toimilla. Näillä toimilla pyritään torjumaan sairauksien kehittyminen altistusta rajoittamalla ja siihen liittyviä terveysvaikutuksia lieventämällä. Tällainen toimi on esimerkiksi ympäristön ilmanlaatua koskeva direktiivi (27 päivänä syyskuuta 1996 ympäristön ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta annettu neuvoston direktiivi 96/62/EY, EYVL N:o L 296, 21. 11. 96, s. 55-63). Direktiivissä määritetään terveyden suojelemiseksi ja annetaan jäsenvaltioille mahdollisuudet määrittää kynnysarvot, joiden ylittyessä väestölle annetaan tietoja tai varoituksia heikkolaatuisesta ilmasta. raja-arvot ihmisten 32. Tehokkaitten ennaltaehkäisevien toimien toteuttaminen edellyttää asianmukaisia tietoja käsiteltävistä ongelmista. Tämänhetkiset tiedot eivät Euroopan yhteisön tasolla anna selvää kuvaa ympäristön saastumisen ja sairauksien välisestä suhteesta varsinkaan kvantitatiivisten altistus^vaikutussuhteitten osalta. Tietoja ympäristön saastumisesta on yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla toki kerätty pitkän aikaa, mutta nämä tiedot käsittelevät etupäässä saastetasoja ja -tyyppejä. Saasteitten terveysvaikutuksia ja erityisesti akuutteja vaikutuksia jäsenvaltioissa käsittelevää tietoa on kyllä olemassa, mutta monissa tapauksissa täsmällisiä syy-seuraussuhteita ei kuitenkaan ole vielä määritetty. Määritystä vaikeuttavat esimerkiksi ongelmat altistuksen ja nimenomaan pitkäaikaisen altistuksen tarkassa arvioinnissa samoin kuin vaikeudet määritettäessä yksilöiden pitkäaikaisiin saastealtistuksen terveysvaikutuksiin tai altistumisen ja kliinisten oireiden ilmenemisen välisiin pitkiin itämisvaiheisiin. Lisävaikeutena ovat määrittämistä hämärtävät tekijät. Lisäksi yhteisöä kokonaisuutena koskevia tietoja on suhteellisen vähän, ja tähän kysymykseen onkin puututtava. tai väestöryhmien tason yhteyttä IV YLEISKATSAUS SAASTEPERAISIA SAIRAUKSIA KOSKEVIIN JA KANSAINVÄLISELLÄ TASOLLA JÄSENVALTIOISSA TOTEUTETTUIHIN KANSANTERVEYDEN ALAN TOIMIIN Jäsenvaltiot 33. 34. Saasteperäisten sairauksien merkityksen kasvu Euroopan yhteisössä sekä yleisen huolestumisen lisääntyminen ovat saaneet joukon jäsenvaltioita ryhtymään ehkäiseviin toimiin - erityisesti astman ja muiden hengityselinsairauksien sekä allergioiden osalta. Esimerkiksi Tanskan terveysministeriö laati vuonna 1993 toimintasuunnitelman astman ja allergian torjunnan tehostamisesta, ja seuraavana vuonna Ranskan terveysministeriö käynnisti yhdessä ranskalaisen terveyskasvatusta käsittelevän komitean (Comité Français d'Education pour la Santé) kanssa nelivuotisen ohjelman, jolla pyrittiin lisäämään väestön ja terveysalan ammattilaisten tietoa näistä sairauksista. toteamisen tukemiseksi, ohjatun Erityisesti astman osalta mainittakoon Suomessa käynnistetty kymmenvuotinen ohjelma, johon sisältyy erilaisia toimia astmaa koskevan tiedotuksen lisäämiseksi, taudin sekä varhaisen tupakansavun kaltaisten ilmakehässä olevien astmaa aiheuttavien ärsyttävien aineitten vähentämiseksi. Allergioiden osalta toteutettiin Ruotsissa vuonna 1995 taas maanlaajuinen Allergiavuosi 1995 -kampanja, johon sisältyi muun muassa siirrettävä näyttely sekä "allergiajuna", joka levitti tietoa allergian vaikutuksista jokapäiväiseen elämään. Lisäksi kampanja pyrki edistämään opettajien ja vanhempien kaltaisten avainryhmien koulutusta ja tarjosi tukea paikallisille hankkeille. itsehoidon vahvistamiseksi 10 Kansainvälinen toiminta 35. 36. V edustajia osallistui jäsenvaltiosta. Kansainvälisellä tasolla maailman terveysjärjestö WHO järjesti toisen eurooppalaisen ympäristö- ja terveyskonferenssin, jota komissio tuki taloudellisesti. Helsingissä kesäkuussa 1994 järjestettyä konferenssia varten laadittiin ympäristöterveydenhuoltoa Euroopan alueella käsittelevä "Concern for Europe's Tomorrow" -niminen kertomus. aluetoimiston Konferenssiin WHO/EURO: n Euroopan tukevansa joka on strategia ympäristöön ympäristöterveydenhuollon liittyvien terveysuhkien torjumiseksi ja vähentämiseksi, sekä hyväksyivät ympäristöön ja terveyteen liittyvää toimintaa Euroopassa koskevan julistuksen. Julistuksen yhteydessä osallistujamaat sitoutuivat siihen, että niiden terveys- ja ympäristöviranomaiset laativat toimintasuunnitelmat vuoden 1997 yhdessä kansalliset ympäristöterveydenhuollon loppuun mennessä. Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta osallistuvat kahtena kuudesta maasta pilottihankkeeseen, jonka avulla maat laativat toimintasuunnitelmansa vuoteen 1996 mennessä ja välittävät saamansa kokemukset muille maille. 47:stä WHO: n Euroopan ilmoittivat toimintasuunnitelmaa, Edustajat Konferenssissa perustettiin lisäksi Euroopan ympäristö- ja terveyskomitea tukemaan kansallisten ympäristöterveydenhuollon toimintasuunnitelmien laatimista ja avustamaan ja Euroopan ympäristöterveydenhuollon arviointia. Komissio on tässä komiteassa edustettuna, mikä auttaa varmistamaan, että tämä toiminta on yhteisön toimia täydentävää eikä sen kanssa päällekkäistä. toimintasuunnitelman yhteensovittamista YLEISKATSAUS KANNALTA MERKITYKSELLISIIN YHTEISÖN TOIMIIN SAASTEPERÄISTEN SAIRAUKSIEN Ympäristöpolitiikka 37. Monia saaste- ja altistustasojen vähentämistoimenpiteitä toteutetaan parhaillaan osana viidettä yhteisön ympäristöalan toimintaohjelmaa, Kohti kestävää kehitystä (EYVL N:o C 138, 17. 5. 1993). Ohjelman painopistealoihin kuuluu kansanterveyden ja - turvallisuuden parantaminen sekä ympäristöasioiden nivominen yhteisön politiikan- ja päätöksenteon kaikkiin näkökohtiin. Ohjelma perustuu laajaan määrään voimassa olevaa yhteisön lainsäädäntöä, joka liittyy ilman, veden ja maaperän saastumiseen, kemikaaleihin, jätehuoltoon sekä radioaktiivista säteilyä koskevaan suojeluun. 38. ilmanlaatua koskeva kehysdirektiivi (neuvoston direktiivi Hiljattain on annettu 96/62/EY ympäristön ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta, EYVL N:o L 296, 21. 11. 96, s. 55-63). Tähän kehysdirektiiviin liittyvästi komissio kehittää tai tarkistaa lainsäädäntöä, laatunormeja merkittävien ilmansaasteiden osalta siten, että ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvat joka käsittelee ympäröivän ilman 11 39. 40. 41. vaikutukset otetaan huomioon. Asiaan liittyviin ehdotuksiin kuuluu lisäksi väestölle suunnattua tiedotusta koskevia määräyksiä. tarkistamiseen, säteilyn terveysvaikutuksia käsittelevän Uusia aloitteita toteutetaan useilla aloilla: ne liittyvät esimerkiksi moottoriajoneuvojen päästöjen vähentämiseen, uima- ja juomaveden laatua koskevien voimassa olevien tietoaineiston direktiivien tarjoamiseen väestölle sekä kemiallisten tuotteitten vaarojen vähentämisstrategian laatimiseen. Lisäksi käynnissä on myös sekä uusien että olemassa olevien vaarallisten kemikaalien luokituksesta ja merkinnästä annettuun direktiiviin (EYVL N. o L 133, luokituksesta ja 30. 5. 1988) samoin kuin vaarallisten kemiallisten valmisteitten merkinnästä annettuun direktiiviin (EYVL N;o L 187, 16. 7. 1988, s. 14) liittyviä toimia. Direktiiveissä on kriteerit, joiden mukaan kemikaalit luokitellaan esimerkiksi niiden myrkyllisyyden (ihon tai hengitysteiden kautta), ihoherkistyksen tai iho- ja silmä- ärsytyksen perusteella. Kriteerit voidaan saattaa ajan tasalle viimeisimpien tieteellisten tulosten perusteella. Euroopan ympäristökeskus perustettiin tarjoamaan Euroopan ja kansallisen tason politiikantekijöille puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa ympäristöstä. Läheisessä yhteistyössä kansallisten viranomaisten ja komission kanssa toimiva keskus kerää tietoja ilman ja veden saastumisesta; näihin sisältyy saastelähteitä koskevia yksityiskohtaisia tietoja, joita voidaan hyödyntää saasteperäisiä sairauksia käsittelevässä työssä. Keskus toimii yhteistyössä WHO:n kanssa, ja se on julkaissut ympäristöä ja terveyttä käsittelevän kertomuksen. Keskus aikoo tehdä tällä alalla lisätutkimuksia. Komission yksiköt ja Euroopan ympäristökeskus ovat viime aikoina keränneet laajoja tietoja ilmanlaadusta sekä nyt että tulevaisuudessa. Lisäksi ihmisen toiminnasta aiheutuvien ilmansaastepäästöjen vähentämiseen tähtääviä aloitteita on jo käynnissä tai niitä kehitetään eräitten yhteisön aloitteitten kautta. Tällaisia aloitteita ovat esimerkiksi Auto Oil -ohjelma ja sen tuloksena syntynyt ajoneuvojen päästöjä koskeva lainsäädäntö (EYVL N:o L 100, 19. 4. 1994, s. 42), direktiivi ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi (EYVL N:o C 87. 25. 3. 1996, s. 8) ja direktiivi maastokäyttöisten koneiden päästöjen vähentämisestä (EYVL N:o C 328, 7. 12. 1995, s. O- Toimet muilla politiikan alueilla 42. Muillakin politiikan alueilla toteutetaan aiheeseen liittyviä toimia. Neuvosto antoi vuonna 1995 kolme elintarvikepolitiikkaan torjunta-aineitten ja aktiivisia -turvallisuuden alalla on mittava määrä työntekijän suojelemiseen tähtäävää ajantasaista lainsäädäntöä, kuten tekijöille altistumista koskevia direktiivejä. Käynnissä olevilla toimilla pyritään muun muassa käsittelemään kemiallisten aineitten työperäisen altistuksen rajoja (voimassa olevan liittyvää direktiiviä enimmäistasoista. Työterveyden fysikaalisille, kemiallisille ja biologisille sisältävien ainesosia jäämien työssä 12 työperäistä altistusta koskevan direktiivin karsinogeenien lukien); samoin kehitetään Euroopan tarkoituksena on erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. työturvallisuuden, turvatoimet työhygienian ja laajentaminen mukaan jonka -ohjelmaa (SAFE), työterveyden parantaminen 43. ja julkaisi ilmastoa, maataloutta lisäksi vihreän kirjan Euroopan unionin Vuonna 1995 komissio energiapolitiikasta (KOM (94) 659 lopullinen, 11. 1. 1995), jossa käsitellään muiden muassa kansanterveyteen liittyviä kysymyksiä ja tehdään ehdotuksia uuden, puhtaan teknologian tukemiseksi, jotta saasteita voitaisiin vähentää. Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan yhteisön ohjelman puitteissa toteutetaan aiheeseen liittyviä tutkimushankkeita ympäristöä sekä biolääketiedettä ja terveyttä käsittelevissä ohjelmissa. Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaan yhteisön neljänteen puiteohjelmaan (26. 4. 1994 tehty päätös 94/1110/EY, EYVL N:o L 126, 18. 5. 1994, s. 1, sellaisena kuin se on muutettuna 25. 3. 1996 tehdyllä päätöksellä 96/616/EY, EYVL N:o L 86, 4. 4. 1996, s. 69) kuuluu biolääketieteen ja terveyden alan tutkimusohjelma, jonka yhteydessä tehdään kroonisia sairauksia, ikääntymistä sekä ikään liittyviä sairauksia käsittelevää tutkimusta. Tähän liittyvästi tutkitaan hengitysteiden ongelmien, kuten astman, syitä ympäristöllisine näkökohtineen samoin kuin niiden hoitoa ja hallintaa. Työ- ja ympäristöterveyden alan tutkimustavoitteisiin kuuluvat riskitekijöiden määrittäminen ja niiden hallinta, ja toiminta liittyy myös kansan- ja työterveyden kannalta merkittäviin hengityselinten ongelmiin ja allergioihin. ja kalastusta Neuvosto 44. Marraskuun 11. päivänä 1991 antamassaan päätöslauselmassa (EYVL N:o C 304, 23. 