title: Toinen kertomus petoksista ja säännönvastaisuuksista johtuvan perinteisten omien varojen perinnän tilasta (Näyte B 94)

eurovoc_concepts:
financing of the EU budget
fraud against the EU
own resources
report
statistical method

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 09. 06. 1997 KOM(97) 259 lopull. TOINEN KERTOMUS PETOKSISTA JA SÄÄNNÖNVASTAISUUKSISTA JOHTUVAN PERINTEISTEN OMIEN VAROJEN PERINNÄN TILASTA (NÄYTE B94 ) (komission esittämä) - A - JOHDANTO 1. NÄYTTEEN VALINTAMENETTELYTAVAT JA TAPAUSTEN KUVAUS 1. 1 1. 2 1. 3 Näytteen B94 valintamenettely Perinnän tilaa koskevat tiedot Tapausten kuvaus 2. VALITTUJEN TAPAUSTEN ESITTELY JA PERINNÄN TILA 2. 1 Petostapaukset (todetut tai vastaavat petokset) 2. 1. 1 Itä-Euroopan eri maista peräisin olevan naudan, lampaan ja lihan poistaminen passitusmenettelystä 2. 1. 2 Maitoj auheen poistaminen passitusmenettelystä 2. 1. 3 Saksalais-hollantilaista voita koskeva tapaus 2. 2 Säännönvastaisuuksia koskevat tapaukset (pätemättömät etuustodistukset) 2. 2. 1 2. 2. 2 2. 2. 3 Seychellien tonnikalaa koskeva tapaus Färsaarten katkarapuja koskeva tapaus Turkkilaiset väritelevisiot 3. 3. 1 3. 2 YHTEENVETO JÄSENVALTIOIDEN PERINTATILANTEESTA Yleistilanne Luettelo puutteellisuuksista 4. JOHTOPÄÄTÖKSET JOHDANTO Kertomuksessa esitetään perinteisten omien varojen perinnän tila kuudessa tapauksessa, jotka koskevat jäljempänä mainittujen seikkojen perusteella huomattaviksi luokiteltuja petoksia ja säännönvastaisuuksia. Käsiteltävien tapausten omien varojen yhteismäärä on noin 124 miljoonaa ecua. Perinteisten omien varojen kanto on jäsenvaltioiden vastuulla*. Jäsenvaltioiden on erityisesti^ todettava tullit, taattava perinnän ja valvonnan sujuminen sekä asetettava yhteisöjen omat varat käytettäviksi. Jäsenvaltioiden on myös laadittava erillinen kirjanpito perimättömistä tai kiistellyistä tulleista ja annettava neljännesvuosittain asiasta komissiolle selvitys. Komissio valvoo sitä, miten jäsenvaltiot soveltavat yhteisön säännöksiä ja määräyksiä ja seuraa jäsenvaltioilta saamiensa tietojen perusteella niiden suorittamaa varojen kantoa, perintää ja käyttöön asettamista. Kyseiset tiedot koskevat perimättömiä maksuja sisältävää erillistä kirjanpitoa, asetuksen 1468/81 mukaisen keskinäisen avunannon osalta ilmoitettuja petoksia ja jäsenvaltioiden perinnästä annettavassa vuosikertomuksessa 3 mainittuja poistoja käsitteleviä tapauksia. Petoksia ja keskinäistä avunantoa koskevien lomakkeiden perusteella tapausten määrä on huomattava (yli 2000 tapausta vuodessa) ja tästä syystä komissio on ottanut käyttöön näytteisiin perustuvan valvontamenetelmän. Tapauksia, jotka on valittu kahden määritellyn näytteenottotavan mukaan, seurataan yksityiskohtaisesti niiden lopulliseen päättymiseen saakka. Näyte A perustuu petoksia ja säännönvastaisuuksia koskeviin lomakkeisiin ja valittujen tapausten rahallinen arvo on yli 0,5 miljoonaa ecua. Näyte B perustuu keskinäisen avunannon (keskinäistä avunantoa koskeva lomake; AM-lomake) osalta tai muista lähteistä saatuihin tietoihin ja valittujen tapausten rahallinen arvo on yli miljoona ecua. Nämä kaksi näytettä ovat kooltaan ja käyttötarkoitukseltaan erilaisia: • näytteeseen A kuuluvia tapauksia on enemmän (noin 100 tapausta) ja näyte perustuu lähinnä tilastolliseen arviointitapaan • näytteeseen B kuuluvia tapauksia on huomattavasti vähemmän (kuusi tapausta) ja näytteen avulla voidaan seurata tarkemmin eräitä tärkeitä tapauksia. Näyte A vastaa noin 70 prosenttia ja näyte B noin 30 prosenttia vuoden 1989 ja vuoden 1993 ensimmäisen vuosipuoliskon välisenä aikana komissiolle ilmoitettuihin petos- ja säännönvastaisuustapauksiin liittyvistä summista. Ensimmäisestä näytteestä A (näyte A94) on laadittu kertomus, jonka komissio esitti budjettivallan käyttäjälle 6. 9. 1995 (doc. COM(95)398 lopullinen). Neuvoston päätöksen No 94/728/EY, Euratom 8 artiklan mukaisesti. Neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 perusteella, jäljempänä asetus N:o 1552/89, ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella. Josta säädetään asetuksen N:o 1552/89 17 artiklan toisessa kohdassa. Tämä kertomus on sitä vastoin ensimmäinen, joka kattaa näytteen B (näyte B94). Kertomuksessa käsitellään 1. 1. kohdassa selvitettyjen periaatteiden perusteella valittujen kuuden tapauksen edistymisen tilaa 31. 12. 1996 saakka. Ottaen huomioon kyseisten tapausten monimutkaisuuden, mikä heijastaa perinteisten omien varojen perintäjärjestelmään liittyviä ongelmia, ei kertomuksessa voida keskittyä kuin perinnän vähimmäismäärään koko kyseessä olevasta summasta. Komissio jatkaa mainittujen tapausten seurantaa niiden lopulliseen hyväksymiseen saakka. Näytteen ajantasalle saattamisesta ilmoitetaan myöhemmin. 1. NÄYTTEEN VALINTAMENETTELYTAVAT JA TAPAUSTEN KUVAUS 1. 1 Näytteen B94 valintamenettely Vuodesta 1994 alkaen komissio (PO XIX) on laatinut vuosittain luettelon petos- ja säännönvastaisuustapauksista heti niiden paljastuttua keskinäisen avunannon osalta tai muutoin tehdyn ilmoituksen avulla. Kyseistä luetteloa pidetään jatkuvasti ajantasalla. Luettelo sisältää tapaukset, joita seurataan näytteen B osalta ja jotka on valittu vuosittain seuraavien seikkojen perusteella: 1. 2. 3. 4. 5. yhteisön talousarviota koskeva vakava haitta, toisin sanoen haitta, jonka määrä ylittää miljoona ecua komission yksikön aloittama tutkimus (UCLAF, PO VI, XIV, XIX, XX tai XXI) vastuu perinnästä on jaettu useamman jäsenvaltion kesken velallista koskevan perinnän määräajan lähestyminen talousarvion valvontaviranomaisten eräisiin petos- ja säännönvastaisuustapauksiin kiinnittämä huomio. Näyte kattaa tapaukset, jotka täyttävät kaksi ensimmäistä perustetta ja vähintään yhden kolmesta muusta perusteesta. Vuosien 1989 ja 1993 aikana havaituista 89 tapauksesta kuusi valittiin edellä mainittujen seikkojen perusteella ja seuraavia tapauksia tarkkaillaan niiden lopulliseen päättämiseen saakka: Tapaus n:o 1 Itä-Euroopan eri maista peräisin olevien nautojen ja lampaiden ja lihan säännönvastainen poistaminen passitusmenettelystä Tapaus n:o 2 Itä-Euroopan maista peräisin olevan maitojauheen säännönvastainen poistaminen passitusmenettelystä Tapaus n:o 3 Entiseen DDR:ään viedyn ja vientitukea saaneen hollantilaisen voin jälleentuonti Saksan Liittotasavaltaan Tapaus no 4 Seychelleiltä koskevan suosituimmuusjärjestelmän myöntäminen säännönvastaisesti annettujen EUR 1 -todistusten perusteella tonnikalasäilykkeitä tuotuja Tapaus n:o 5 Färsaarilta tuotuja katkarapuja koskevan suosituimmuusjärjestelmän myöntäminen väärin annettujen EUR 1 -todistusten perusteella Tapaus n:o 6 Turkista tuotujen televisioiden vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevan järjestelmän myöntäminen säännönvastaisesti annettujen ATR- todistusten perusteella. Valinnan perustelut esitetään tiivistettynä seuraavassa taulukossa: Taulukko n:o 1 Ensimmäiseen näytteeseen kuuluvien tapausten valinta AM-tamake 46-47/90 54/91, 56791 7/92, 13/92 38/92, 65/92 19/93 10/92 2/90 33/88 1. 2. 3. 4. 5. 6 Itä- Eurooppa: naudat, lampaat tha ja Maitojauhe saksalais- holantilai- nenvoi Seycheft: tonnikala Färsaaret: katkaravut Turkki: televisiot tuli- Kyseessä oleva menettely Passitus 1. peruste Arvioidut määrät 50 miljoonaa ecua 2 peruste Komission valvonta X 3 peruste Jaettu perintä B. D, F, 1, NL 4 peruste Aikarajat X 5Deruste Tiintarkas- tustuomio- istuin (osaksi) Passitus Luovutus vapaaseen liikkeeseen Luovutus vapaaseen liikkeeseen Luovutus vapaaseen liikkeeseen Luovutus vapaaseen liikkeeseen 6,4 miljoonaa ecua 7' miljoonaa ecua 1,5 mijjoonaa ecua 10 miljoonaa ecua 45 miljoonaa ecua X X X X X B,E, F D, NL IRL, B, F, NL, UK B, DK, F, NL, UK Kaikki muut paitsi IRL ja L X X X Tilintarkas tustuomio istuin Tilintarkas tustuomio istuin Tiintarkas- tustuomio- istuin AM-lomakkeiden perusteella suoritetun ensimmäisen arvioinnin perusteella, ja ennen jäsenvaltioihin kohdistuvia tiedusteluja, näillä perusteilla valittujen kuuden tapauksen otanta vastaa kyseessä olevia perinteisiä omia varoja noin 121 miljoonan ecun edestä. Määrää voidaan verrata jäsenvaltioilta saatuihin tietoihin näiden kuuden tapauksen perinnän tilanteen osalta, jolloin määrä on 124 miljoonaa ecua. 1. 2 Perinnän tilaa koskevat tiedot Kansallisten viranomaisten suorittaman perinnän tilaa koskevat tiedot on saatu komission (PO XIX) asianomaisille kansallisille yksiköille esittämien tiedustelujen perusteella. Saksalais-hollantilaiseen voihin liittyvää tapausta lukuun ottamatta kaikkia muita tapauksia tai etuustodistuksia T passitusasiakirjoja kiistanalaisia tiedustelut koskevat koskivat Komissio on korvannut vanhat sen tai kansallisten tutkimusyksiköiden arvioihin perustuvat tiedot kansallisten yksiköiden seurattavista tapauksista antamilla tarkoilla tiedoilla. Keskinäistä avunantoa koskevien tapausten ja komissiolle asetuksen 1552/89 osalta ilmoitettujen petostapausten keskinäisestä vertailusta saadut arviot jakautuivat A- kirjanpitoa (jo käyttöönasetetut määrät) ja B-kirjanpitoa (perintää odottavat määrät) koskeviin tietoihin. Aikaan sidotut määrät ilmoitettiin heti kun luvut saatiin tietoon. Jakautuminen on esitetty taulukossa jäsenvaltioittain jokaisen seurattavan tapauksen osalta. Komissio käsittelee jäsenvaltioiden antamat tiedot sellaisenaan, mikäli tarkastuksen jälkeen ei muuta ilmene. 1. 3 Tapausten kuvaus Valittujen kuuden esimerkkitapauksen osalta on syytä erottaa heti kaksi toisistaan poikkeavaa luokkaa, jotka vastaavat erilaisia kiistanalaisia tilanteita. • Naudan ja lihan, maitojauheen ja saksalais-hollantilaisen voin tapauksissa on kyse taloudellisten toimijoiden suorittamasta olemassaolevien sääntöjen tahallisesta rikkomisesta, jossa toimijoiden vilpitöntä mieltä voidaan epäillä. Kyse on siis todetuista petoksista tai tullilainsäädännön aukkojen hyväksikäytöstä. • Kolmessa muussa tapauksessa, jotka koskevat Seychellien tonnikalaa, Färsaarten katkarapuja sekä turkkilaisia väritelevisioita, maahantuojat ovat pyytäneet etuuskohtelua tulliselvityksen yhteydessä sellaisten todistusten perusteella, jotka on tarkastuksissa kolmansien vientimaiden viranomaisten väärin havaittu yhteisön perustein myöntämiksi. Tästä syystä maahantuojat ovat joutuneet säännönvastaiseen tilanteeseen, mikä tarkoittaa tullivelan syntymistä ja kyseisen lisävelan jälkikantoa. "Itä-Euroopan maista peräisin olevaa nautaa, laatineet kyselylomakkeen ja tulliviranomaisilta saadut vastaukset on toimitettu komissiolle yli 1300 T1 -asiakirjan osalta. Saksan viranomaiset ovat jo päivittäneet ensimmäisen erän lomakkeita. tapauksessa Saksan viranomaiset ovt lihaa" koskevassa lammasta ja ja Petosten ja säännönvastaisuuksien välinen erottelu on hyödyllistä aikarajojen menettelyn kannalta. Säännönvastaisuuksia koskevissa tapauksissa voidaan soveltaa tullikoodeksissa säädettyä tavanomaista kolmen vuoden määräaikaa tai kansallisella tasolla säädettyä aikaa niissä petostapauksissa, joista voi olla rikosoikeudellisia seuraamuksia. Erottelu on tärkeää myös kansallisten viranomaisten perinteisten omien varojen perimiseksi toteuttamien toimien kannalta. - Todetun petoksen osalta tutkimusyksiköt pyrkivät perinteisesti määrittelemään petoksen osapuolet ja niiden rikosoikeudellisen ja taloudellisen vastuun. Petoksellisen toiminnan todisteet löytyvät yleensä kuitenkin kansalliselta maaperältä tai muiden jäsenvaltioiden alueilta. Kolmansissa vientimaissa tehtävien tutkimusten tarkoituksena on ennen kaikkea ehkäistä petokset tulevaisuudessa. - Sellaisten säännönvastaisuuksien osalta, jotka on havaittu sen jälkeen kun etuuskohteluun oikeuttavat todistukset on todettu pätemättömiksi, voidaan tämän pätemättömyyden osoittavat todisteet saada kerättyä ainoastaan sellaisen tutkimuksen avulla, joka suoritetaan kolmansien vientimaiden tuottajayrityksissä. Yhteisön tutkimuksiin liittyvistä matkoista määrätään keskinäistä avunantoa koskevassa asetuksessa ja mikäli kertomuksissa todetaan, että todistukset on tutkimuksissa havaittu pätemättömiksi, käytetään kertomuksia jälkikannon perusteena. Tämän näytteen kolmen säännönvastaisuustapauksen osalta tutkimukset on jo tehty ja niiden perusteella voidaan todeta, että maahantuojien antamat todistukset olivat pätemättömiä. 2. VALITTUJEN TAPAUSTEN ESITTELY JA PERINNÄN TILA 2. 1 Petostapaukset (todetut tai vastaavat petokset) 2. 1. 1 Itä-Euroopan eri maisia peräisin olevan naudan, lampaan ja poistaminen passitusmenettelystä lihan Taustaa Vuosien 1990 ja 1993 aikana Itä-Euroopan eri maista tuotiin nautaa, lampaita ja lihaa (Puola, Unkari, Tsekkoslovakia ja Romania) Saksaan, jossa ne käsiteltiin yhteisön ulkoista passitusta koskevan järjestelmän mukaisesti, ja niiden määrämaiksi oletettiin yhteisön ulkopuoliset maat (Maghreb-maat, Nigeria jne. ). Kyseiset passitustoimenpiteet päätettiin petollisella tavalla väärennettyjen leimojen avulla tai menettelyä niiden osalta ei päätetty ollenkaan, minkä seurauksena yhteisön tullialueelle tuli säännönvastaisesti kymmeniä tuhansia nautoja ja lampaita. suorittamat ennennäkemättömät petossarjat huomattiin useissa Rikollisjärjestöjen kansallisissa sääntöjenvastaisella kuljetuksella oli seurauksia myös Belgiassa, Ranskassa, Alankomaissa ja Italiassa. Eräitä lähetyksiä joutui myös Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. tutkimusyksiköissä. Saksasta lähtöisin olevalla jäsenvaltioiden jäsenvaltioita AM-lomakkeiden avulla^, joiden perusteella Komissio varoitti asianomaisten laativat kertomuksia ja ilmoittivat tarpeen vaatiessa velallisen tullivelan määrän (asetuksen 1552/89 määräysten mukaisesti) ja mikäli mahdollista, suorittivat takavarikkoja. Tiettyjä henkilöitä on haastettu myös oikeuteen ja tuomittu. Eräitä kansallisten yksiköiden tutkimuksia on vielä kesken. tutkimusyksiköt kuulusteluja, aloittivat Samanaikaisesti alan petoksia hillitsevän kansallisten tutkinta- ja tuomio viranomaisten toiminnan kanssa komissio vahvisti passitusmenettelyyn liittyviä sääntöjä, jotka olivat osoittautuneet riittämättömiksi: - yleisvakuuteen turvautumismahdollisuuden kieltäminen riskialttiiden tavaroiden osalta - pakollisen reitin mahdollisuus niiden tapausten osalta, joissa yleisvakuus on kielletty, sekä mahdollisuus määräpaikan kieltämiseen - yleisvakuuden määrääminen 100 prosenttiin tullista sekä muita mahdollisia pakotteita, erityistapauksia lukuun ottamatta - yleisvakuuteen turvautumis- ja käyttöedellytysten tiukentaminen - TIR-järjestelmää vakavasti rikkoneen toimijan poissulkeminen - muiden erityisten valvontatoimenpiteiden käyttöönotto petoksille riskialttiiden tavaroiden osalta. Ensimmäinen arvio petokseen liittyvän viennin taloudellisesta ja rahoituksellisesta vaikutuksesta on laskettu passitusasiakirjojen avulla, jotka vastaavat seurantaperusteita noudattavia AM-lomakkeita; arvio yhteisön varojen väärinkäytöstä on seuraava 6; Karja Liha 148 635 yksilöä 6 400 tonnia 20 miljoonaa ecua 30 miljoonaa ecua 50 miljoonaa ecua Perinnän tulos Perinnän edistyminen riippuu kahdesta edellytyksestä: • Tutkimusten on oltava loppuunsaatettuja, jotta velalliset voidaan nimetä ja velat oikeudellisesti määritellä ja jotta veloista voidaan ilmoittaa velallisille. 5 ° Kahdeksan AM-lomaketta: AM 46 - 47/90,54-56/91, 7 - 1 3 - 3 8- 65/92. Perinnän seuranta ei kata kaikkia vastaavia AM-lomakkeiden tapauksia ajanjaksolta 1990/94; rahoituksellinen kokonaisvaikutus on. Karja Liha 155 655 7 260 tonnia yksilöä 25 miljoonaa ecua 33. 