11. 1991, s. 6) neuvostoja neuvostossa kokoontuneet terveysministerit kehottivat komissiota läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa arvioimaan niitä jäsenvaltioissa, yhteisössä ja kansainvälisissä organisaatioissa olevia tietoja ja kokemuksia, jotka liittyvät terveyden ja ympäristön suhteeseen. Euroopan parlamentti 45. Päätöslauselmassaan A4-0311/95 (EYVL N:o C 32, 5. 2. 1996, s. 15-24) keskipitkän aikavälin sosiaalisesta toimintaohjelmasta 1995-1997 parlamentti pyysi komissiota koskevan esittämään toimintaohjelman, komission puitetiedonannossa sekä kaksi muuta, harvinaisia sairauksia sekä onnettomuuksia ja tapaturmia käsittelevää ohjelmaa, joihin tiedonannossa myös viitattiin. sairauksia käsittelevässä asianmukaisin menetelmin kansanterveyttä saasteperäisiä viitattiin johon 13 Talous- ja sosiaalikomitea 46. lausuntoja. Heinäkuun 6. päivänä 1994 antamassaan Viime vuosina komitea on antanut joukon ympäristön saastumiseen sekä terveyteen liittyviä laaja-alaisessa lausunnossaan komission kansanterveyttä käsittelevästä puitetiedonannosta komitea lähestymistavan sekä korosti kehotti komissiota omaksumaan asiaan laaja-alaisen ympäristön merkitystä terveyden edistämisessä. VI 47. 48. 49. 50. SAASTEPERÄISTEN SAIRAUKSIEN VASTAISTA YHTEISÖN KANSANTERVEYSALAN KOSKEVA LÄHESTYMISTAPA TOIMINTAA Saasteperäisiä sairauksia koskevassa yhteisön tulevassa kansanterveysalan toiminnassa on otettava huomioon mittava määrä jo toteutettua toimintaa - erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 ja 130 r artiklan mukainen toiminta. Sopimuksen 129 artiklan mukaisesti yhteisö myötävaikuttaa ihmisten terveyden korkeatasoisen. suojelun toteuttamiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, tukemalla niiden toimintaa ja edistämällä läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa niiden politiikan ja ohjelmien yhteensovittamista sekä edistämällä yhteistyötä kolmansien maiden sekä kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisö toimii tällä alalla vain mikäli ja siinä määrin kuin toimintaa voidaan toteuttaa suunnitellun toimen laajuuden tai vaikutusten vuoksi paremmin yhteisön kuin kansallisella tasolla. Lisäksi yhteisön toiminnan on oltava oikeassa suhteessa asetettuihin tavoitteisiin, ne on valittava etukäteen suoritetun arvioinnin perusteella, ja niiden odotetaan tuottavan lisäarvoa. Voimavarojen rajallisuuden vuoksi yhteisön kansanterveysalan ohjelman olisi käytännössä mahdotonta käsitellä koko laajaa saasteperäisten sairauksien joukkoa. Sen yrittäminen vähentäisi tällaisen ohjelman tehoa tekemällä toimista liian hajanaisia ja lisäisi vaaraa harhautua alueille, jotka jokin toinen yhteisön ohjelma jo kattaa. Jotta voidaan valita ohjelmassa ensisijaisina pidettävät saasteperäiset sairaudet, on tarkasteltava kansanterveysalan toimintakehystä käsittelevässä komission tiedonannossa KOM (93) 559 esitettyihin menetelmiin painopisteitten määrittämiseksi. Valintaperusteet ovat: valintaperusteita. Nämä perustuvat joitakin sairauteen liittyviä kansanterveysalan toimia ei toteuteta osana muita yhteisön ohjelmia on olemassa näyttöä siitä, että saasteiden tämänhetkiset altistustasot aiheuttavat vaaran terveydelle ja lisäksi altistuvien määrä on huomattava 14 - - sairaus aiheuttaa yhteisössä huomattavissa määrin kuolleisuutta ja/tai sen esiintymisen merkittävästä yleistymisestä on näyttöä sairastuvuutta ja/tai yhteisön toiminta tuottaa lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden toimiin. 51. 52. Käytettäessä näitä perusteita ohjelman keskeiseksi painopisteeksi saadaan ilman saasteperäiset sairaudet ja niistä ensisijaisesti hengityselinten sairaudet ja allergiat. Tilanne Euroopan yhteisössä on tällä hetkellä se, että saasteista suurimman altistustason väestölle aiheuttavat ilmakehän saasteet. Lisäksi vaikka joidenkin ilmansaasteiden tietojen mukaan EY:n nykyisilläkin pitoisuudet ovat vähentyneet, saastepitoisuuksilla on merkittäviä vaikutuksia. Vaikutukset saattavat liittyä lyhyellä aikavälillä tapahtuviin saastepitoisuuksien muutoksiin, ja pitkäaikaisen altistuksen vaikutuksista saadaan yhä enemmän näyttöä. Seurauksena oleva sairastuvuus ja kuolleisuus aiheuttaa yleistä huolestumista. tuoreitten Lisäksi yhteisön kansanterveysalan strategian puitteissa toteutetaan jo toimia monien muiden saasteperäisten sairauksien ehkäisemiseksi. Syöpää käsittelevät toimet liittyvät Eurooppa syöpää vastaan -ohjelmaan, terveyden edistämistä käsittelevä ohjelma kattaa sydän- ja verisuonitautien ehkäisyn ja tartuntatauteihin liittyviä toimia toteutetaan aidsia ja tiettyjä muita tartuntatauteja käsittelevän ohjelman yhteydessä. 53. Meluun liittyvien sairauksien torjunnassa on puolestaan keskityttävä melupäästöjä ja altistustasoja vähentäviin toimiin. Direktiivissä 86/188/ETY (EYVL N. o L 137, 24. 5. 86, s. 28) on määritetty koko yhteisöä koskevat säännökset työssä koetusta melualtistuksesta, ja komissio on tehnyt säännöksiin muutosehdotuksia. 54. 55. Ilman saastumiseen liittyviä erilaisia kysymyksiä ja näkökohtia käsitellään monissa yhteisön toimissa. Näitä ovat esimerkiksi Thermie II (KOM (94) 654 lopullinen), henkilöautojen hiilidioksidipäästöjä käsittelevä yhteisön strategia (KOM (95) 689 lopullinen) sekä vihreä kirja nimeltä Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua - poliittiset vaihtoehdot liikenteen ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin EU:ssa (KOM (95) 691 lopullinen). sairauksien toimialaan. Näiden Hengityselinten sairaudet ja allergiat eivät sen sijaan sisälly muiden kansanterveysalan on merkittäviä ohjelmien toimintamahdollisuuksia, ja yhteisön toiminta voi täydentää sekä yhteisön käynnissä olevia ympäristönsaastumisen vähentämistoimia että jäsenvaltioiden toimia. Näihin liittyvä toiminta on sen vuoksi saasteperäisiä sairauksia käsittelevän sairauksiin 129 artiklan mukaisen ohjelman ydin. Komissio ehdotuksen tällaista ohjelmaa koskevaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi. tekee perustamissopimuksen osalta yhteisöllä 15 VII SAASTEPERÄISTEN SAIRAUKSIEN VASTAINEN YHTEISÖN TOIMINTAOHJELMA 56. 1. 57. 58. toimiin, ohjelmaan sisältyy yhdistelmä Jotta ehdotettu yhteisön toimintaohjelma voisi parhaiten vaikuttaa saasteperäisten sekä sairauksien vastaisiin sairauskohtaisia, hengityselinten toimia. Ehdotetaan useita laaja-alaisia toimia, joilla on tarkoitus parantaa ja vaihtaa tietoja ja kokemuksia saasteperäisten sairauksien riskien hahmottamisesta ja hallinnasta. Tämä auttaa tukemaan yksittäisiin saasteperäisiin sairauksiin tähdättyä toimintaa. Lisäksi on tarpeen varmistaa, että puheena olevan ohjelman ja muiden kansanterveyden tämän osa- alueen kannalta merkittävien yhteisön ohjelmien tai toimien yhteydessä kerätyt tiedot täydentävät toisiaan. ja allergioihin keskittyviä laaja-alaisia sairauksiin Saasteperäisiä sairauksia koskevien tietojen kohentaminen yhteisön tasolla Saasteperäisistä sairauksista on kyllä olemassa tietoja, mutta yhteisön tasolla ne ovat tällä hetkellä riittämättömiä ja puutteellisia Käytettäväksi erityisesti päätöksenteossa tai väestölle suunnatussa terveysriskejä käsittelevässä tiedotuksessa. Tämä johtuu paljolti siitä, että tiedot eivät ole riittävän yksityiskohtaisia tai sovellu syy-seuraussuhteiden, vaikutuskynnysten, altistus-vastesuhteiden tai yhteisvaikutusten määrittämiseen. Lisäksi tiedot eivät useinkaan ole vertailukelpoisia. Erityisesti hengityselinten sairauksien osalta eri sairauksien diagnosointiperusteet ja luokittelu vaihtelevat huomattavasti. On pyrittävä tietojen kriittiseen tarkasteluun ja sitä kautta niiden vertailukelpoisuuden parantamiseen. TäKn tarvitaan esimerkiksi eri sairauksien diagnosointiperusteista ja seurantamenetelmistä sopimista ja vertailukelpoisten indikaattorien määrittämistä. Viimeksi mainittu tehtävä on suoritettava rinnan ehdotetun yhteisön (KOM (95) 449, 16. 10. 1995) terveystilanteen seurantaohjelman kanssa. Edellytyksenä on saasteperäisiä sairauksia koskevien tietojen keruuseen ja analyysiin osallistuvien tahojen entistä voimakkaampi yhteistyö sekä jäsenvaltioiden välisen tiedonvaihdon nykymenetelmien parantaminen. Jatkossa on tarpeen tarkistaa, että terveysvaikutusten analyysiä tukevia saastetietoja on saatavissa. Lyhyen aikavälin huippuarvoja koskevien tietojen ohella olisi pyrittävä hankkimaan pitkän aikavälin tietoja saasteista. 59. Yhteisön toiminnan tavoitteena on toimia paremman tietämyksen saavuttamiseksi saasteiden osuudesta sairauksien aiheutumisessa ja pahenemisessa Euroopan yhteisössä sekä torjuntatoimien perusteista ja tehosta. 60. Tavoitteen saavuttamiseksi voidaan toteuttaa muun muassa seuraavia toimia: ja/tai esiintymistä levinneisyyttä Asetetaan perusteet käytettäväksi määritettäessä niitä sairauksia, joiden yhteydessä yksittäisillä saasteilla arvellaan olevan osuutta. Vertaillaan sairauksien yhteyttä ympäristötekijöihin eri puolilla Euroopan yhteisöä, tutkitaan tietojen laatua ja määritetään tarkistetaan näiden ja saasteiden määritetään tiedoissa olevat aukot. Vertaillaan näitä tietoja samoin kuin keruumenetelmiä ja käytettyjä määritelmiä ja kriteerejä samoin kuin tietojen ja yleisölle käyttötapaa analyysissa, suunnatussa tiedottamisessa. tiedolliset aukkokohdat, analysoidaan ja toksikologiasta tällä hetkellä käytettävissä olevia toimien valinnassa toteutettavien tietoja niiden sekä 2. 61. 62. 63. Pyritään parantamaan tietojen vertailtavuutta torjuntatoimissa käytettyjen tukemalla saasteperäisiä sairauksia ja niiden ehkäisyä koskevien tietojen - toimien tehokkuuden kustannus-hyötyanalyysi mukaan lukien - vaihtoa. Saasteperäisten sairauksien riskien hahmottaminen ja hallinta laajuudesta Tavallisten ihmisten käsitykset saastumisen aiheuttamista terveysriskeistä, erityisesti niiden terveyden kannalta, eroavat usein asiantuntijan arviosta, mikä voi johtaa turhaan yleiseen huoleen ja paineisiin ryhtyä suhteettoman laajuisiin toimenpiteisiin. ja niiden vakavuudesta Kokemus on osoittanut, että edellä mainittuun on monia syitä. Ensinnäkin ihmiset ovat entistä paremmin perillä riskeistä, ja tiedotusvälineiden tarjoama tieto vielä lisää heidän tietämystään. Toiseksi odotukset nollatasoisesta terveysriskistä merkitsisivät optimitilan saavuttamista, mikä onnistuu käytännössä vain harvoin, jos koskaan. Kolmanneksi useinkaan ei ymmärretä, kuinka saasteperäisten sairauksien riskejä arvioidaan, mitä niiden hallitsemiseksi käytetyt periaatteet ovat tai mitä jotkin kansallisten ja yhteisön tason torjunta- ja vähentämistoimien yhteydessä käytetyt - termit merkitsevät esimerkkeinä mainittakoon "vähäpätöinen", "siedettävä" tai "hyväksyttävä" riskitaso. terveysriskien mittasuhteista verrattuna muiden Neljänneksi väärinkäsityksiä voivat aiheuttaa puuttuvat tiedot saasteista johtuviksi määriteltävien tekijöiden, kuten elintapojen aiheuttamiin riskeihin sekä tapa, jolla tiedotusvälineet tietoja joskus esittävät. Tätä havainnollistaa se, että ihmiset tapaavat aliarvioida tupakoinnin ja ympäristön tupakansavun osuutta hengityselinten sekä sydän- ja verisuonitautien synnyssä verrattuna ympäröivän ilman sisältämien saasteiden osuuteen. Toinen esimerkki asiantuntijoiden ja valtaväestön mielipiteiden erilaisuudesta on yleinen huoli sähkömagneettisten kenttien mahdollisesti aiheuttamista riskeistä. 