4 miljoonaa ecua 58,4 miljoonaa ecua Saksassa oli komission jäsenvaltioille tekemän kyselyn aikana saattamatta loppuun tutkimuksissa Saksan huomattava määrä näistä viranomaiset pyysivät apua Alankomaiden viranomaisilta, jotka olivat havainneet viitteitä siitä, että Alankomaihin oli tullut karjaa tai lihaa säännönvastaisella tavalla. Tähän mennessä Alankomaiden viranomaiset eivät ole vastanneet näihin pyyntöihin. tutkimuksista. Muutamissa 1468/81 perusteella asetuksen • Jos syyllinen on tavattu itse teossa tai todisteita on tarpeeksi, viedään tapaus tuomioistuimeen, jossa päätetään missä määrin petokseen syyllistynyt on vastuussa velasta. Eräät jäsenvaltiot ovat toteuttaneet suojatoimenpiteitä (irtaimesta tai kiinteästä omaisuudesta muodostuvat vakuudet) menettelyn päättymistä odottaessaan. Näistä edellytyksistä johtuen huomattava osa passitustoimenpiteistä oli kesken, kun Saksan viranomaiset laativat huomautuksia komissiolle annettavien passituslomakkeiden avulla. alankomaalaisen Saksan ja Alankomaiden tutkimusyksiköiden yhteisten päätelmien perusteella, jotka ilmoitettiin (FIOD) kertomuksessa, Saksan viranomaiset ilmoittivat asiasta vuoden 1994 lokakuussa Alankomaiden, Belgian ja Ranskan viranomaisille, koska myös näiden maiden alueille oli tullut eläimiä ja lihaa säännönvastaisella tavalla. tutkimusyksikön Belgian viranomaiset vastustivat yksipuolista vastuunjakoa. Alankomaiden viranomaiset puolestaan kielsivät oman yksikkönsä kertomuksessa esitetyt päätelmät. Alankomaissa oli kuitenkin kolme passitusvaiheessa kuljetusyrityksiksi ilmoitettua yritystä tuomittu sakkoihin tai vankilatuomioihin ilman, että komissiolle olisi ilmoitettu näiden tuomioiden vaikutuksesta perinteisten omien varojen perintään. Tullikoodeksin mukaan päävelallisen yleinen vastuu ja vakuus säilytetään tapauksissa, joissa passitusmenettelyä ei päätetä;' Saksan viranomaiset eivät soveltaneet näitä määräyksiä havaittuaan ensimmäiset rikkomukset (väärennetyt Tl-lomakkeet tai niiden palauttamatta jättäminen) 14 kuukauden määräajan jälkeen. Tämän seurauksena kyseessä olevat tullattavat tavarat ilmoittaneet suuret yritykset haettiin kerääntyneiden velkojen vuoksi konkurssiin. Kyseisten jäsenvaltioiden kanta huomioon ottaen, todellinen perinnän määrä on edelleen hyvin pieni, mikä käy ilmi myös jäljempänä olevista taulukoista II aja b. Useimmat jäsenvaltiot ovat toisinaan kirjanneet toistaiseksi perimättömät tai kiistanalaiset summat B-kirjanpitoon samojen toimien osalta, eli sekä jäsenvaltio, jossa passituksen päävelallinen on, että jäsenvaltio, jossa petos on havaittu ovat näin toimineet. Yksikään jäsenvaltio ei ole vielä toteuttanut toimenpiteitä tiettyjen päättämättömien toimien osalta. Jäsenvaltiot, joita asia koskee, kiistävät perintävelvollisuutensa tiettyjen päättämättömien toimien osalta, eikä eräitä määriä ole vielä otettu kirjanpitoon. Toisissa tapauksissa ei puolestaan ole ilmoitettu konkreettisista perintätoimenpiteistä, vaikka määrät on todettu ja otettu B-kirjanpitoon. Suurin ongelma koskee määriä, joita ei ole vielä todettu ja joiden osalta törmätään aikarajoihin. Komission mielestä todentaminen on suoritettava mahdollisimman nopeasti myös kansallisten aikarajojen osalta. Komissio ilmoittaa kantansa jäsenvaltioille muistuttaakseen niitä niiden velvollisuuksista: mikäli petoksen tekijää ei voida tunnistaa, jäsenvaltioiden on laadittava tästä yksityiskohtainen kertomus tapaus tapaukselta yhteisön lainsäädännön mukaisesti. tutkii nyt jäsenvaltioiden edellytyksiä soveltaa yhteisön lainsäädäntöä. Komissio Komissio ottaa kantaa kansallisten viranomaisten nopeuteen omien varojen perinnässä, erityisesti silloin, kun näiden kahden välillä ei ole ollut yhteistyötä. Myös mikäli summia ei ole todettu säädetyllä tavalla ja aikarajojen puitteissa, on toteutettava toimenpiteitä, jotta jäsenvaltiot täyttävät velvollisuutensa. Kirjanpidon osalta komissio on laatinut arvioita Belgian, Saksan, Ranskan ja Alankomaiden velan suuruudesta. Taulukko n:o II - 1 a Viite T/1- lomak- keiden määrä Myöntäjä- toimisto Asianomaise t jäsenvaltiot AM-tomakkeet n:o. 56/91 ja n:o 56/91 (S1)92 (Osa no B- 1) AM-tomake no 54/91 (Osano B-2]_ AM-bmakkeet no 38/92 ja no 38/92(S1)92 (Osano B-3) AM-tomake n:o. 13/92 (Osano. B-4) AM-tomakkeet no 46/90 ja no 47/90 (Osano. B-5) YHTEENSÄ 153 Frankfurt/ Oder Saksa Italia 20 Frankfurt/ Oder Saksa 131 (60+71) +8(TIR) 8 Waidhaus 673 Saksan rajakaupungit eri Belgia (1) Saksa Alankomaat Belgia Ranska (1) Alankomaat Saksa Belgia Saksa Alankomaat Belgia (1) Ranska 985 + (8TIR) - Perintävelvollisuudet Tunnustettu vastuu (T1- lomakkeiden määrä) 152 Luovutettu vastuu (T1- lomakkelden määrä) Luovutettava vastuu (T1- iomakkeiden määrä) Kirjanpitoon otetut summat A-kirjanpito B-kirjanpito ( ecua) 41500 3 658 000 Arvio myönnettä vistä summista ecuina 20 (20) 104 26 (2) 8 5 3 421 3 1T/1 503 T/1 100 000 340 000 180 000 183 500 672 650 (582 300) 1970 000 (115 700) 271 780 14 000 000 (35 500) 16 303 000 739 3 845 000 20 572 430 16 303000 (1) Tapaukset ja niitä vastaavat summat on otettu kirjanpitoon kaksi kertaa. Taulukko N. o II - b Itä-Euroopasta peräisin oleva liha - Perintävelvollisuudet AM-viite Asiaa koskevien T1- lomakkeiden määrä Myöntäjä- toimisto Jäsenvaltiot AM-tomake no 7/92 (Osan:o. V-1) AM-tomake n:o 65/92 (Osano V-2) jatkuu AM- tomake n:o 65/92 (Osa n:o V-2A) 20 Rotterdam 267 + 3 TIR (84 + 87 + 78 + 21 ) 11 T/1 Belgia Alankomaat Ranska (Alanko maiden mukaan) Saksa Belgia (1) Alankomaat Ranska (1) Saksa Alankomaat Belgia Ranska Portugali Tunnustettu vastuu (Tl-lomakkeiden määrä) 2 Luovutettu vastuu (Tl- lomakkeiden määrä) 18 Luovutettava vastuu Kirjanpitoon otetut summat B-kirjanpito (ecuina ) 3 200 Arvio myönnettävistä summista ecuina 280 000 18 T/1 2 T/1 7169214 11600000 (432 957) (369 162) 75 235 (6 T/1) (4 T/1) 298 + 3 322 18 (20) 18 772 414 280 000 Yhteensä (1) Tapaukset ja summat on otettu kirjanpitoon kaksi kertaa. 2. 1. 2 Maitojauheen poistaminen passitusmenettelystä Taustaa Vuoden 1991 kesäkuusta vuoden 1992 lokakuuhun saakka Puolasta peräisin oleva maitojauhe kuului yhteisön ulkoista passitusta koskevaan järjestelmään Antwerpenissä, missä se odotti kuljetusta Espanjaan. Vuoden 1992 elokuussa Antwerpeniin tuli suoraan neljä Tl-asiakirjaa (maitojauheen lähetystä varten laaditut tarkastuskappaleet n:o 5), jotka oli lähetetty postitse Irunista (Espanja). Koska Tl-lomakkeet tarkastetaan tavanomaisesti Espanjassa, missä ne käsitellään nimitetyissä keskustoimistoissa (Madrid, Barcelona), johti papereiden suora lähettäminen Irunista siihen, että Belgian viranomaiset pyysivät Espanjan yksiköitä suorittamaan asiakirjojen jälkitarkastuksen keskinäisestä avunannosta annetun asetuksen 1468/81 perusteella. Espanjan viranomaiset vastasivat vuoden 1992 marraskuussa, että kyseessä olevia asiakirjoja ei ollut hyväksytty tai lähetetty Irunin tullista. Belgian viranomaiset olivat samanaikaisesti koonneet muita Tl-asiakirjoja, joissa oli havaittavissa samoja piirteitä. Espanjan viranomaiset tarkastivat kaikki kyseiset asiakirjat ja tulivat siihen johtopäätökseen, että menettely kaikkien näiden asiakirjojen osalta oli päätetty virheellisesti. Tähän mennessä on yksilöity 229 lähetystä. Kaikki nämä lähetykset, viittä poikkeusta lukuun ottamatta, joissa kuljettajaa ei ole voitu tunnistaa, on kuljetettu Ranskassa ja Espanjassa rekisteröidyissä kuorma-autoissa. sekä komission kyselyjen Belgian yksiköiden avunantoa koskevien pyyntöjen seurauksena, Ranskan viranomaisten suorittamien tutkimusten perusteella ja kuljettajilta saatujen asiakirjojen avulla (autoa koskevat paperit, laskut, kuljettajien matkakertomukset, joista käy ilmi kilometrimäärät) on voitu jäljittää 154 ranskalaisen kuljettajan suorittamaa kuljetusta, joiden päämäärä oli Espanja. Käsiteltyjen asiakirjojen perusteella voidaan todeta, että tavarat on purettu Espanjassa. Ranskan viranomaisten havaitsemista rikkeistä on ilmoitettu asianomaiselle ranskalaiselle kuljettajalle. Belgialaiset yksiköt saivat samaan aikaan uusia todisteita eräiden lähetysten purkamisesta Espanjassa. He esittivät uuden keskinäisen avunannon pyynnön Espanjan viranomaisille 16. 8. 1995. Ranskalaisten ajoneuvojen kuljettamien ja Espanjassa purettujen 154 tai lähetyksen tuntemattomalla tavalla kuljetettua lähetystä on purettu Espanjassa, mitä ei voida kuitenkaan todistaa kaikkien lähetysten osalta. lisäksi epäillään, että 74 espanjalaisten ajoneuvojen kuljettamaa Kierrettyjen maksujen määrä nousee komission antamassa AM-lomakkeessa 19/93 petoksellisen passitustoiminnan osalta 6,4 miljoonaan ecuun, jolloin kyse on noin 190 lähetyksestä, mikä vastaa noin 4000 tonnia maitojauhetta. Belgian viranomaisten asetuksen 1552/89 mukaan laatimassa petoksia koskevasta lomakkeesta 94/6-28 käy ilmi, että 5700 tonnia maitojauhetta on ollut passitusmenettelyn kohteena, mikä vastaa 8,9 miljoonan ecun kierrettyä tullien määrää (229 lähetystä). Komissio lähetti muistutuskirjeitä asianomaisille kansallisille viranomaisille ja belgialaiset sekä ranskalaiset tutkimusviranomaiset esittivät todisteita siitä, että eräitä lähetyksiä on purettu Espanjassa. Tästä huolimatta Espanjan viranomaiset aloittivat vasta verrattain myöhään vieläkin jatkuvat tutkimukset. tulliviranomaisten Espanjan Ranskan tulliviranomaisille antamien säännönvastaista purkamista koskevien asiakirjojen perusteella, ja komission ollessa näistä tietoinen, suoritettiin yhdessä Espanjan viranomaisten kanssa tapausten tehokkaan käsittelyn tutkimusta, takaavien toimenpiteiden aikaansaamiseksi kaksi yhteisön järjestämää joista viimeinen 25. 1. 1996. Perinnän tulokset Päävelallisen, tullitoimiston vakuus on riittämätön kattamaan kaikkia kyseessä olevia perinteisiä omia varoja ja Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet tästä useaan otteeseen komissiolle. Kyseisten viranomaisten mielestä on epäoikeudenmukaista jatkaa perintää päävelallisen osalta, koska se johtaa viimeksi mainitun konkurssiin. Koska Belgia oli lähetysmaa, sen viranomaiset ajattelivat, että heidän tarvitsee suorittaa perintä ja kirjanpitoon merkitseminen ainoastaan niiden toimitusten osalta, joista ei voitu löytää jälkiä, ottaen huomioon tutkimusyksiköiden entuudestaan lähetys lähetykseltä keräämät tiedot, joista käy ilmi, että suurin osa lähetyksistä on säännönvastaisesti purettu Espanjassa. Asianomaiset jäsenvaltiot eivät tehneet tutkimuksesta johtopäätöksiä niin nopeasti kuin oli tarpeen, ja koska neljän vuoden jälkeen ei vielä voida asettaa varmuudella syytteeseen ranskalaista kuljetusliikettä ja vastaanottajina toimivia espanjalaisia yrityksiä, komissio 11 pyysi Espanjaa 23. 4. 1996 ja Ranskaa 20. 3. 1996 päivätyillä kirjeillään saattamaan asian tuomioistuimen käsiteltäväksi. Ranskan tullilaitoksen pääviraston 22. 6. 1996 tekemän päätöksen mukaisesti tuomioistuimeen (Tribunal de Grande Instance de Bayonne) jätettiin kanne 30. 7. 1996. Komissio pyysi 23. 12. 1996 Ranskalta lisätietoja kuljetusliikettä vastaan nostetusta kanteesta. Samana päivänä se pyysi Espanjalta tietoja tutkimuksen etenemisestä ja petokseen syyllistyneiden vastaisista syytetoimista. ovat viranomaiset Belgian esittäneet pyynnön Belgiassa päävelallisen vapauttamisesta vastuusta niiden lähetysten osalta, joista se on todennut kuljetuksen tapahtuneen Ranskasta ja purkamisen Espanjassa; komissio ei voi olla samaa mieltä Belgian viranomaisten kanssa tai jakaa viranomaisten silloin voimassa olleiden ja myöhemmin tullikoodeksin soveltamissäännösten 379 artiklan korvaamien sääntöjen tulkintaa. Passituksen osalta päävelallisen ja tätä koskevan vakuuden katsotaan olevan vastuussa mikäli passitusta ei hyväksytä tullikoodeksin soveltamissäännösten 360 - 369 ja 379 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti; mikäli nimetty velallinen, petoksen tekijä tai epäilty kuljettaja ei ole maksanut velkojaan, on päävelallisen vastattava kaikista maksuista. Komissio pyysi 23. 12. 1996 päivätyllä kirjeellään Belgian viranomaisia lähettämään tietoja, joiden avulla kyseinen jäsenvaltio antaisi todisteet ja samalla esittäisi, että todisteet on annettu säädetyssä ajassa. Komissio päättää jatkosta saatuaan Belgian viranomaisten vastauksen. Taulukko n:o II - 2 Maitojauhe n:o 1 Jäsenvaltio A-kirjanpito B-kirjanpito Oikeuskäsittely Belgia Espanja Ranska ei kirjausta ei kirjausta ei kirjausta ei kirjausta ei kirjausta ei kirjausta X 2. 1. 3 Saksalais-hollantilaista voita koskeva tapaus Taustaa Alankomaista kuljetettiin meritse 15. 8. 1990 entisen DDR:n alueelle 2000 tonnia voita, mihin annettiin vientitukea noin 4 miljoonaa ecua. Kyseinen lasti purettiin 17. 8. 1990 ja tulliselvitettiin entisen DDR:n alueella, Wismarissa, mutta voi siirrettiin välittömästi Saksan Liittotasavallassa sijaitseviin kylmäsäiliöihin ilman maksujen perimistä. tutkimusviranomaiset saivat Alankomaiden tiedon asiasta vastaavilta saksalaisilta yksiköiltä. Alankomaiden viranomaiset puuttuivat asiaan, koska viejä oli saanut väärin perustein vientitukea voin palautuessa lopulta takaisin yhteisön alueelle. Tapausta ja oikeudellisissa yhteyksissä. koskevaa Vientiyrityksen tuen takaisinmaksua vaatineen hollantilaista maitotuotejärjestön päätöstä jo käsitelty hallinnollisissa tukea on 12 tekemät kanteet hylättiin 28. 8. 1996 "College van Beroep voor het vastaan bedrijfslevenin" seurauksena Alankomaiden hallintoviranomaiset takavarikoivat pankkitakauksen (2,3 miljoonaa ecua) ja saldon osalta on aloitettu siviilioikeudenkäynti. päätöksellä. Kyseisen päätöksen Tuen takaisinperiminen koskee myös maatalouslainsäädäntöä ja kuten edellä on mainittu, takaisinperimistä on käsiteltävä tämän lainsäädäännön mukaisesti. Vientitukea saaneen voin jälleentuonti yhteisön alueelle, ilman että vientitukea saavan voin maksuja suoritetaan, on rikkomus, joka itsessään aiheuttaa tullivelan syntymisen. Komissio toteuttaa toimenpiteitä kyseisen velan perimiseksi; komissio on joutunut kyseenalaistamaan Saksan viranomaisten toiminnan, koska näiden mukaan yhteisön säännöstön hallinnollisten toimenpiteiden soveltamatta jättäminen velalliseen estää velan syntymisen. Kyseessä olevien perinteisten omien varojen määrä on 6 856 665 ecua. Perinnän tulos Komissio ei ole hyväksynyt Saksan viranomaisten väitteitä, joiden mukaan Länsi-Saksan ja DDR:n lyhyen tulliunionin aikana ja äskettäin Alankomaista Itä-Saksaan viedyn tuetun voin tuoja Länsi-Saksaan ei ollut velvollinen tekemään tulliselvitystä. edustajat Länsi-Saksan asianomaisissa maatalouskomiteoissa sitoutuneet toteuttamaan toimenpiteitä yhteisön asetusten 2252/90 ja 2060/90 soveltamiseksi, muun muassa siksi, että vientitukea saaneen voin jälleentuonti yhteisön alueelle estettäisiin Saksojen yhdistyessä. heinäkuussa vuoden olivat 1990 Tämän seurauksena komissio pyysi 22. 6. 1994 päivätyssä kirjeessään, että Saksan viranomaiset antaisivat komission käytettäväksi kyseessä olevan maksun määrän eli 6 856 665 ecua (12 684 800 DM); tämän lisäksi komissio laati 16. 8. 1994 kyseistä summaa vastaavan perintämääräyksen. Komissio arvioi, että Saksan viranomaisten laiminlyönti oli syynä siihen, että kyseinen voin maahantuoja pystyi tavaran uudelleen yhteisön alueelle maksuja suorittamatta. tuomaan Saksan viranomaisten kieltäytyminen toimesta sekä kieltäytymisen syitä koskeva 3. 2. 1995 päivätty kirje, jonka sisältöä komissio ei voinut ottaa huomioon, johtivat siihen, että komissio lähetti 13. 9. 1995 virallisen huomautuksen, johon viranomaisilla oli kaksi* kuukautta aikaa vastata. Vasta 11. 1. 1996 saadussa vastauksessa ei tullut esiin uusia seikkoja Saksan viranomaisten aikaisemmin ilmaistun kannan lisäksi. Komissio lähetti Saksan viranomaisille perustellun lausunnon 30. 10. 1996. Taulukko n:o II - 3 Saksalais-hollantilainen voi Jäsenvaltio A-kirjanpito B-kirjanpito Perintämääräys Saksa Ei kirjausta Ei kirjausta 6 856 665 ecua , 16. 08. 94 Menettelyvaihe Virallinen huomautus 13. 09. 95 Perusteltu lausunto 30. 10. 96 13 2. 2 Säännönvastaisuuksia koskevat tapaukset (pätemättömät etuustodistukset) 2. 2. 1 Seychellien tonnikalaa koskeva tapaus Taustaa Komissio aloitti vuoden 1991 ja lopussa petosten asianomaisten yhteisön ammattiryhmien epäilysten perusteella tutkimukset, jotka koskivat eri kolmansista maista, AKT- tai muista maista peräisin olevien kalasäilykkeiden tuontia torjuntatoiminnan yhteydessä Seychellien osalta tutkimuksissa kävi ilmi, että yhteisön tai AKT-maiden laivojen tonnikalalastin purkamisen ei voida katsoa liittyvän kyseisten maiden yhteisöön viemien säilykkeiden tuotantoon. Kyseisten maiden kalastuskapasiteetti on ollut rajoitettu vuoden mukaan (kapasiteettia ei ollut vuoteen 1991 saakka, jolloin otettiin kaksi alusta käyttöön); tämän lisäksi yhteisön alukset eivät kalastaneet Seychellien aluevesillä, joten toimittaa kaikkia säilykkeitä, vaan osti kalaa paikallinen säilyketehdas ei voinut kolmansista maista. Lomén sopimuksen pöytäkirjassa n:o 1 määrättyjen alkuperää koskevien sääntöjen vastaisen tilanteen selvittämiseksi järjestettiin paikan päällä yhteistyössä paikallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa yhteisön tutkimus 7 - 19. 12. 1992. Komissio oli pyytänyt etuustodistusten säännönmukaisuuden tarkastamista, mutta koska asiassa tiedonantovelvollisilla Seychellien viranomaisilla ei ollut tarkkoja rekisterejä, tarkastukset oli suoritettava yksinomaan vientiyhtiön pääkonttorissa. Tutkimuksissa kävi ilmi, että viime vuosien aikana kolmansien maiden alusten (erityisesti Japanin, Venäjän, Panaman ja Maltan) pyytämiä huomattavia kalamääriä (5368 tonnia) oli käytetty osaksi sellaisten tonnikalasäilykkeiden valmistamiseen, jotka vietiin myöhemmin yhteisöön EUR 1 -todistuksen nojalla (2000 tonnia). Seychellien viranomaisten 9. 1. 1990 ja 2. 12. 