64. Viidenneksi ihmisten käsitykset riskistä poikkeavat tavallisesti siitä, mitä tieteelliset tulokset antavat olettaa. Tämä saattaa merkitä sitä, että joitakin vähäisehköjä riskejä 17 aiheuttavia tekijöitä pidetään huomattavasti muita tärkeämpinä. Syynä on osaksi se, että riskin katsotaan riippuvan siitä tasosta, millä ihminen itse voi hallita riskin lähteitä. 65. Tätä taustaa vasten yhteisön toiminnan tavoitteena on - lisätä saasteperäisten sairauksien terveysriskeihin sekä riskien hahmottamiseen, arviointiin ja hallintaan liittyvää tietoa ja tietämystä. 66. Tavoitteen saavuttamiseksi voidaan toteuttaa muun muassa seuraavia toimia: Tuetaan toimia, joilla pyritään lisäämään yleisön tietämystä riskeistä sekä niiden arvioinnista ja hallinnasta. Edistetään toimia, jotka liittyvät saasteperäisten terveysriskien hahmottamiseen väestön keskuudessa. Edistetään toimia ja tiedonvaihtoa niiden menetelmien osalta, joilla parannetaan väestön tietämystä saasteperäisten sairauksien terveysriskien arvioinnista. ja mielipiteenmuokkaajien 3. 67. Hengityselinten sairaudet ja allergiat Hengityselinten sairauksien ja allergioiden yleistyminen viime vuosikymmeninä on merkinnyt yhteiskunnalle lisävastuita, lisännyt paineita terveydenhuoltoa kohtaan ja johtanut huomattavaan yleiseen huolestumiseen. 68. Yhteisön tämän alan toiminnan tavoitteena on tukea näiden sairauksien levinneisyyden ja/tai esiintymisen vähentämiseen tähtääviä toimia. 69. Tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan toteuttaa muun muassa seuraavia toimia: - Toimitaan sen hyväksi, että väestölle ja erityisryhmille tarjotaan näitä sairauksia ja niihin vaikuttavia tekijöitä koskevaa tietoa. Tuetaan menetelmien kehittämistä ja kampanjojen välisten yhteyksien tiedotuskampanjojen luomiseksi. Edistetään hengityselinten sairauksiin ja allergioihin liittyvien itsehoito- ja tukiryhmien toimintaa. tehostamiseksi Toimitaan näiden sairauksien vastaisten erilaisten koulutusaloitteiden vertailun hyväksi siten, että edistetään parhaita käytäntöjä. Arvioidaan uudelleen kustannus toteutettujen hyötyanalyysin avulla. tehokkuutta muun muassa torjuntatoimien VIII KUULEMISMENETTELY, ARVIOINTI JA KERTOMUKSET Kuulemismenettely 70. Ohjelmaan sisältyvät toimet toteutetaan läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa; tämä koskee erityisesti jäsenvaltioiden politiikan ja ohjelmien yhteensovittamista. Tämän helpottamiseksi komissio ehdottaa, että perustetaan jäsenvaltioiden edustajista koostuva neuvoa-antava komitea. Lisäksi pidetään ohjelmaan sisältyvän toiminnan edellyttämällä tavalla yllä asianmukaisia yhteyksiä Euroopan ympäristökeskukseen, WHO:hon, muihin asiaan liittyviin kansainvälisiin organisaatioihin sekä kolmansiin maihin. Arviointikertomukset 71. Ohjelman arvioinnista laaditaan kaksi kertomusta: Neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle annetaan ohjelman kolmantena toimintavuonna arviointikertomus Kertomuksen tarkoituksena on varmistaa, että yhteisön toimielimet ja niiden tiedot ohjelman välityksellä kaikki asianomaiset yhteydessä toteutettavien toimien edistymisestä. tahot saavat kattavat - toimittaa edellä mainituille Komissio loppukertomuksen ohjelman toteutetuista toimita. toimielimille ohjelman päätyttyä täytäntöönpanosta. Kertomus sisältää arvion Yleinen tiedotustoiminta 72. Komissio varmistaa, että toteutettuja asianomaisten tahojen ja yleisön käyttöön. toimia käsittelevät kertomukset saatetaan 19 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI saasteperäisten sairauksien vastaisen yhteisön toimintaohjelman 1999-2003 hyväksymisestä osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia 2o 1. 2. 3. 4. 5. PERUSTELUT Kansanterveysalan toimintakehystä käsittelevässä tiedonannossaan (KOM (93) 559 lopullinen) komissio hahmotteli periaatteet ja strategian noudatettavaksi niissä yhteisön toimissa, joilla pyritään saavuttamaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklan o kohdassa ja 129 artiklassa asetetut terveyden suojelemisen tavoitteet. Yhteisön toimien tehtävänä katsotaan olevan jäsenvaltioiden kansanterveysalan tukeminen, avustaminen tavoitteitten ja strategioiden muotoilussa ja täytäntöönpanossa terveyden suojelemisen edesauttaminen kaikkialla yhteisössä. Tavoitteeksi sekä asetetaan parhaiden jo saavutettujen tulosten saavuttaminen millä tahansa yhteisön alueella. tekee 129 artiklan mukaisesti ehdotuksia, joiden mukaan Euroopan Komissio parlamentti ja neuvosto hyväksyvät ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseen tähtääviä kannusteita. Edellä mainitussa komission tiedonannossa esitetään perusteet yhteisön toimintaohjelmien painopistealojen määrittämiseksi. Näiden penisteitten mukaisesti saasteperäiset sairaudet määriteltiin painopistealaksi. toimivallan periaatetta, Tämä komission esitys, joka perustuu perustamissopimuksen 129 artiklaan ja josta mainittiin jo komission vuotta 1996 koskevassa työohjelmassa, noudattaa yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteisen ja sillä pyritään kohentamaan saasteperäisiin sairauksiin ja erityisesti hengityselinten sairauksiin ja allergioihin liittyvää tiedotusta ja näiden tautien torjuntaa sekä parantamaan tauteihin liittyvien riskien hahmottamiseen ja hallintaan liittyvää tietoa ja tietämystä sekä toimimaan siten osaltaan saasteperäisten sairauksien vastaisen korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi. Yhteisön tämän alan toiminta ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan, ja se on suunnattu saasteperäisten sairauksien torjuntaan. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisö toimii tällä alalla vain mikäli ja siinä määrin kuin toimintaa voidaan toteuttaa suunnitellun laajuuden tai vaikutusten vuoksi paremmin yhteisön kuin kansallisella tasolla. toimen Saasteperäiset sairaudet ovat tauteja, jotka aiheutuvat tai pahenevat ympäristön saastumisen vaikutuksesta. Näiden - ja nimenomaan sisä- ja ulkoilman saasteisiin liittyvien - sairauksien osuus sairastuvuudesta ja kuolleisuudesta Euroopan yhteisössä kasvaa, ja sairaudet ovat aiheuttaneet huomattavaa yleistä huolta. Saasteperäisten sairauksien torjunta edellyttää saasteitten ja tautien suhteen tuntemista. Torjunnassa on kolme perättäistä vaihetta. Ensin vähennetään saastepäästöjä ihmisten puuttumalla niiden altistumista niille ja kolmanneksi lievitetään saasteiden vaikutuksia niille altistuneisiin. Sekä jäsenvaltioissa että yhteisön tasolla on tehty jo paljon ilman, veden, maaperän, tutkittu elintarvikkeitten ja jätteitten saastetasojen pienentämiseksi; samoin on saasteitten vaikutuksia ja pyritty vähentämään niille altistumista. toiseksi rajoitetaan saastepitoisuuksia ja lähteisiin, 21 6. 7. 8. 9. 10. Ehdotetussa viisivuotisessa toimintaohjelmassa pyritään täydentämään tätä työtä väestöön, terveysalan ammattilaisiin ja viranomaisiin suunnatuilla toimilla, joiden tarkoituksena on parantaa ihmisten mahdollisuuksia vähentää altistumistaan ja lievittää saasteitten vaikutuksia terveyteensä. koko olevien käsitellä puitteissa käytettävissä voimavarojen on käytännössä mahdotonta yhteisön Rajallisten kansanterveysohjelman suurta saasteperäisten sairauksien joukkoa. Tässä ohjelmassa keskitytään sen vuoksi ennen kaikkea sisä- ja ulkoilman saasteisiin liittyviin sairauksiin, erityisesti hengityselinten sairauksiin ja allergioihin. Tämän ohjelman yhteydessä sisäilmalla tarkoitetaan ilmaa muualla kuin työympäristössä, sillä muualla tapahtuvan altistumisen luonteesta ja laajuudesta tiedetään yhteisön tasolla työympäristöaltistusta vähemmän. Yhteisön väestön suurimmat saastealtistustasot aiheutuvat tällä hetkellä ilmakehän saasteista, ja tästä altistuksesta on tulossa merkittävä terveysriski. Saasteperäiset sairaudet yleistyvät, ja sen myötä myös yleinen huoli kasvaa. Näiden sairauksien osalta yhteisöllä on merkittäviä toimintamahdollisuuksia, ja yhteisön toiminta voi täydentää sekä yhteisön käynnissä olevia ympäristönsaastumisen vähentämistoimia että jäsenvaltioiden toimia. Näiden toimien tukemiseksi ehdotetaan lisäksi toteutettavaksi läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toimia kahdella yleisellä alalla. Ensiksikin pyritään kohentamaan saasteperäisiä sairauksia koskevia tietoja yhteisön tasolla. Tietotaso on tällä hetkellä puutteellinen, mikä johtuu pitkälti siitä, etteivät jäsenvaltioiden tiedot usein ole keskenään vertailukelpoisia. Tilanteen parantamiseksi ehdotetaan jotka täydentävät tulevan terveystilanteen seurantaohjelman (muutettu ehdotus KOM (96) 222 Toinen toteutettavaksi toimenpidejoukko on suunnattu niihin ongelmiin, jotka aiheutuvat ihmisten käsityksistä saasteitten terveysriskeistä ja siitä, kuinka niitä arvioidaan ja hallitaan samoin kuin tällaisten käsitysten puutteellisesta tuntemuksesta. ehdotettuja yhteydessä lopullinen) toimia, toimia. Ohjelmaan sisällytettäviä tavoitteita valittaessa ja toimia määriteltäessä on otettu huomioon tämänhetkinen tilanne ohjelman kattamilla aloilla jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla. Ohjelma pyrkii saamaan aikaan nopeaa ja tehokasta tietojen ja kokemusten liittyvien keskeisten kysymysten vaihtoa, yhteisönlaajuista ymmärtämistä sekä jäsenvaltioiden lisääntyvää yhteistyötä, jotta vältetään turha päällekkäinen työ ja saadaan nopeammin käyttöön parhaat ratkaisut näitä sairauksia koskeviin, kaikille jäsenvaltioille yhteisiin ongelmiin. saasteperäisten sairauksien torjuntaan ja neuvostossa Neuvoston jäsenvaltioiden 11. 11. 1991 terveysministerien päätöslauselmassa (EYVL N:o C 304, 23. 11. 91, s. 6) samoin kuin Euroopan parlamentin päätöslauselmassa A4-03 11/95 (EYVL No C 32, 5. 2. 