1992 välisenä aikana myöntämiä EUR 1 - todistuksia, joiden perusteena oli käytettävissä kaikki tiedot voimassaolon tarkkaan määrittelyyn, on yhteensä 214 kappaletta; kaikki todistukset tutkittiin. Jokainen todistus käsitteli yleensä useita kontteja (eräissä tapauksissa yli 20). Tutkimustulokset: • Kyseisistä 214:sta todistuksesta 54 kappaletta koski tonnikalasäilykelähetyksiä, jotka täyttivät kaikki Lomén sopimuksen säännöt ja jotka olivat näin ollen oikeutettuja saamaan AKT-maille myönnettävän etuuskohtelun yhteisöön tuonnin yhteydessä. • Yhden todistuksen kohdalla käsitellyt tavarat olivat yksinomaan kolmansista maista peräisin olevia tuotteita (ei-alkuperätuote); tämän seurauksena kyseinen todistus oli pätemätön etuuskohtelun kannalta. • Muut 159 todistusta myönnettiin "sekalähetyksille", jotka sisälsivät alkuperätuotteita sekä ei-alkuperätuotteita Lomén sopimuksen pöytäkirjassa n: o 1 tarkoitetussa merkityksessä. 14 Käytettävissä olevien kauppa-asiakirjojen perusteella voitiin jokaisen kontin ja todistuksen osalta yksilöidä ne laatikot, joissa oli "alkuperäisiä" tonnikalasäilykkeitä ja ne, joissa oli "ei-alkuperäisiä" säilykkeitä. Erottelu oli oikeudellisesti välttämätöntä, jotta kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden tullimaksujen perintämenettely voitaisiin aloittaa. todistuksista, joissa käsitellään yksityiskohtaisesti kunkin kontin Luettelo ja todistuksen kattama määrä laatikoita, joissa on alkuperä- ja ei-alkuperätavaroita Lomén sopimuksen edellytysten mukaan, toimitettiin 19. 7. 1993 asianomaisille jäsenvaltioille, eli Belgialle, Ranskalle, Irlannille, Alankomaille ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jotta ne voisivat periä kierretyt maksut. todistuksissa oleviin "Sekalähetykset" huomioon ottaen, kokonaissummiin, vaan kunkin todistuksen kohdalla erikseen yksilöityihin ei- alkuperätuotteiden määrään. Tutkintaviranomaiset ovat alustavasti arvioineet, että jälkikannon yhteismäärä on 1,5 miljoonaa ecua. tullivelka ei perustu • Perinnän tulokset Jäsenvaltioilta kirjanpitoon saatavien perinteisten omien varojen kokonaismäärä on 1,84 miljoonaa ecua, kun ensimmäinen arvio oli puolestaan 1,5 miljoonaa ecua (AM- lomake 10/92). Seychellien viranomaiset hyväksyivät aluksi yhteisön tutkimusten tulokset, mutta pyrkivät tämän jälkeen välttämään EUR 1 -todistusten pätemättömyydestä aiheutuvia seurauksia. Vuoden 1993 marraskuun ja vuoden 1995 maaliskuun välisenä aikana viranomaiset ovat vedonneet useasti komissioon, jotta se lopettaisi jälkikannon. maahantuojat, Yhteisön vetosivat kauppasopimuksissa määrättyihin suojalausekkeisiin ja kääntyivät Seychellien säilyketehtaiden ja saarten pääteollisuushaaran muodostavaa viejänä yhteenliittymää vastaan keskeyttämällä maksut seychelliläisille toimittajille. kohdistettiin, jälkikanto toimivaa joihin suorittamaan maksut heidän puolestaan Erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa maahantuojat olivat saaneet Seychellien ja säilyketehtaiden yhteenliittymän tulliviranomaiset olivat myöntäneet yhteenliittymälle maksuaikaa. Yhteenliittymässä oli ymmärretty väärin, että ainoastaan brittiläiset maahantuojat olivat velvoitettuja maksamaan, lopussa brittiläisiltä maahantuojilta lykkäystä jäljellä olevien maksujen osalta, mikä vastasi noin kolmasosaa Yhdistyneen kuningaskunnan velasta. Britannian viranomaiset välittivät pyynnön edelleen komissiolle. tästä syystä yhteenliittymä pyysi vuoden 1995 elokuun Komission jäsenet vastasivat pyyntöön samalla tavalla ilmoittamalla, että tullivelkaa ei voida mitätöidä ilman oikeudellista perustetta. Komission vastauksen perusteella brittiläiset viranomaiset suorittivat perinnän erissä. Alankomaissa ja Irlannissa syntyneet määrältään pienet velat puolestaan perittiin kokonaisuudessaan. 15 Maahantuojat kiistivät Ranskassa syntyneet huomattavat velat, joiden määrä oli enemmän kuin puolet kokonaismäärästä. Tapauksia käsitteli AKT-ETY-neuvosto, joka puolestaan pyysi tulliyhteistyökomitean mielipidettä sekä velan laskutavan tarkastusta, mutta silti asiat saatettiin sovittelu- ja tulliasiantuntijakomiteasta muodostuvan hallinnollisen selvityselimen käsiteltäväksi. Komitea totesi kahden vuoden jälkeen vuoden 1996 huhtikuussa, että maahantuodun tonnikalan joukossa saattoi olla Seychelleiltä peräisin olevaa tonnikalaa. Lomén yleissopimuksen pöytäkirjan alkuperää koskevissa säännöissä määrätään eri maista peräisin olevien tuotteiden erilaisesta käsittelystä, jolloin kyseessä olevan maan tuotteille myönnetään etuuskohtelu. Seychellien osalta tätä erottelua ei tehty. Ranskan viranomaiset suunnittelevat asian viemistä oikeuteen. Taulukko n:o II - 4 Seychelleiltä peräisin oleva tonnikala Petoksia koskeva lomake A-kirjanpitoon kirjatut summat B-kirjanpitoon kirjatut summat Maa B F IRL NL UK Yhteensä Tunnustettu EUR 1-bmake 5 75 4 5 69 165 BE/94/06/39 BE/94/06/40 FR/94/11 FR/94/12 IR/93/12/05 NL/93/12/107 EN/93/12/176, 177,178 ja 179 EN/94/06/40 11 lomaketta 18 092 ecua 73 148 ecua 353 916 ecua8 445 145 ecua 59 335 ecua 1 075 530 ecua Aikar ajoitetut määrät Oikeuskäsittely kylä suunnit-teila 294 827 ecua 1429 692 ecua 3 723 ecua 3 723 ecua 2. 2. 2 Färsaarten katkarapuja koskeva tapaus Taustaa AM-lomakkeen 2/90 perustana olevien useissa jäsenvaltioissa suoritettujen tutkimusten todettiin, että yhteydessä suoritettiin ja Färsaarten viranomaisten Belgiaan, Tanskaan, Ranskaan, Alankomaihin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan myöntämistä EUR 1 -todistuksista lähes 600 kappaletta oli pätemättömiä. tutkimus myös Färsaarilla; tutkimuksessa Kyseisten EUR 1 -todistusten avulla myönnettiin väärin perustein tullialennuksia, jotka oli tarkoitettu Färsaarilta peräisin oleville tuotteille; alennuksia myönnettiin väärin perustein kanadalaisille aluksille tai färsaarelaisille aluksille, joiden varustus ei täyttänyt etuuskohtelun osalta asetettuja edellytyksiä, sekä kolmansista maista peräisin oleville katkaravuille, jotka vain kuorittiin Färsaarilla. Kaikkiin kalastustuotteisiin sovellettavat alkuperäsäännöt hyväksyttiin vuonna 1974 ja ne otettiin silloin Färsaarten kanssa tehtyyn kauppasopimukseen; jotka perustuvat taloudellisiin seikkoihin eikä erityisongelmia pitäisi syntyä silloin kun kansainväliset kaupan toimijat soveltavat niitä. alkuperäsäännöt ovat standardi sääntöjä, Luvut: 31. 10. 1996. ^ 14 903,71 puntaa tai 18 048 ecua, mikä koskee vientiä, jonka osalta velka on alle 10 000 ecua. 16 Färsaarten viranomaiset ensin tunnustivat tosiasiat, mutta sitten peruuttivat sanansa. Ne ovat ilmoittaneet olleensa tietämättömiä tietyistä etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevista määräyksistä, mikä on ristiriitaista kyseisten viranomaisten yrityksille antamien ohjeiden kanssa, mutta joiden soveltamista viranomaiset eivät kuitenkaan valvo. tehty Färsaarten viranomaiset antoivat myös ymmärtää, että Tanskan kanssa kahdenvälinen järjestely, joka on yhteisön etuuskohteluun oikeuttavaa järjestelyä vastaava, aiheutti sekaannuksen. Kaikki edellä mainittu olisi voitu kokonaan välttää tarkastustoimenpiteitä, toimijoita. sopivia tapauksessa koskevat vain rajoitettua määrää toteuttamalla jotka joka Sovellettavien yhteisön sääntöjen mukaan tullinalennusta ei voida myöntää yksin sillä perusteella, että etuuskohtelun saamiseksi vapaaseen liikkeeseen ilmoitettujen tavaroiden osalta esitetään, vaikkakin vilpittömässä mielessä, vääriä, väärennettyjä tai voimassaoloajan ylittäneitä asiakirjoja. Tässä erityistapauksessa toimintansa perinnän suorittamiseksi Färsaarten viranomaisten poistamien kiistanalaisten todistusten osalta sekä yhteisön 15. 10. 1991 paikan päällä suorittamasta tutkimuksesta, johon osallistui myös jäsenvaltioiden virkamiehiä, annetun kertomuksen tietojen osalta. jäsenvaltioiden on perusteltava Kertomus saatettiin kaikkien jäsenvaltioiden tiedoksi neuvoston antamien säännösten mukaisesti. Jälkikannon määräksi arvioitiin alustavasti 10 miljoonaa ecua. Perinnän tulos Färsaarten viranomaisten myöntämien EUR 1 -todistusten pätemättömyyden toteaminen ei eri syistä johtanut perinteisten omien varojen täydelliseen perintään. Tämä johtui osaksi Tanskan ja Färsaarten kahdenvälisestä järjestelystä, jossa määrätään muun muassa färsaarelaisten tuotteiden tullittomasta tuonnista Tanskaan. Kyseinen suosituimmuusjärjestelmä loppui 1. 1. 