96, s. 15- 24) käsiteltiin näitä ongelmia ja kehotettiin komissiota tekemään aihetta koskevia ehdotuksia. kokoontuneiden 2- Z. 11. Ohjelman täytäntöönpano tuo lisäarvoa monellakin tapaa: a) b) c) Ohjelma yhdistää jäsenvaltiot arvioimaan ja parantamaan yhdessä saasteperäisiä sairauksia koskevien tietojen keruu- ja käyttömenetelmiä sekä tietojen sisältöä, laajuutta ja laatua. Ohjelma parantaa jäsenvaltioiden kollektiivista kykyä analysoida väestön tapaa hahmottaa saasteisiin liittyviä riskejä sekä selittää selkeämmin riskien arviointi- ja hallintatapoja erityisesti silloin, kun saasteitten lähde tai alkuperä on jossakin toisessa jäsenvaltiossa. Ohjelma nopeuttaa ja syventää hengityselinten sairauksien ja allergioiden edistämällä ja niistä aiheutuvan huolen käsittelyprosessia yleistymisen jäsenvaltioiden painotettua yhteistyötä tällä alalla. Ohjelma toteutetaan 129 artiklan mukaisen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen perusteella. Toteuttaminen ei edellytä katettua alaa koskevien jäsenvaltioiden kansallisten määräysten yhdenmukaistamista. Ohjelman puitteissa toteutetut toimet arvioidaan kahdessa kertomuksessa, jotka toimitetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille sekä talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Kertomukset ovat: 12. 13. - arviointikertomus ohjelman kolmantena toimintavuonna loppukertomus ohjelman täytäntöönpanosta. Näihin kertomuksiin sisältyvät tiedot yhteisön rahoituksesta eri toiminta-alueilla samoin kuin arviointien tulokset. <?3 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI saasteperäisen sairauksien vastaisen yhteisön toimintaohjelman 1999-2003 hyväksymisestä osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 129 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, toimivat perustamissopimuksen 189 b artiklassa tarkoitettujen menetelmien mukaisesti sekä katsovat, että 1. saasteperäisten sairauksien merkitys kasvaa koko Euroopan yhteisössä, ja taudit aiheuttavat yleistä huolta; 2. perustamissopimuksen 3 artiklan o kohdan mukaisesti yhteisön myötävaikuttaminen korkean terveyden suojelun tason saavuttamiseen; toimintaan sisältyy 3. yhteisölle osoitetaan 129 artiklassa nimenomaisesti valta toimia tällä alalla rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla niiden toimintaa; edistämällä niiden politiikan ja ohjelmien yhteensovittamista sekä edistämällä yhteistyötä kolmansien maiden sekä kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa; yhteisön toiminta suuntautuu tautien ehkäisemiseen sekä terveysvalistukseen ja -kasvatukseen; 4. perustamissopimuksen 130 r artiklassa myötävaikutetaan ihmisten terveyden suojeluun; todetaan, että yhteisön ympäristöpolitiikalla 5. saasteperäisten sairauksien ehkäisemiseen on sisällyttävä saastelähteisiin ja -pitoisuuksiin sekä saastealtistuksen rajoittamiseen tähtäävien toimenpiteiden lisäksi väestöön suunnattuja kansanterveyden alan toimia, joiden avulla ihmisten on mahdollista vähentää kohtaamaansa altistusta ja lieventämään terveyteensä kohdistuvia haittavaikutuksia; lisäksi terveysvaikutuksia ja altistusta koskevia tietoja olisi kerättävä yhdessä ilmansaastepitoisuuksia koskevien tietojen kanssa; e V 6. neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden terveysministerit kehottivat 11 päivänä marraskuuta 19911 antamassaan päätöslauselmassa komissiota arvioimaan läheisessä niitä jäsenvaltioissa, yhteisössä ja kansainvälisissä organisaatioissa käytettävissä olevia tietoja ja kokemuksia, jotka liittyvät terveyden ja ympäristön suhteeseen; jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteistyössä kanssa 7. saasteperäiset sairaudet on määritelty osana kansanterveysalan toimia toteutettavan yhteisön toiminnan yhdeksi ensisijaiseksi alaksi2; 8. päätöslauselmassaan A4-0311/953 keskipitkän aikavälin sosiaalisesta toimintaohjelmasta 1995-1997 parlamentti pyysi komissiota esittämään asianmukaisin menettelyin saasteperäisiä sairauksia koskevan toimintaohjelman, johon viitattiin kansanterveyttä käsittelevässä komission puitetiedonannossa; 9. toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisö toteuttaa toimia aloilla, jotka eivät kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan - esimerkiksi saasteperäisiin sairauksiin liittyvä toiminta -, ainoastaan mikäli ja siinä määrin kuin toimet niiden laajuuden tai vaikutusten takia voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla; 10. tässä ohjelmassa toteutettavaksi ehdotetut toimet tuottavat yhteisön tason lisäarvoa yhdistämällä kansallisella tasolla suhteellisen erillisinä jo toteutettavia toimia samoin kuin toisiaan täydentämällä; tästä saadaan koko yhteisön kannalta merkittäviä tuloksia, kun vahvistetaan yhteisön solidaarisuutta ja yhtenäisyyttä ja luodaan tarpeen mukaan parhaita käytäntöjä koskevia normeja ja standardeja; 11. on edistettävä yhteistyötä kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen sekä kolmansien maiden kanssa; 12. tukemalla saasteperäisiin sairauksiin, niiden ja saasteitten väliseen yhteyteen ja niiden ehkäisemiseen liittyvien tietojen ja tietämyksen kohentamista ja niitä koskevan tiedotuksen laajentamista, varmistamalla näihin seikkoihin liittyvien tietojen vertailtavuuden parantuminen sekä luomalla olemassa olevia yhteisön ohjelmia ja toimintaa täydentäviä toimia samalla välttäen tarpeetonta päällekkäisyyttä ohjelma myötävaikuttaa 129 artiklassa asetettujen tavoitteitten saavuttamiseen; EYVL N:o C 304, 23. 11. 1991, s. 5. KOM (93) 559 lopullinen. EYVL N:o C 32, 5. 2. 1996, s. 15-24. 2; 13. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat 20 päivänä joulukuuta 1994 väliaikaisjärjestelystä, joka koskee perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti hyväksyttyjen toimien toteuttamista; 14. tällä päätöksellä asetetaan ohjelmalle rahoituspuitteet, jotka ovat samalla se Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen 1 kohdassa tarkoitettu pääasiallinen viite, johon budjettivallan käyttäjä vuosittaisessa talousarviomenettelyssä tukeutuu; 15. yhteisön rahoitusnäkymät ovat voimassa vuoteen 1999 saakka, ja niitä on tarkistettava sen jälkeisen ajan osalta; 16. ohjelman neljää viimeistä vahvistetaan, kunhan tulevat rahoitusnäkymät on määritetty; toimintavuotta (2000-2003) koskevat rahoituspuitteet 17. ohjelman arvon ja vaikutusten lisäämiseksi siihen sisältyviä toimia on arvioitava jatkuvasti tavoitteitten ja kiinnitettävä erityistä huomiota niiden saavuttamiseen siten, että toimiin tehdään tarvittaessa asianmukaisia muutoksia, ja että ja asetettujen tehokkuuteen 18. tämän ohjelman kestoajan on oltava viisi vuotta, jotta toimien toteuttamiseen on riittävästi aikaa ja asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman hyväksyminen 1. Ympäristön saastumisesta aiheutuvien tai pahenevien sairauksien vastaista yhteisön toimintaa koskeva ohjelma, jäljempänä "tämä ohjelma", hyväksytään 1 päivän tammikuuta 1999 ja 31 päivän joulukuuta 2003 väliselle ajalle toteutettavaksi osana kansanterveysalan toimia. tavoitteena on myötävaikuttaa korkeatasoisen terveydensuojelun 2. Tämän ohjelman varmistamiseen saasteperäisten sairauksien osalta parantamalla niihin liittyviä terveysriskejä ja riskien arviointia koskevaa tietoa ja tietämystä erityisesti astman ja muiden hengitysteiden sairauksien sekä allergioiden osalta. 3. Tämän ohjelman yhteydessä toteutettavat toimet ja niiden erityiset tavoitteet esitetään tämän päätöksen liitteessä seuraavien otsakkeitten alla: 1. Saasteperäisiin sairauksiin liittyvien tietojen kohentamiseen tähtäävät toimet 2G 2. 3. Saasteperäisiin sairauksiin liittyvien riskien hahmottaminen ja hallinta Hengitysteiden sairaudet ja allergiat. 2 artikla Toteuttaminen 1. Komissio varmistaa liitteessä esitettyjen toimien toteuttamisen läheisessä yhteydessä jäsenvaltioiden kanssa. 2. Komissio toimii yhteistyössä saasteperäisten sairauksien alalla aktiivisesti toimivien laitosten ja järjestöjen kanssa. 3 artikla Talousarvio 1. Tämän ohjelman toteuttamiseen myönnettävät rahoituspuitteet vuodeksi 1999 vahvistetaan nykyisten rahoitusnäkymien rajoissa 1,3 miljoonaksi ecuksi. Ohjelman neljän viimeisen vuoden (2000-2003) osalta tulevat rahoitusnäkymät on määritetty. rahoituspuitteet vahvistetaan yksityiskohtaisesti, kunhan 2. Budjettivallan käyttäjä hyväksy vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 4 artikla Johdonmukaisuus ja täydentävyys Komissio huolehtii siitä, että tämän ja muiden asiaan liittyvien yhteisön ohjelmien yhteydessä toteutettavat yhteisön toimet ovat keskenään johdonmukaisia ja toisiaan täydentäviä. 2} 5 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa tämän toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa neuvoa-antava komitea, jäljempänä "komitea", joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 2. Komission edustaja toimittaa komitealle toteutettaviksi aiottuja toimia koskevat luonnokset, joissa esitetään erityisesti (a) tämän ohjelman yhteydessä toteutettavien hankkeitten valinnassa ja rahoituksessa käytettävät perusteet ja menetelmät (b) arviointimenetelmä. Komitea antaa luonnoksesta lausunnon määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan tarvittaessa äänestysmenettelyä käyttäen. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi kullakin jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava komitean lausunto huomioon. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 3. Komission edustaja tiedottaa komitealle säännöllisesti komission ehdotuksista tai yhteisön aloitteista ja tämän ohjelman tavoitteitten saavuttamiseen liittyvien muiden alojen ohjelmien toteuttamisesta. 6 artikla Kansainvälinen yhteistyö 1. Tätä ohjelmaa kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. toteutettaessa edistetään yhteistyötä kolmansien maiden sekä 2. Tähän ohjelmaan voivat osallistua Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat (KlE-maat) liittyvissä yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa assosiointisopimuksissa tai niihin lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Kypros ja Malta voivat osallistua tähän ohjelmaan ylimääräisten määrärahojen perusteella ja samojen sääntöjen mukaisesti, joita sovelletaan EFTA-maihin; sovellettavista menettelyistä sovitaan kyseisten maitten kanssa. 2* 7 artikla Seuranta ja arviointi 1. Tätä päätöstä täytäntöön pantaessa komissio varmistaa tarpeellisin toimenpitein ohjelman seurannan ja jatkuvan arvioinnin ottaen huomioon päätöksen 1 artiklassa ja liitteessä tarkoitetut yleiset ja yksittäiset tavoitteet. 2. Ohjelman kolmantena toimintavuotena komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen. 3. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle loppukertomuksen ohjelman päätyttyä. 4. Komissio sisällyttää näihin kahteen kertomukseen tiedot eri toiminta-aloille myönnetystä yhteisön rahoituksesta sekä toimien täydentävyydestä 4 artiklassa tarkoitettujen muiden toimien suhteen samoin kuin arviointien tulokset. Kertomukset toimitetaan myös talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja 2 c5 LIITE TAVOITTEET JA TOIMET I SAASTEPERÄISIIN KOHENTAMISEEN TÄHTÄÄVÄT TOIMET SAIRAUKSIIN LIITTYVIEN TIETOJEN Tavoite: toiminta paremman sairauksien aiheutumisessa ja pahenemisessa Euroopan yhteisössä torjuntatoimien perusteista ja tehosta saavuttamiseksi tietämyksen saasteiden osuudesta sekä 1. 2. II sairauksia, tärkeysjärjestys käytettäväksi määritettäessä niitä joiden Asetetaan yhteydessä yksittäisillä saasteilla arvellaan olevan osuutta, vertaillaan sairauksien levinneisyyttä ja/tai esiintymistä samoin kuin niiden suhdetta ympäristötekijöihin eri tiedolliset puolilla Euroopan yhteisöä, aukkokohdat, analysoidaan ja tarkistetaan näiden saasteiden toksikologiasta tällä hetkellä käytettävissä olevia tietoja ja määritetään tiedoissa olevat aukot. Vertaillaan näitä tietoja samoin kuin keruumenetelmiä ja käytettyjä määritelmiä ja kriteerejä samoin kuin tietojen käyttötapaa analyysissa, toteutettavien toimien valinnassa ja yleisölle suunnatussa tiedottamisessa. laatua ja määritetään tutkitaan tietojen Pyritään parantamaan torjuntatoimissa käytettyjen tietojen vertailtavuutta tukemalla saasteperäisiä sairauksia ja niiden ehkäisyä koskevien tietojen vaihtoa toimien tehokkuuden kustannus-hyötyanalyysi mukaan lukien. SAASTEPERÄISTEN SAIRAUKSIEN RISKIEN HAHMOTTAMINEN JA HALLINTA Tavoite: saasteperäisten sairauksien terveysriskeihin sekä riskien hahmottamiseen, arviointiin ja hallintaan liittyvän tiedon ja tietämyksen lisääminen 3. 4. Tuetaan toimia, joilla pyritään lisäämään yleisön tietämystä riskeistä sekä niiden arvioinnista saasteperäisten toimia, terveysriskien hahmottamiseen väestön keskuudessa. ja hallinnasta. Edistetään liittyvät jotka Edistetään väestön ja mielipiteenmuokkaajien tietämystä saasteperäisten sairauksien terveysriskien arvioinnista parantaviin menetelmiin liittyviä toimia ja näitä koskevien tietojen vaihtoa. ^o III HENGITYSELINTEN SAIRAUDET JA ALLERGIAT Tavoite: näiden sairauksien torjumiseen ja vähentämiseen tähtäävien toimien tukeminen 5 6. Toimitaan väestölle ja erityisryhmille näitä sairauksia ja niihin vaikuttavia tekijöitä kehittämistä koskevan tiedotuskampanjoitten ja kampanjoitten välisten yhteyksien tehostamiseksi. Edistetään hengityselinten sairauksiin ja allergioihin liittyvien itsehoito- ja tukiryhmien toimintaa. hyväksi. Tuetaan menetelmien tarjoamisen tiedon Toimitaan näiden sairauksien vastaisten koulutusaloitteiden vertailun hyväksi siten, että edistetään parhaita käytäntöjä. Arvioidaan uudelleen toteutettujen torjuntatoimien tehokkuutta muun muassa kustannus-hyötyanalyysin avulla. •M RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi saasteperäisten sairauksien vastaisen yhteisön toimintaohjelman 1999-2003 hyväksymisestä osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia 2. BUDJETTIKOHTA B3- 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklan o kohta ja 129 artikla. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Yleistavoite Myötävaikuttaminen perustamissopimuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen: - - 3 artiklan o kohdan mukaisesti yhteisön edellytetään myötävaikuttavan ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun saavuttamiseen. 129 artiklassa edellytetään, että yhteisö myötävaikuttaa ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun toteuttamiseen, erityisesti rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja tarvittaessa tukemalla niiden toimintaa, edistämällä niiden politiikan sekä edistämällä yhteistyötä kolmansien maiden ja kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. Yhteisön toiminta suuntautuu tautien, erityisesti laajalle levinneiden vaarallisten sairauksien, ehkäisemiseen edistämällä niiden syiden ja leviämisen tutkimista sekä terveysvalistusta ja -kasvatusta. ja ohjelmien yhteensovittamista Toimintaohjelman yleistavoitteena on myötävaikuttaa korkeatasoisen terveydensuojelun varmistamiseen liittyviä terveysriskejä ja riskien arviointia koskevaa tietoa ja tietämystä erityisesti astman ja muiden hengitysteiden sairauksien sekä allergioiden osalta. sairauksien osalta parantamalla niihin saasteperäisten Tämän tavoitteen saavuttamiseksi käytettävään menetelmään sisältyy seuraavanlaisia toimia: 3<^ - toiminta paremman sairauksien aiheutumisessa ja pahenemisessa Euroopan yhteisössä torjuntatoimien perusteista ja tehosta saavuttamiseksi tietämyksen saasteiden osuudesta sekä saasteperäisten sairauksien arviointiin ja hallintaan liittyvän tiedon ja tietämyksen lisääminen terveysriskeihin sekä riskien hahmottamiseen, näiden sairauksien torjumiseen ja vähentämiseen tähtäävien toimien tukeminen. 4. 2 Ohjelman kesto sekä uudistamis- ja laajentamismenettelyt 5 vuotta: 1. 1. 1999-31. 12. 2003 - Täytäntöönpanosta annetaan kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille ohjelman kolmannen toimintavuoden aikana. Ohjelman päättymisen jälkeen neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetaan kertomus samanaikaisesti arvioinnin tulosten kanssa. 5 KUSTANNUSTEN JA TULOJEN LUOKITTELU muut kuin pakolliset kustannukset - eritellyt määrärahat 6. KUSTANNUSTEN JA TULOJEN LAJI Yhteinen rahoitustuki muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin lähteiden kanssa (tuki ei ylitä tiettyä prosenttimäärää ehdotettujen hankkeiden kokonaiskustannuksista). Myönnettävän rahoituksen taso riippuu rahoitettavan toimenpiteen laajuudesta ja siitä, miten laajasti toimintaohjelma vaikuttaa suunniteltuihin toimiin. Rahoitus ei ylitä 70 paitsi prosenttia verkostojen sellaisten töiden osalta, jotka komissio on tilannut ja jotka tulevat sen suoraan käyttöön. Niissä tuki saattaa olla jopa 100 prosenttia. kokonaistalousarviosta, ehdotettuihin hankkeisiin varatusta 7. TALOU ELLINEN VAIKUTUS 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa (yksikkökustannuksen määrittely) Laskentatapa perustuu aiemmista kansanterveyteen saatuun kokemukseen. Näitä ovat 24. marraskuuta 1994 annetussa komission tiedonannossa [(93) 559 lopullinen] olevassa taulukossa 4 luetellut erityyppiset yhteisön toimet, ja liittyvistä toimista ^ kyseessä on laaja kokemus jäsenvaltioiden samoin kuin kansalaisjärjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön rahoittamisesta. Tässä tarkoitetaan yhteistyötä, joka liittyy tietojen keruuseen, analysointiin ja levittämiseen, verkkojen perustamiseen sekä kuulemis- ja yhteistyömenetelmien tavoitteitten asettamiseksi, politiikan yhteensovittamiseksi sekä strategioiden muotoilemiseksi ja kehittämiseksi yhteisön tasolla. luomiseen yhteisten Erityiskustannusarviot perustuvat oletukseen, että puolet tämän ohjelman yhteydessä toteutettavista toimista vaatii 100-prosenttisen ja puolet 50-prosenttisen rahoituksen ja että toteutettaviin toimiin osallistuvat melkein kaikki tai kaikki jäsenvaltiot. tarvittavan 1,3 miljoonaa ecua. Seuraavien neljän Ohjelman ensimmäisenä toimintavuonna eli vuonna 1999 toteutettaviin toimiin toimintavuoden arvioidaan rahoituspuitteet vahvistetaan ottaen huomioon yhteisön tulevat rahoitusnäkymät. Vuosittaisista määrärahoista talousarviomenettelyjen mukaisesti. tavanomaisten päätetään 7. 1. 1 Saasteperäisiin sairauksiin liittyvän tiedotuksen kohentaminen Saasteperäisistä sairauksista tällä hetkellä käytettävissä olevia tietoja tutkitaan. Tästä ensimmäisenä toimintavuonna aiheutuvat kulut arvioidaan 100 000 ecuksi. Lisäksi on perustettava verkkoja, jotta näistä tutkimuksista saatuja tietoja voidaan käsitellä. Tämäntyyppisten verkkojen perustamiseen arvioidaan tarvittavan 200 000 ecua. 7. 1. 2 Riskien hahmottamisen ja hallinnan kohentaminen Yleisölle ja toimittajien kaltaisille erityisryhmille suunnattavan tiedottamisen keskimääräisiksi kuluiksi arvioidaan 200 000 ecua. Tiedottamisen kanssa rinnan järjestetään toimia, joilla pyritään parantamaan tietämystä kansalaisten tavasta liittyviä riskejä. Tähän on arvioitu hahmottaa saasteperäisiin sairauksiin tarvittavan 100 000 ecua. 7. 1. 3 Hengityselinten sairauksien ja allergioiden ehkäiseminen Hengityselinten sairauksien ja allergioiden ehkäisemiseen liittyvien tietojen kohentamiseen käytettävien verkkojen tukemiseen siten, että niiden toimintaan voidaan yhdistää tiedotuskampanjoita, arvioidaan tarvittavan 300 000 ecua ohjelman ensimmäisenä toimintavuonna. Tässä toiminnassa otetaan huomioon tiedot, jotka on saatu vertailemalla erilaisia koulutusalan toimia, ja tavoitteena on parhaitten käytäntöjen edistäminen. Toimintaan on suunniteltu käytettävän 300 000 ecua. "3S 7. 2 Kustannusten yksityiskohtainen jakautuminen (miljoonaa ecua) TAVOITE TOIMINTA-ALUE VUOSI 1999 2000 2001 2002 2003 Yhteensä Alustava ohjelmointi 0,3 0,3 « Saasteperäisiin sairauksiin liittyvien tietojen kohentaminen w «o osuutta, vertaili. an Asetetaan tärkeysjärjestys käytettäväksi määritettäessä niitä saasteilla joiden yhteydessä yksittäisillä sairauksia, arvellaan sairauksien olevan ja/tai esiintymistä samoin kuin niiden- levinneisyyttä suhdetta ympäristötekijöihin eri puolilla Euroopan yhteisöä, tutkitaan tietojen laatua ja määritetään tiedolliset aukkokohdat, analysoidaan ja tarkistetaan näiden saasteiden toksikologiasta tällä hetkellä käytettävissä olevia tietoja ja määritetään tiedoissa olevat aukot. Vertaillaan näitä tietoja samoin kuin keruumenetelmiä ja käytettyjä määritelmiä ja kriteerejä samoin kuin tietojen käyttötapaa analyysissa, toteutettavien toimien valinnassa ja yleisölle suunnatussa tiedottamisessa. Pyritään parantamaan torjuntatoimissa käytettyjen tietojen vertailtavuutta tukemalla saasteperäisiä sairauksia ja niiden ehkäisyä koskevien tietojen vaihtoa toimien tehokkuuden kustannus-hyötyanalyysi mukaan lukien. 0,1 0,1 1 TAVOITE TOIMINTA-ALUE vuosi I 1999 2000 2001 2002 2003 Yhteensä Alustava ohjelmointi Riskien hahmottaminen ja hallinta Hengityselinten sairaudet ja. allergiat Tuetaan toimia, joilla pyritään lisäämään yleisön tietämystä riskeistä sekä niiden arvioinnista ja hallinnasta. Edistetään toimia, terveysriskien hahmottamiseen väestön keskuudessa. saasteperäisten liittyvät jotka Edistetään väestön ja mielipiteenmuokkaajien tietämystä saasteperäisten arvioinnista parantaviin menetelmiin liittyviä toimia ja näitä koskevien tietojen vaihtoa. terveysriskien sairauksien Toimitaan väestölle ja erityisryhmille näitä sairauksia ja niihin vaikuttavia tekijöitä koskevan tiedon tarjoamisen hyväksi. kehittämistä tiedotuskampanjöitten ja kampanjoitten välisten yhteyksien tehostamiseksi. Edistetään hengityselinten sairauksiin ja allergioihin liittyvien itsehoito- ja tukiryhmien toimintaa menetelmien Tuetaan Toimitaan näiden sairauksien vastaisten koulutusaloitteiden vertailun hyväksi siten, että edistetään parhaita käytäntöjä. Arvioidaan torjuntatoimien tehokkuutta muun muassa kustannus-hyötyanalyysin avulla. toteutettujen uudelleen 0,2 0,1 0,3 0,3 0,2 0,1 0,3 0,3 YHTEENSÄ 1,3 pm pm pm pm 1,3 7. 