1992, jolloin tehtiin yhteisön ja Färsaarten välinen kauppasopimus, joka vahvistettiin Tanskan tullilainsäädännön 20 pykälässä. Tanskan viranomaiset tulkitsivat Tanskan liittymisasiakirjan liitteenä olevan Färsaaria koskevan pöytäkirjan vielä voimassaolevaksi, koska neuvosto ei ollut tehnyt sitä kumoavaa päätöstä. Nämä olosuhteet huomioon ottaen Tanskaan tai kolmansiin maihin suuntautuvaan jälleenvientiin tarkoitetut maahantuodut katkaravut, erityisesti kuoritut katkaravut, jotka saamaan kiistanalaisten EUR 1 -todistusten mukaista eivät ole oikeutettuja etuuskohtelua, ovat Tanskan tullilainsäädännön 20 pykälän mukaan tullittomia. Tämän vapautuksen soveltaminen koskee 11 miljoonan ecun summaa, mikä vähentää Tanskan viranomaisten suorittaman perinnän määrään noin yhteen kymmenesosaan koko määrästä (katso taulukko n:o II-5: 962 950 ecua). 17 Tullitta Tanskaan tuodut katkaravut eivät kuitenkaan olleet vapaassa liikkeessä ja jälleenviennin muihin jäsenvaltioihin olisi pitänyt merkitä verotuksen käyttöönottoa tai lähetystä ulkoisen passitusmenettelyn mukaan (Tl). Tanska ei valvonut kyseistä jälleenvientiä, vaan kuuli asiasta ainoastaan asianomaisia maahantuojia, mikä aiheuttaa ongelmia, joihin komissio ottaa kantaa lyhyen ajan sisällä. Toinen asiaan liittyvä erityinen seikka on se, että Tanska, Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat soveltaneet kyseiseen maahantuontiin vuoteen 1992 saakka kansallisia etu us tullitariffeja. Tämän lisäksi belgialainen tuomioistuin otti puoltavan kannan Belgian tulliviranomaisten oikeuteen haastaman belgialaisen velallisen hyväksi. Kyseiset viranomaiset ovat tehneet valituksen jotka ovat tästä päätöksestä. Belgialaiset ja brittiläiset maahantuojat, enemmistönä ja joiden osalta kyse on perinteisestä viennistä, ovat katsoneet olevansa siten oikeutettuja vastustamaan jälkikantoa, ja ovat tehneetkin näin oikeusteitse. kaksi tuomioistuimelle High Court of Justice -tuomioistuin esitti Euroopan yhteisöjen 14. 4. 1994 Yhdistyneessä koskivat ennakkoratkaisupyyntöä, kuningaskunnassa todettuja perinteisiä omia varoja kokonaisuudessaan sekä sen B- vastauksen antoi kirjanpitoon joka odottaa vielä ennakkoratkaisupyyntöön 14. 5. 1996 antamassaan Tuomioistuin merkitsemiä tuomiossa, summia. jotka brittiläisen tuomioistuimen tulkintaa 9. Alankomaiden viranomaiset ovat puolestaan asettaneet käyttöön 295 232 ecua. Tiettyjen EUR 1 -todistusten pätemättömyyden paljastaneen yhteisön tutkimuksen tulosten ilmoittamisen jäsenvaltioille ja kansallisten viranomaisten yhteisön taloudellisten etujen suojelemiseksi toteuttamisen välillä ehti kulua toimenpiteiden suhteellisen pitkä aika lukuun ottamatta aikaan sidottuja määriä. tarpeellisten Komission yksiköt totesivat, että Tanskan viranomaiset eivät olleet antaneet hyvissä ajoin perintäosoituksia, mikä aiheutti aikarajojen umpeutumisen eräiden määrien osalta. Jäljellä olevien määrien perintä, jo perittyjen määrien vahvistaminen sekä kaikki johtuvat edellä mainituista aikarajaa jotka jäsenvaltioiden vastaiset koskevista edellytyksistä, riippuvat kansallisten tuomioistuinten tavasta tulkita Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota; komissio hankkii jäsenvaltioilta tiedot kansallisten tuomioistuinten tuomioista ja niiden vaikutuksesta perinteisten omien varojen perintään. toimenpiteet, Taulukko n:o II - 5 Färsaarten katkaravut Maa B DK F NL UK Yhteensä EUR1- todislukset 5 266 21 12 185 599 Petoksia koskeva lomake A-kirjanpito määrät ecuina BE 92/06/06 FR 92/06/09 - FR 92/06/10 10 lomaketta Yhteensä ecuina 962 950 295 232 1 258182 B-kirjanpito määrät ecuina 67 958 29 883 Aikaan sidotut määrät tai tuittomuus (ecuina) 11000 000 Tuomio Kylä Kylä 1 804 238 1 902 079 29/4/89-1018 646 12 018 646 Kylä Asiassa c-153/94 ja 204/94, Seafood, 14. 5. 1996 annettu tuomio, ei vielä julkaistu. 18 2. 2. 3 Turkkilaiset väritelevisiot Taustaa Komission vuodesta 1988 alkaen saamista turkkilaisten televisioiden viejien noudattamia alhaisia hintoja koskevista tiedoista ilmeni, että Turkin viranomaiset myönsivät ATR - todistuksia tuotteille, jotka eivät voineet saada hyväkseen etuuskohtelua. Ne kolmansista maista peräisin olevat osat, joita Turkissa käytettiin yhteisöön vietävien televisioiden valmistuksessa, tuotiin maahan itse asiassa joko siten, että tullimaksuja lykättiin tai maksunpalautusjärjestelmän perimistä) ("drawback") puitteissa. tasoitusmaksun (ilman Koska näistä osista valmistettuja televisioita ei verotettu Turkissa, niitä ei voitu jälleenviedä yhteisöön vapaaseen liikkeeseen ATR -todistuksia käyttäen ilman, että jälleenviennin hetkellä perittiin tasausmaksu. Näiden tietojen perusteella komissio varoitti jäsenvaltioita (AM -lomake 33/88) ja jäsenvaltiot aloittivat tarkastusmenettelyn, joka kohdistui kyseisen tuotteen vientiin tarkastamaan Turkista. Jäsenvaltiot pyysivät ensiksi tuloksetta Turkin viranomaisia tilanteen paikan päällä. Kahden vuoden viivyttelyn jälkeen Turkin viranomaiset hyväksyivät lopulta sen, että yhteisö järjesti paikan päällä tutkimuksen 18. 10. 1993 - 9. 11. 1993. Kyseinen tutkimus vahvisti sen, että turkkilaisten televisioiden vienti ja vastaavien tavaratodistusten myöntäminen on - tapahtunut sopimuksen vaatimuksiin nähden. säännönvastaisesti ETY-Turkki Kansallisille hallintoviranomaisille toimitettiin tutkimuksessa saatujen tulosten, joiden oikeellisuutta vientiyritykset ja Turkin viranomaiset eivät kiistäneet, perusteella laadittu luettelo pätemättömistä todistuksista. Komissio arvioi, että määräytymisperuste niiden maksujen määrittämiseksi, soveltamatta jättämisen vuoksi, pitäisi olla niiden televisioiden arvo, joille oli haettu ETY - Turkki - sopimuksessa säädettyä vapautusta tulleista, 14 % tasolla kyseisten tavaroiden osalta. jotka oli suoritettava ATR1 -todistusten ATR1 -todistusten pätemättömyyden taloudellisen vaikutuksen perinteisiin omiin varoihin on alustavasti arvioitu olevan suuruudeltaan 45 miljoonaa ecua, joista 5 miljoonaa ecua polkumyyntitulleina. Perinnän tulokset Jäsenvaltioiden perintään tämän tapauksen yhteydessä liittyvät ongelmat olivat erittäin monimutkaisia. Turkin viranomaiset ensinnäkin kyseenalaistivat mahdollisimman pitkään yhteisöön ilmoittivat vasta suuntautuvan viennin ratkaista ongelman tammikuussa 1995 niistä toimenpiteet eivät vastaisuudessa. Nämä todellisen aseman. Turkin viranomaiset turkkilaisia viejiä koskevat viivästyneet joilla ne aikoivat toimenpiteistä, 19 kuitenkaan vaikuttaneet yhteisöön suuntautuvaan vientiin eivätkä ne mahdollistaneet sitä, että sellaiset saatavat olisi peritty taannehtivasti, jotka perustuivat jo suoritettuun tuontiin, jota kolmen vuoden rajoitus ei koskenut. Ne eivät myöskään vaikuttaneet edellä mainitusta seuraavaan tullien jälkikantoon. Aiemmin syntyneiden saatavien osalta Turkin viranomaiset päättivät ottaa käyttöön tasoitusmaksun, jota perittäisiin kolmen seuraavan vuoden aikana; viranomaiset aikoivat myös taannehtivasti tehdä väärin perustein annetuista ATR -todistuksista päteviä, mitä ei voida perustella tullikoodeksilla eikä ETY - Turkki -assosiointisopimuksella. Maahantuojat ja jäsenvaltioiden kansalliset viranomaiset kiinnostuivat näistä väitteistä, ja jäseniin kansalliset viranomaiset vetosivat useaan otteeseen pyytääkseen vapautusta tullien jälkikannosta. Useimpien asianomaisten jäsenvaltioiden edustajat tulliasioita käsittelevissä sääntelykomiteoissa. suoraan komission vastaavanlaisia hakemuksia perusteilla samoilla esittivät Ranskan ja Alankomaiden edustajat ovat maahantuojan vilpittömän mielen suojelemiseksi esittäneet komissiolle pyyntöjä tullikoodeksin muuttamiseksi joko siten, että myönnetään vapautus tuonnin yhteydessä turkkilaisten tai siten, että vapautetaan maahantuojat syntyneiden saatavien perinnän osalta vastaisuudessa niistä sellaisten etuustodistusten mitätöimisestä, joita kolmannet maat ovat perusteettomasti myöntäneet ja jotka myöhemmin todetaan pätemättömiksi. seuraamuksista, taloudellisista televisioiden aiheutuvat jotka Näiden pyyntöjen tarkoituksena oli siirtää perimättömät saatavat yhteisön talousarvioon. Komissio ei ole myöntynyt näihin pyyntöihin, joilla asetetaan kyseenalaiseksi olemassaoleva säännöstö ja jopa sen suosituimmuusjärjestelmän perusta, jolla säädellään kolmansien maiden kanssa käytävää kauppaa. Komissio on lisäksi vuonna 1994 useaan otteeseen^ pyytänyt kansallisia viranomaisia perimään kyseiset perinteiset omat varat tai antamaan niistä vakuuden myöntämällä samalla mukaiset kyseisille maksamismenettelyt. maksuvelvollisille tullikoodeksin säännösten Komissio piti kiinni kannastaan, vaikka jäsenvaltiot eivät toimineetkaan odotetulla tavalla. Komission mukaan jäsenvaltioiden olisi tullut viimeistään 1. 