3 Määrärahojen alustava myöntämisaikataulu (miljoonaa ecua) 1999 2000 2001 2002 2003 YHTEENSÄ Maksusitoumus määrärahat 1,3 Maksumäärärahat 0,78 0,52 1999 2000 2001 2002 2003 Seuraavat vuodet 1,3 0,78 0,52 YHTEENSÄ 1,3 pm pm pm pm 1,3 8. PETOSTENTORJUMISTOIMET JA TOTEUTETTUJEN TOIMENPITEIDEN TULOKSET Tuen hakulomakkeessa kysytään tietoja, joissa on yksilöitävä mahdolliset edunsaajat ja niiden laatu, jotta näiden luotettavuus voidaan arvioida etukäteen. Petosten torjumistoimenpiteet (tarkastukset, välivaiheen kertomukset ja lopullinen kertomus) sisältyvät komission ja tuensaajan välisiin sopimuksiin. Ennen osasuoritusten ja lopullisten suoritusten maksamista komissio tarkastaa kertomukset ja varmistaa, että työ on tehty asianmukaisesti. Lisäksi komissio tekee pistokokeita tarkkaillakseen rahojen käyttöä. Pistokokeita on käytetty jo muissa kansanterveyteen liittyvissä budjettikohdissa rahoitusvuosina 1991— 1995, ja ne ovat osoittautuneet tehokkaiksi. B> 9. KUSTANNUS-TEHOKKUUSANALYYSIN OSATEKIJÄT Erityiset ja määrälliset tavoitteet toimilla pyritään myötävaikuttamaan korkeatasoisen 9. 1 terveydensuojelun Yhteisön liittyviä varmistamiseen terveysriskejä ja riskien arviointia koskevaa tietoa ja tietämystä erityisesti astman ja muiden hengitysteiden sairauksien sekä allergioiden osalta. sairauksien osalta parantamalla niihin saasteperäisten toteutumista mitataan indikaattoreilla. Tavoitteitten uuden Indikaattorien terveydenseurantaohjelman kanssa. Mainittuun ohjelmaan sisältyy indikaattorien kehittäminen yhteisön kansanterveyspolitiikkaa varten. Tavoitteen saavuttamiseksi toteutetaan seuraavanlaisia toimia: määrittämistä yhteistyössä seuraavassa kuvatuilla jatketaan yhteisön avustetaan verkkojen tietämyksen edistetään ja ja saavuttamiseksi pahenemisessa Euroopan yhteisössä sekä torjuntatoimien (verkon jäsenyys, esim. tiedotuslehtien tuottaminen, konferenssit, www-keskusteluryhmät jne. ) perusteista ja tehosta luomista paremman aiheutumisessa sairauksien saasteiden osuudesta levitetään hahmottamiseen, arviointiin ja hallintaan liittyvää tietoa saasteperäisten sairauksien terveysriskeihin sekä riskien - - kohennetaan tiedotusta ja tietoja saasteperäisistä sairauksista yhteisön tasolla sekä näiden sairauksien levinneisyydestä ja/tai yleisyydestä edistetään yhteistyötä kuvaukset jne. ) ja yhteydenpitoa jäsenvaltioiden (yhteydenottojen avustetaan kansanterveysalan elimiä yhteisön muun politiikan hyödyntämisessä, kun ne pyrkivät saasteperäisten sairauksien torjuntaan. Kohderyhmät 1. 2. 3. Jäsenvaltioitten toimivaltaiset terveysviranomaiset kansallisella, alueellisella ja paikallisella toimivaltaiset kansainväliset järjestöt tasolla sekä kansanterveysalalla Terveysalan ammattilaiset, tartuntatauteihin liittyvät terveyspalvelut, terveysalan ja lääketieteelliset yhdistykset, yliopistolliset laitokset jne. Valtiosta riippumattomat järjestöt (NGO) ja muut terveysalalla toimivat tahot sekä väestö yleensä. 3? 9. 2 Toimintaperusteet YTiteisö on perustamissopimuksen 129 mukaisiin toimiin ryhtyessään velvollinen pyrkimään sairauksien ehkäisyyn ja terveyden suojeluun. Komission tiedonannossa kansanterveysalan toimintakehyksestä (KOM(93) 559, lopullinen, 23. 11. 93) asetetaan perusteet, joiden mukaan määritetään yhteisön ohjelmien ensisijaiset alat. Vuoden 1993 toimintakehystiedonannossa arvioitiin näiden perusteiden mukaisesti erilaisia tapoja käsitellä sairauksiin - erityisesti vakaviin tauteihin ja niiden taustatekijöihin - liittyviä kysymyksiä erilaisten yhteisön toimien avulla. Tiedonannossa määrilteltiin siinä lueteltujen perusteiden mukaisesti kahdeksan ensisijaista toiminta-alaa, joista yhtenä olivat saasteperäiset sairaudet. Neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden terveysministerit kehottivat 11 päivänä marraskuuta 1991 antamassaan päätöslauselmassa komissiota arvioimaan läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa niitä jäsenvaltioissa, yhteisössä ja kansainvälisissä organisaatioissa käytettävissä olevia tietoja ja kokemuksia, jotka liittyvät terveyden ja ympäristön suhteeseen. Päätöslauselmassaan A4-0311/95 keskipitkän aikavälin sosiaalisesta toimintaohjelmasta 1995-1997 parlamentti pyysi komissiota esittämään asianmukaisin menettelyin saasteperäisiä sairauksia koskevan toimintaohjelman, johon viitattiin kansanterveyttä käsittelevässä komission puitetiedonannossa. Ohjelma pyrkii saamaan aikaan nopeaa ja tehokasta tietojen ja kokemusten vaihtoa, saasteperäisten sairauksien torjuntaan liittyvien keskeisten kysymysten yhteisönlaajuista ymmärtämistä sekä jäsenvaltioiden lisääntyvää yhteistyötä, jotta vältetään turha päällekkäinen työ ja saadaan nopeammin käyttöön parhaat ratkaisut näitä sairauksia koskeviin, kaikille jäsenvaltioille yhteisiin ongelmiin. Tällä perustamissopimuksen 129 artiklan mukaisesti yhteisölle ja komissiolle kaavaillulla toimella luodaan toiminnalle selkeät yhteiset säännöt. Näin saatava teho on huomattavasti suurempi kuin siinä tapauksessa, että tällaiset seikat jätettäisiin käsiteltäväksi hallitusten välisessä yhteistyössä, johon yhteisö ei osallistuisi. Tukimenetelmien ja rahoituksen myöntämisen osalta pätevät seuraavat seikat: toissijaisuusperiaatteen erityinen soveltaminen toteutettavien ja rahoitettavien toimien nimeämisessä - saasteperäisiin sairauksiin liittyvien yhteisrahoitettavien hankkeiden valinta ja nimeäminen yhteisön lisäarvon käsite, jonka toteuttamista jatketaan erityisesti sovittamalla levittäminen, yhteen kansalliset kehittäminen, ensisijaisuuksien ja kokemuksen verkostojen tietojen sopivien toimenpiteet, asettaminen, '2>9 eurooppalaisten hankkeiden valinta ja kaikkien alalla toimivien motivointi ja liikkeelle saaminen. Ohjelman tuetaan täytäntöönpanossa käytetään kahta menetelmää. Ensinnäkin jäsenvaltioissa toteutettavia hankkeita yhteisön tasolla. Ensisijaisten hankkeiden valinta perustuu ennen kaikkea yleisiin tavoitteisiin ja välitavoitteisiin, ja toimenpiteiden täytäntöönpano toimitettujen tehokkuudesta. Toisen menetelmän mukaan ohjelman hankkeiden rahoitetaan tavoitteiden saavuttamiseksi kokonaan ohjelman varoista. toteutetaan erityistoimenpiteitä, toimivaltaiselle osastolle riippuu vuoden aikana laadusta ja ja ne Hankkeiden valinnassa käytetään seuraavia perusteita: - - - - - yhteensopivuus asetetun tavoitteen kanssa tavoitteiden kanssa ja yhdenmukaisuus vähintään yhden hankkeiden "yhteisöllisen lisäarvon" tutkiminen (ylikansallinen osallistuminen, sellaisen mallin kehittäminen, jota voidaan käyttää muissa jäsenvaltioissa, muissa jäsenvaltioissa hyödynnettävissä olevat tiedot ja niin edelleen) oletettu tehokkuus ja hyöty vaatimusten selkeys ja oikeutus valittujen menetelmien asianmukaisuus organisaation asiantuntemus ja kokemus tavoitteisiin sopiva talousarvio kansallisten yhteistyökumppaneiden hankkeille myöntämä tuki puolueeton arviointi - asianomaisen neuvoa-antavan komitean lausunto. Ohjelmalle ehdotetaan varattavan sen ensimmäistä toimintavuotta varten 1,3 miljoonan ecun määräraha. Vastaavan suuruista määrärahaa ehdotetaan samaan aikaan harvinaisia sairauksia sekä henkilövahinkojen ehkäisemistä koskeville yhteisön toimintaohjelmille. Tämä kuvastaa sitä, että komissio asetti kaikki nämä alat ensisijaisen tärkeiksi tiedonannossaan kansanterveyden alan toimintakehyksestä (1993). Arviointi pätee edelleen. Ehdotettua summaa on pidettävä pelkästään sinä vähimmäismääränä, jonka ohjelman aloittaminen edellyttää. Mo 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi 9. 3. 1 Toimenpiteen seuranta Yhteisön tasolla seurannasta huolehtii komissio, joka toimittaa jäsenvaltioiden kertomuksiin ja ohjelman toimien sekä yksittäisten hankkeiden arviointiin perustuvan kertomuksen ohjelman täytäntöönpanon puolivälissä ja lopullisen kertomuksen ohjelman loppuun saattamisen jälkeen neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 9. 3. 2 Arviointi Arvioinnissa käytetään seuraavia menetelmiä: - tärkeimpien toimenpiteiden ja tuettujen hankkeiden arviointi, johon osallistuvat tarvittaessa riippumattomat asiantuntijat kolmantena toimintavuonna annettava arviointikertomus toimintasuunnitelman mukaisesti toteutettujen hankkeiden laatua ja tehokkuutta koskeva yleiskertomus, jonka komissio toimittaa muille yhteisön toimielimille ohjelman loppuun saattamisen jälkeen. Arvioinnissa käytettävät suoritusindikaattorit: - - - komission virkamiesten ja/tai heidän kanssaan yhteistyössä toimivien tekemät hankkeiden arvioinnit suunniteltuihin ja rahoitettuihin toimenpiteisiin liittyvien välivaiheen kertomusten analyysi, joka sallii painotusten muuttamisen silloin, kun se on mahdollista ulkopuolisten elinten tekemät vaikutustutkimukset järjestäjien käyttämien menetelmien asianmukaisuus tavoitteisiin sopiva talousarvio eri tahojen taidot ja kokemus tulosten levittäminen. 41 Arviointimenettelyt ja niiden ajoitus: - - alalla toteutettuja toimenpiteitä koskevan välivaiheen kertomuksen ja lopullisen kertomuksen tekeminen toimenpiteen arviointiin tarkoitetun standardilomakkeen kehittäminen; tuensaajat lopullisen kertomuksen yhteydessä komission virkamiesten tai alalla toimivien virkamiesten tarkistettaviksi. toimittavat arviointilomakkeet 10 HALLINNOLLISET KUSTANNUKSET (TALOUSARVION OSA A) riippuu komission Tarvittavien hallinnollisten varojen varsinainen vuosittaisesta varojen myöntämistä koskevasta päätöksestä, ja siinä otetaan huomioon erityisesti lisähenkilökunta ja -varat, joista budjettivallan käyttäjä päättää. jakaminen ^ 10. 1 Vaikutukset työntekijämäärään Työntekijät Toteuttava henkilöstö Työntekijän toimipaikka Työ suhteen kesto vakituiset työntekijät väliaikaiset työntekijät PO tai yksikkö lisä henkilökunta Virkamiehet tai määräaikainen henkilöstö A B C Muu henkilöstö Yhteensä 1 1 1 3 0 0 0 0 1 1 1 3 0 0 0 0 10. 2 Lisähenkilökunnan vaikutus rahoitukseen Lisähenkilökuntaa ei ole kaavailtu tarvittavan. 10. 3 Toimesta johtuva muiden juoksevien kustannusten kasvu Budjettikohta Summa Laskentatapa Kokoukset A2510 104 250 ecua 2 neuvoa-antavan komitean kokousta / vuosi 1 edustaja/jäsenvaltio = 2 kokousta/vuosi x 15 edustajaa x 695 ecua/edustaja x 5 vuotta = 104 250 ecua Jäljempänä mainittujen kustannusten kattamiseen tarvittavat varat viisivuotiskaudelle saadaan kohdistamalla olemassa olevat rahoitusvarat uudelleen, eikä lisärahoitusta tarvita. H3 a) Henkilöstökulut (Otsakkeet Al, A2 ja A5) 3 x 100 000 ecua x 5 vuotta = 1 500 000 ecua b) Toimenpidekustannukset Kokouskustannukset (A-250) 2 kokousta/vuosi x 15 asiantuntijaa x 825 ecua/asiantuntija x 5 vuotta = 123 750 ecua Matkakustannukset (A-130) 24 matkaa/vuosi Bryssel-Luxemburg x 200 ecua/matka x 5 vuotta = 24 000 ecua 30 matkaa/vuosi jäsenvaltioihin x 1 000 ecua/matka x 5 vuotta = 150 000 ecua c) Yhteensä 1 797 750 ecua MM ISSN 1024-4492 KOM(97) 266 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 14 13 Luettelonumero : CB-CO-97-253-FI-C ISBN 92-78-20675-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg Ml