4. 1994 alkaen, jolloin suhteet Turkin kanssa oli tarpeellisella tavalla selvitetty, ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin perinteisiin omiin varoihin liittyvien taloudellisten etujen suojelemiseksi samalla tietenkin kunnioittaen maksuvelvollisten oikeuksia. Tähän mennessä ainoastaan Tanska on perinyt määrän, joka koskee turkkilaisten väritelevisioiden harvoja tuonteja tuohon maahan. Muista asianomaisista jäsenvaltioista ainoastaan Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut yksityiskohtaisen selvityksen vastuullaan olevista saatavista, joista osa on otettu B- kirjanpitoon ja osaan sovelletaan aikarajoja. Alankomaat on vapauttanut ne varat, jotka rajoitusta heinäkuusta 1992 alkaen. Osa eivät ole aikaan sidottuja, soveltaen 10 PO XIX:n kirjeet n:o 1720 2. 3. 1994, no 3141 21. 4. 1994, n:o 8957 25. 11 1994 asianomaisten jäsenvaltioiden pysyville edustajille |a PO XIX n kirje n:o 15885 6. 10. 1994 tullipääjohtajille. 20 jäsenvaltioista (Belgia, Saksa, Ranska, Espanja ja Portugali) on ottanut maksettavat määrät B-kirjanpitoon ja ilmoittaneet asiasta komissiolle mainitsematta kuitenkaan edellytettyjä yksityiskohtia. Muut jäsenvaltiot (Kreikka ja Italia) eivät ole vastanneet komission tiedonsaantia koskevaan pyyntöön. Eräiden määrien ottamista B-kirjanpitoon todellisia perintätoimia. Vaikuttaa siltä, että asianomaiset jäsenvaltiot odottavat komission päätöstä jälkikannosta luopumista koskeviin hakemuksiin ennen kuin ne toimivat. Saksalaiset maksuvelvolliset tekivät tällaisia hakemuksia noin viiden miljoonan ecun arvosta tuolloin voimassa olleen lainsäädännön nojalla. Kyseinen lainsäädäntö on nykyään sisällytetty tullikoodeksin 235 - 242 artiklaan. seurannut ei ole Asiassa on tullut viime aikoina esille uusia tietoja. Neuvosto on 28. 5. 1996 antamallaan päätöksellä 11 pyytänyt komissiota tutkimaan, miten löydettäisiin kokonaisratkaisu tullien jälkikantoon liittyviin ongelmiin etuustodistusten osalta, erityisesti vilpittömän mielen suojelemiseksi ja yhteisön toimijoiden välisen syrjinnän välttämiseksi. Yhteisöjen tuomioistuin on tältä osin asiassa Seafood antamassaan tuomiossa (katso alaviite 9, luku 2. 2. 2) ilmaissut kantoja, joilla voi olla vaikutuksia perinnän seurannalle myös tämän tapauksen yhteydessä. Komissio valmistelee parhaillaan asiasta tiedoksiantoa, joka annetaan neuvostolle lähitulevaisuudessa. Taulukko n:o II-6 Turkkilaiset väritelevisiot JV ATR- todistusten määrä Petoksia oskevat omakkeet Televisioiden lukumäärä Tabudeinen vaikutus A -kirjanpito B -kirjanpito Arvioidut aikaan sidotut määrät B DK D EL(4) E F 1 NL P UK Total 16 503 302 384 216 119 53 314 1907 5 Ilmoitettu 28366 938 12 397 687 17 426. 991 Arvioitu 31236 738 674 370 4 974 399 407 368 936 191 473 223 463 79443 584 121 2. 558. 161 Määrä 845000 12 500 14000000 84 500 8600000 7850 000 4000 000 5 580 000 1700000 13000000 55. 672. 000 25 500 ecuina (1)558000 (2) 10 500000 9821000 3093000 (1)10 000000 994 481 7132 1. 027. 113 1154289 (1)3 886225 29. 191. 514 1567400 2722000 14. 110. 400 Sovelettavan aikarajoituksen päivämäärä 3005. 91 (3) 1. 1. 92 1. 6. 92 1. 1. 91 1. 7. 92 1. 2. 92 18. 10. 91 (1) (2) (3) (4) Määrä on ilmoitettu rajoitusajanjakson katkaisemiseksi, mutta perintää ei ole vielä tapahtunut. Vielä määriteltävä tutkimuksen edistymisen myötä Tutkinta vireillä Kreikan viranomaiset eivät ole ryhtyneet mihinkään toimiin. 11 EYVLC 170 14. 6. 1996. 21 3. YHTEENVETO JÄSENVALTIOIDEN PERINTÄTILANTEESTA 3. 1 Yleistilanne 3. 1. 1 Seuranta Komissio toteaa alustavasti, että jäsenvaltioiden yhteistyön ansiosta sillä on suhteellisen jolla jäsenvaltiot noudattavat perintää koskevia hyvä kokonaiskäsitys velvoitteitaan toisinaan vaikeissa olosuhteissa, kuten kyseisen näytteen kohteena olevissa tapauksissa. tavasta, Tässä kertomuksessa käsitellyt tapaukset osoittavat, että perintätilanteen järjestelmällinen seuranta kansallisella tasolla on perusteltua. Komissio on tältä osin tietoinen siitä ylimääräisestä hallinnollisesta taakasta, jonka sen toimet asiassa aiheuttavat. Nämä toimet toteutetaan kuitenkin unionin taloudellisten etujen suojelemiseksi ja ne ovat toisinaan perusteltavissa puutteellisuuksilla ja heikkouksilla, joita perinnässä on havaittu. 3. 1. 2 Perinnän kokonaistilanne näytteen B/94 osalta (taulukko n:o II- 7) Taulukossa II-7 esitetään jäsenvaltiokohtaisesti ja näytteen jokaisen tapauksen osalta 31. 10. 1996 vallinneen tilanteen mukaan arvioitu perintätilanne, nimittäin • A -kirjanpitoon otetut maksetut määrät • B -kirjanpitoon otetut perintää odottavat määrät • Perittävät määrät, joiden osalta komissio riitauttaa jäsenvaltioiden toiminnan. Näyte kattaa yhteensä 124 miljoonaan ecun arvoista perinteisiä omia varoja, mikä vastaa 27 prosenttia B -kirjanpidon saldosta 31. 12. 1993. Näyte kuvaa hyvin huolestuttavimpia kansallisten viranomaisten kohtaamia vaikeuksia, ts. mitättömiä etuustodistuksia ja poistoja yhteisön passitusjärjestelmästä. 22 Taulukko n:o II-7 - Yleistilanne Perintätilanne näytteen B/94 osalta miljoonaa ecua (1) Tapauksia (2) Yhteensä jäsenvaltiota kohden jäsenvaltiota kohden (3) A -kirjanpitoon kirjattu Suoritetut maksut (4) B -kirjanpitoon kirjattu (5) Aikasidon-näsuus (6) Ei kirjattu (4a) Virelä oleva perintä (4b). Tuomioistuinten käsitettäviksi saatetut tapaukset tai tullittomuus Määrät (6A) Rikkomu-kset (6B) 0,07 0,96 11,00 B E D DK n'1 n*2 n*3 n'4 n'5 n'6 n*5 n'6 n'1 n'2 n'3 n'5 n'6 n'2 n'6 n'1 n°2 n'4 n'5 n'6 n'4 n'1 n'4 n'5 n'6 n '6 n'4 n'5 n'6 YHTEENSÄ: IRL NL P UK F 22. 55 11. 99 45. 18 3,01 11,58 0,018 18,493 1,157 10. 04 0,03 0,32 0,018 0,52 0,073 0,3 1 0,007 0,35 124,038 2,618 12,9 0,06 0,56 27,46 10,50 3,01 0,48 0,03 10,00 1,15 0,29 0,2 3,9 70,54 1,07 1,6 3,7 6,9 PC 8,96 PC PC PC 16,60 1 2,7 14,72 25,56 6,9 3. 1. 3 Selvitysosa Suoritetut perinnät (sarake 1) Melkein kaikki suoritetut perinnät on suoritettu suosituimmuuskohteluun perustuvaan kauppaan liittyvien rikkomuksien yhteydessä. Perintä petostapauksissa koskee erityisesti ulkoista passitusta, jossa maksuvaatimuksia vastaan on tehty hallintovalituksia tai nostettu kanteita tuomioistuimissa lähes kaikkien kyseessä olevien määrien edestä. Mainituista syistä lopullisesti ratkaistujen ajsioiden määrä on edelleen hyvin vähäinen (alle 0,5 %). B -kirjanpito: vireillä olevat perinnät (sarake 4a) Tästä kohdasta ilmenevät vielä perimättä olevat määrät. Olisi mahdollista kuvitella, että suurin osa kyseessä olevista varoista olisi sijoitettu juuri tähän kohtaan. B -kirjanpitoon kirjattu määrä on kuitenkin selvästi vähäisempi kahdesta pääasiallisesta syystä: 23 1. tietyissä tapauksissa sen vuoksi, että aikarajoitus on päättynyt ennen kuin saatavasta on annettu maksuvelvolliselle maksukehotus (sarake 3) 2. toisissa tapauksissa siksi, että kun määrät eivät vielä ole aikarajoitettuja (petostapauksia koskeva määräaika), tietyt jäsenvaltiot eivät ole vielä ryhtyneet tarpeellisiin toimiin varmistaakseen määrien kirjaamisen B -kirjanpitoon. Tuomioistuinten käsiteltäviksi saatetut tapaukset (sarake 4b) Nämä tapaukset koskevat tullien jälkikantoa niiden maksuvelvollisten osalta, jotka ovat hakeneet muutosta maksuvaatimuksen osalta. Kysymys on erityisesti pätemättömistä todistuksista, joiden osalta maahantuojat vetoavat vilpittömään mieleensä kieltäytyessään jälkikannosta. Perittävät määrät, joita jäsenvaltiot eivät ole kirjanneet/todenneet (sarake 6) Nämä perinteisten omien varojen kirjaamatta jättämistä koskevat tapaukset kattavat varsin suuren määrän, eli neljänneksen näytteestä. Tämä määrä voi olla väliaikainen tai lopullinen. Saksalais-hollantilaisen voin osalta Saksan viranomaiset ovat ehdottomasti kieltäytyneet ottamasta huomioon komission huomautuksia sellaisen velan olemassaolosta, joka olisi pitänyt periä. Kyseisen jäsenvaltion velvoitteiden laajuutta koskevan riidan merkitys on ollut peruste rikkomusta koskevan menettelyn aloittamiselle. 3. 1. 