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1951/97 dell'on. Susan WADDINGTON alla Commissione. Raccomandazione sul telelavoro

eurovoc_concepts:
EC recommendation
European Commission
International Labour Organisation
home working
labour law
teleworking

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1904/97 dell'on. Amedeo AMADEO alla Commissione. Libro verde istruzione/formazione- mobilità transnazionale

eurovoc_concepts:
EU policy
EU programme
EU publication
economic aid
education
equal treatment
free movement of workers
socially disadvantaged class
vocational training


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1905/97 dell'on. Amedeo AMADEO alla Commissione. Attività degli intermediari per le assicurazioni

eurovoc_concepts:
EU law - national law
access to a profession
approximation of laws
consumer protection
drafting of EU law
freedom to provide services
insurance occupation
right of establishment
single market


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1921/97 van Mark WATTS aan de Commissie. Invasie van Oost-Timor

eurovoc_concepts:
East Timor
European political cooperation
Indonesia
cruel and degrading treatment
human rights
imprisonment
military occupation
political prisoner
public international law
right to justice

formats: html pdf print

text: 10. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 45/123 De Commissie onderzoekt momenteel echter in hoeverre er aanleiding is om in het kader van deze regeling rekening te houden met een zeer sterke daling van de omzet van een telersvereniging als gevolg van een natuurramp. Het communautaire plafond voor de financie¤le steun is vastgesteld op 2 % (vanaf 1999 2,5 %) van de totale 2. omzet van alle telersverenigingen. De verhoging van dit plafond waarom wordt verzocht op grond van het feit dat bepaalde regio’s van de Gemeenschap door een natuurramp zijn getroffen, acht de Commissie niet verantwoord. Binnen de communautaire sector groenten en fruit als geheel worden productiedalingen in sommige regio’s immers grotendeels gecompenseerd door productiestijgingen in andere regio’s. Hierdoor garandeert het genoemde plafond dat gemiddeld genomen sprake is van een billijk steunniveau voor alle telersverenigingen in de Gemeenschap. (98/C 45/157) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1921/97 van Mark Watts (PSE) aan de Commissie (4 juni 1997) Betreft: Invasie van Oost-Timor Wat is de beleidsvoering van de Commissie tegenover de invasie van Oost-Timor door Indonesie¤? Wat is de houding van de Commissie tegenover het aanhouden en folteren van vreedzame protestbetogers op Oost-Timor, zoals de ambtenaar Jacinto das Neves Raimundo Alves, e·e·n van de 13 mensen die terecht gestaan hebben en veroordeeld zijn omdat ze op 12 november 1991 een processie op het Santa Cruz-kerkhof in Dili georganiseerd hadden? Ter informatie: zijn zaak is in juni 1993 voor de arrondissementsrechtbank van Dili gekomen, hij is veroordeeld tot 10 jaar opsluiting en bevindt zich op het ogenblik in de gevangenis van Semarang. Antwoord van de heer Mar(cid:14)·n namens de Commissie (8 juli 1997) Het algemene standpunt van de Commissie ten aanzien van de situatie op Oost-Timor wordt uiteengezet in het gemeenschappelijk standpunt van de Unie van 25 juni 1996, waarin de Indonesische regering met klem wordt verzocht doeltreffende maatregelen te nemen ten einde de situatie op het grondgebied aanzienlijk te verbeteren. Ook voor wat de situatie op Oost-Timor betreft, werd het standpunt van de Commissie en de lidstaten ten aanzien van meer specifiek eerbiediging van de mensenrechten naar voren gebracht. Er werden tal van stappen genomen waarin werd verzocht om een eerlijke behandeling van en het verkrijgen van toegang tot gevangenen en om een rechtvaardige oplossing voor de legitieme belangen en wensen van de bevolking van Oost-Timor, dat internationaal niet wordt erkend als deel van Indonesie¤. Ook verleende de Commissie haar volledige steun aan de tripartiete onderhandelingen onder auspicie¤n van de Verenigde Naties. Aangaande meer in het bijzonder de tragische gebeurtenissen van november 1991 gaven de Gemeenschap en haar lidstaten op 3 december 1991 een verklaring uit waarin het niet te rechtvaardigen optreden van de Indonesische strijdkrachten werd veroordeeld en werd aangedrongen op eerbiediging van de mensenrechten en de democratie. Op 13 februari 1992 werd door de Gemeenschap nog een verklaring afgelegd, waarin werd aangedrongen op verbetering van de mensenrechten op Oost-Timor en werd verzocht om eerlijke processen. Wat het door het geachte Parlementslid vermelde individuele geval betreft, wijst de Commissie erop dat zij gewoonlijk gebruik maakt van haar beproefde kanalen om tezamen met de lidstaten uiting te geven aan haar bezorgdheid over individuele gevallen van wrede en ongerechtvaardigde behandeling. De Commissie heeft de recente gebeurtenissen in het kader van de politieke ontwikkeling in Indonesie¤ op de voet gevolgd en zal de Indonesische regering erop blijven wijzen dat zij instandhouding van de fundamentele vrijheden en de mensenrechten verwacht


title: Accordo in forma di scambio di lettere tra la Comunità europea e la Repubblica di Malta che modifica il memorandum d'intesa tra la Comunità economica europea e la Repubblica di Malta sul commercio dei tessili per tener conto dell'adesione della Repubblica d'Austria, della Repubblica di Finlandia e del Regno di Svezia all'Unione europea - Scambio di note

eurovoc_concepts:
Malta
enlargement of the Union
export licence
import (EU)
import restriction
quantitative restriction
textile product
trade agreement (EU)

formats: html pdfa1b print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1930/97 van Salvador GARRIGA POLLEDO aan de Commissie. Structuurfondsen

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU financing
EU programme
European Commission
Structural Funds
commitment of expenditure
payment

text: C 45/124 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 10. 2. 98 (98/C 45/158) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1923/97 van David Bowe (PSE) aan de Commissie (4 juni 1997) Betreft: Zwavelprotokol van de UNECE Wat denkt de Commissie te doen om de lidstaten ertoe aan te zetten om het zwavelprotokol van de Economische Commissie voor Europa van de Verenigde Naties te ratificeren? Is de Commissie het er niet mee eens dat spoedige ratificatie door de lidstaten zeer bevorderlijk zou zijn om haar doelstellingen voor de vermindering van de verzuring te helpen verwezenlijken? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (2 juli 1997) De Commissie is het ermee eens dat spoedige ratificatie van het zwavelprotocol van 1994 van het Verdrag betreffende grensoverschrijdende luchtverontreiniging over lange afstand zou bijdragen tot de realisatie van de milieukwaliteitsdoelstelling voor verzuring. Volgens de mededeling over een strategie ter bestrijding van de verzuring is, indien de Gemeenschap werk wil maken van de ontwikkeling van een ambitieus beleid ter bestrijding van de verzuring, de bekrachtiging van het zwavelprotocol van 1994 een van de eerste noodzakelijke stappen. Er zijn verscheidene redenen om het protocol te ratificeren. De Gemeenschap moet haar inzet tonen ten aanzien van bestaande internationale verbintenissen. Het protocol treedt slechts in werking als het door ten minste 16 ondertekenaars wordt geratificeerd. Het protocol voorziet in toekomstige herzieningen die de mogelijkheid bieden om verderstrekkende verbintenissen aan te gaan welke verder kunnen bijdragen tot de verwezenlijking van de milieukwaliteitsdoelstellingen van de Gemeenschap. Ratificatie door de Gemeenschap zou die lidstaten stimuleren welke het protocol nog niet hebben geratificeerd. In het licht van het bovenstaande heeft de Commissie een voorstel ingediend voor een besluit van de Raad betreffende de sluiting door de Gemeenschap van het zwavelprotocol van 1994. Dit voorstel was aan de mededeling over de strategie ter bestrijding van de verzuring gehecht (1). (1) COM(97) 88 def. (98/C 45/159) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1930/97 van Salvador Garriga Polledo (PPE) aan de Commissie (4 juni 1997) Betreft: Structuurfondsen Kan de Commissie meedelen welke procedure wordt toegepast voor de niet-afgewikkelde verplichtingen betreffende de structuurfondsen aan het eind van de lopende programmeringsperiode (1994-1999)? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (15 juli 1997) Betalingen met betrekking tot verplichtingen uit de huidige programmeringsperiode zullen ook na 1999 nog worden uitgevoerd. De Commissie beantwoordt door de lidstaten ingediende verzoeken om betaling naargelang de programma(cid:146)s verder ten uitvoer worden gelegd. Het tempo waarmee aangegane verplichtingen worden afgewikkeld hangt derhalve vooral van de lidstaten af. In de besluiten tot het verlenen van steun zijn uiterste termijnen voor de afrekening aangegeven. Op verzoek kunnen deze per geval worden verlengd, indien daar gegronde redenen voor bestaan


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1902/97 von Amedeo AMADEO an die Kommission. Grünbuch zum Thema "Allgemeine und berufliche Bildung - Forschung: Hindernisse für die grenzüberschreitende Mobilität"

eurovoc_concepts:
EU programme
EU publication
European integration
education
education policy
free movement of workers
language teaching
official language
teaching
vocational training


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1006/97 της Επιτροπής της 4ης Ιουνίου 1997 για το άνοιγμα και τη διαχείριση εισαγωγικής δασμολογικής ποσόστωσης για κατεψυγμένο βόειο κρέας που προορίζεται για μεταποίηση (1η Ιουλίου 1997 - 30 Ιουνίου 1998)

eurovoc_concepts:
beef
frozen product
import
meat processing industry
quantitative restriction
tariff quota


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1915/97 του Jose VALVERDE LOPEZ προς την Επ τροπή. Έκθεση για την πορεία του προγράμματος "GAL de Iniciativas Lider Alpujarra, S.A.", στο πλαίσιο της κοινοτικής πρωτοβουλίας LEADER II

eurovoc_concepts:
Andalusia
EU Member State
EU initiative
European Commission
European official
economic development
press release
report
rural region

text: 10. 2. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 45/121 H prose·ggish tvn nomouesiv· n kai proty·pvn apotelei· anapo·spasto me·row thw diadikasi·aw, ento·w thw 4. opoi·aw h Koino·thta etoima·zei thn endexo·menh diey·rynsh· thw. Sthn porei·a prose·ggishw ypa· rxei eyry· fa·sma drasthrioth·tvn kai programma·tvn poy stoxey·oyn ta en lo·gv zhth·mata. (1) COM(97) 49 teliko·. (98/C 45/154) GRAPTH ERVTHSH E-1913/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (4 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: 25h e·kuesh gia thn politikh· antagvnismoy· Se sxe·sh me thn 25h e·kuesh gia thn politikh· antagvnismoy· (1995) (e·ggr. COM(96) 126 tel. ) kai to sxe·dio anakoi·nvshw thw Epitroph·w o·son afora· th synergasi·a metajy· thw Epitroph·w kai tvn arxv· n poy eggyv· ntai ton antagvnismo· toyw sta kra·th me·lh, gia thn eje·tash tvn periptv· sevn poy proble·pontai apo· ta a· rura 85 kai 86 thw Synuh·khw EK (1). (cid:211)son afora· to pro·blhma thw aneja· rththw Eyrvpai¤kh·w Yphresi·aw, ervta·tai h Epitroph· ea·n oi armodio·thte·w thw aforoy·n mo·non tiw «sygkentrv· seiw», h· kai ta a·rura 85 kai 86, h· kai ako·mh to a· ruro 90 kai ejh·w. (1) EE C 262 thw 10. 9. 1996, sel. 5. Apa· nthsh toy k. Van Miert ej ono·matow thw Epitroph· w (1 Ioyli·oy 1997) H ue·sh thw Epitroph·w yph·rje pa·ntote anti·ueth me th sy·stash miaw aneja·rththw eyrvpai¤kh·w yphresi·aw. Epiple·on, h synuh·kh toy `msterntam den anafe·retai sth dhmioyrgi·a miaw te·toiaw aneja·rththw eyrvpai·kh·w yphresi·aw. (98/C 45/155) GRAPTH ERVTHSH E-1915/97 ypobolh·: Jose· Valverde Lo·pez (PPE) prow thn Epitroph· (4 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: (cid:201)kuesh gia thn porei·a toy progra·mmatow «GAL de Iniciativas Lider Alpujarra, S. A. », sto plai·sio thw koinotikh·w prvtoboyli·aw LEADER II Meta· thn epi·oskech poy pragmatopoi·hsan ajivmatoy·xoi thw Epitroph·w sto «GAL Iniciativas Lider Alpujarra S. A. » apo· 3 e·vw 7 Ioyni·oy 1996, ekponh·uhke e·kuesh sxetika· me thn porei·a toy progra·mmatow aytoy·, h opoi·a dhmosiey·uhke apo· ton ispaniko· Ty·po. H e·kuesh periei·xe seira· arnhtikv· n epishma·nsevn kai· zhtoyse ako·mh kai· ayth·n thn anastolh· thw en lo·gv prvtoboyli·aw. Lamba·nontaw ypo·ch ton xro·no poy· e·xei sto metajy· diiarrey·sei kauv· w kai to· gegono·w o·ti oi ypeey·uynoi toy «Lider Alpujarra» aporri·ptoyn san aba·simew tiw kataggeli·ew poy diatypv· uhkan, ua mporoy·se h Epitroph· na para·sxei plh·reiw kai leptomereiw dieykrini·seiw epi· toy ue·matow, v· ste na apokatastauei· to kli·ma empistosy·nhw se sxe·sh me to en lo·gv pro·gramma; Apa· nthsh thw kaw Gradin ej ono·matow thw Epitroph· w (27 Ioyni·oy 1997) H Epitroph· pragmatopoi·hse e·legxo sto xv· ro poy anafe·retai apo· to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy. H e·kuesh poy proe·kyce ei·nai antikei·meno esvterikv· n diadikasiv· n diaboy·leyshw kai e·xoyn zhthuei· symplhrvma- tika· stoixei·a apo· ta endiafero·mena kra·th me·lh


title: Règlement (CE) n° 1006/97 de la Commission du 4 juin 1997 portant ouverture et mode de gestion d'un contingent tarifaire d'importation pour la viande bovine congelée destinée à la transformation (du 1er juillet 1997 au 30 juin 1998)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1944/97 dell'on. Anita POLLACK alla Commissione. Pesca con reti alla deriva nel Mediterraneo

eurovoc_concepts:
Italy
Mediterranean Sea
common fisheries policy
fishing controls
fishing fleet
fishing net
fishing regulations
maritime surveillance