4 Näytteen tapauksia koskevan menettelyn lopullinen päättäminen Näytteen tapausten osalta niiden nykyinen alhainen selvitysaste on yksi komission merkittävistä huolenaiheista. Perityt määrät ovat itse asiassa vähäisiä ja asioiden saattaminen tuomioistuimen käsiteltäväksi, mikä koskee tietyssä määrin merkitsee hallinnollisen menettelyn loppua, koskee ainoastaan pientä osaa määristä. Lähestulkoon koko näyte koostuu kuitenkin vielä vireillä olevista tapauksista ja tässä ryhmässä on pantava merkille, että yli puolet kyseisistä tapauksista on sellaisia, joissa komission ja jäsenvaltioiden välillä on ristiriita (rikkomuksia koskevat menettelyt ja kirjaamatta jätetyt perittävät saatavat). Vallitseva tilanne helpottaa tietyssä määrin säännönvastaista tai petollista toimintaa. 3. 2 Luettelo puutteellisuuksista Näytteen B/94 seuranta paljastaa joukon puutteellisuuksia perinteisten omien varojen perinnässä kansallisella tasolla. 24 3. 2. 1 Tutkinta-ajat jäsenvaltioissa Luonteeltaan rikosoikeudellisille asioille (elävät eläimet, maitojauhe) on yleisesti ominaista se, että niiden tutkintaan kansallisissa viranomaisissa kuluu erittäin paljon aikaa. Pitkät tutkinta-ajat johtuvat tutkinnan raskaudesta ja kansallisten viranomaisten ylikuormituksesta. Niitä pidentävät entisestään ne vaikeudet, joita tietyillä jäsenvaltioilla on saada muilta jäsenvaltioilta kansallisen tutkinnan loppuun saattamisen kannalta tarpeellista apua (ks. jäljempänä). Lisäksi, kun tutkinta on saatu päätökseen, sitä ei aina välittömästi seuraa varainhoitoviranomaisten toiminta ja hallintoviranomaisten maksuvelvollisten tilannetta koskeva päätöksenteko. Asian saattaminen tuomioistuinten käsiteltäväksi edellyttää uutta tutkintaa ja vieläkin pidempiä käsittelyaikoja. Siinä vaiheessa kun asianomaisilla viranomaisilla vihdoin on syyllistyneet ovat usein hallussaan perintään ulottumattomissa. tarvittavat asiakirjat, petoksiin 3. 2. 2 Erilaisiin kansallisiin muutoksenhakumahdollisuuksiin liittyvät viivästykset tasolla koskevia Kansallisella erilaisia on muutoksenhakumenettelyjä, kuten hallintovalituksia jotka pääasiallisesti vaikuttavat siten, että perintä lykkääntyy yli niiden määräaikojen, jotka tullikoodeksissa on säädetty maksujen suorittamiselle. Esimerkkinä mainittakoon: ja selvitysmenettelyjä, perintäosoituksia olemassa - Brittiläiset maksuvelvolliset voivat kiistää perintäosoituksen pätevyyden ilman minkäänlaisia muodollisia edellytyksiä. Tähän neuvottelumenettelyyn ei ole aina toteaminen, mikä asettaa kyseenalaiseksi alkuperän liittynyt oikeamuotoinen toteamisen. Tällöin ei tiedetä, onko kyseessä asetuksen N:o 1552/89 2 artiklan mukainen uusi toteaminen vai osan velasta anteeksi antaminen. - Saksassa maksuvelvolliset voivat riitauttaa perintäosoituksen, jolloin sen täytäntöönpanoa lykätään viranomaisten päätöksellä määräämättömäksi ajaksi. - Ranskassa tavaran alkuperää, arvoa tai lajia koskevat riidat saatetaan tulliasiain sovittelu- ja asiantuntijakomitean käsiteltäväksi. Tämä elin ei anna lausuntoaan välittömästi, mikä merkitsee perinnän lykkääntymistä määräämättömän ajan, kyseisen komission riippuen. Komissio aikoo näin ollen suorittaa tutkimuksia tällaisen selvittelymenettelyn osalta, koska kyseistä menettelyä ei ole järjestetty yhteisön tullikoodeksin VII luvun mukaista muutoksenhakumenettelyä vastaavalla tavalla. Vaikka ne lisäksi ovat varsin tehottomia, niillä vielä saatetaan tehdyt päätökset kyseenalaisiksi. työskentelytahdista Seychellien tonnikalan osalta yhteisön tutkimuksessa on kiistattomalla tavalla osoitettu seychelliläisen alkuperän mahdottomuus ja se on todettu Ranskan viranomaisille annetussa kertomuksessa. AKT - ETY -ministerineuvosto on myös antanut asiassa päätöksen 18. ja 19. 5. 1994. 3. 2. 3 Viivästykset ja heikkoudet niiden sääntöjen soveltamisessa, jotka koskevat tullien jälkikantoa päättämättömien passitustoimien osalta 25 jotka koskevat todettu, että sääntöjä, On jälkikantoa silloin kun passitustoimenpiteitä ei ole päätetty, ei sovelleta tyydyttävällä tavalla, kuten komissio on todennut paikan päällä suorittamissaan tarkastuksissa (1994 - 1995), joissa on todettu järjestelmällisiä viivästyksiä kaikissa jäsenvaltioissa. Tämän näytteen kohteena olevat passitusasiat kuvaavat tätä tilannetta. tullivelan Lakisääteiset määräajat vastuullisten saattamiseksi vastaamaan teoistaan on ylitetty useimmissa tapauksissa joko asianomaisten viranomaisten toimien laiminlyömisen tai heidän toimiensa viivästymisen vuoksi. Nämä tilanteet ovat aiheuttaneet kiistattomia varojen menetyksiä, kun yritykset, joita on uhannut perintämenettely (päävelalliset) ovat hakeutuneet konkurssiin tai niillä ei enää ole ollut oikeudellisia velvoitteita täytettävänään sen vuoksi, että takavarikoille asetettu määräaika on kulunut umpeen. 3. 2. 4 Viivästykset ja heikkoudet niiden sääntöjen soveltamisessa, jotka koskevat tullien jälkikantoa pätemättömien etuustodistusten tapauksissa Komission yksiköt ovat todenneet, että etuustodistusten pätemättömyydestä johtuvan tullien jälkikannon osalta asianomaiset kansalliset viranomaiset ovat käyttäneet hyväkseen yhteisön kolmansissa maissa suorittamien joko riittämättömällä tavalla tai eivät ole käyttäneet niitä lainkaan. tutkimusten tuloksia on tilanne johtanut aikarajoitusten Tämä eräissä säännönvastaisuustapauksissa, mikä taas on nostanut esille kysymyksen siitä, onko tiettyjen jäsenvaltioiden haluttomuus tehdä asianmukaisia johtopäätöksiä perinnän osalta osittain perusteltu halulla suojella konkurssin uhkaamia yhteisön tuojia, kun taas yhteisön tavaroiden tuottajien asemaa ei aina oteta huomioon (TV -valmistajien konkurssi - turkkilaisten televisioiden tapaus). umpeutumiseen Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet, että yhteisön tutkimuskertomukselle ei ole voimassaolevan lainsäädännön mukaan annettu todistusarvoa siitä huolimatta, että kertomuksesta on säädetty keskinäistä avunantoa koskevassa asetuksessa. Tiettyjen kansallisten viranomaisten mukaan kertomusta oli mahdotonta käyttää tuomioistuimissa todisteena todistusten pätemättömyydestä ja katsoa, että siitä päivämäärästä alkaen, jolloin komissio antoi kertomuksen niille tiedoksi, niille olisi syntynyt tullikoodeksin 78 artiklan mukainen toteamisvelvoite. Tilanne on parantunut kuitenkin parantua asiassa Seafood annetun tuomion jälkeen, koska yhteisöjen tuomioistuin on kyseisessä tuomiossa korostanut yhteisön tutkimuksen johtopäätösten merkitystä ja niiden vaikutuksia. Asia ratkennee soveltamalla komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista annettua asetusta N:o 2185/96 (*). (*) Asiassa Seafood annetun tuomion perustelu 1 ja marraskuun 11 päivänä 1996 annetun neuvoston asetuksen N:o 2185/96 8 artiklan 5 kohta -EYVL NoL292,15. 11 1996. 26 Joka tapauksessa on todettava, etteivät jäsenvaltiot ole tyydyttävällä tavalla soveltaneet tullikoodeksin kirjaamista koskevia säännöksiä tai asetuksen (ETY) N:o 1552/89 tehneet toteamista koskevia perintäosoituksia tai ryhtyneet perinteisten omien varojen toteamiseen vaikka niillä oli tiedossaan maksuvelvollinen ja velan määrä. Jäsenvaltiot eivät itse asiassa ole säännöksiä. 3. 2. 5 Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön heikkous keskinäisen avunannon osalta - Eräissä todetuissa petostapauksissa jäsenvaltiot ovat tuloksetta pyytäneet muilta jäsenvaltioilta keskinäistä avunantoa (Saksa on kääntynyt Alankomaiden puoleen usean nautoja koskevan tapauksen yhteydessä, Belgia on tuloksetta pyytänyt Espanjan apua maitojauhetta koskevassa tapauksessa). Toisissa tapauksissa apua on annettu, mutta vasta pitkän ajan kuluttua. - Unionin sisärajojen poistuminen ja siitä seuraava liikkumisen helpottuminen edellyttävät jäsenvaltioiden viranomaisten välisen yhteistyön tiivistämistä. Vaikuttaa siltä, etteivät asianomaiset jäsenvaltiot ole ryhtyneet mihinkään toimiin tähän näytteeseen sisältyvien niiden tapausten osalta, joissa vastuu perinnästä on kuulunut jäsenvaltioille, ja joissa mahdollista avunantoa olisi edellytetty avunantoa perinnässä koskevan direktiivin nojalla (direktiivi 76/308/ETY). 3. 2. 6 Maahantuojan vilpitöntä mieltä koskevan perusteen käyttöjä väärinkäyttö Maahantuojat ovat useissa tapauksissa, joissa kysymys on pätemättömiä etuustodistuksia käyttäen tapahtuvasta tuonnista, erityisesti turkkilaisten väritelevisioiden tapauksessa, vedonneet vilpittömään mieleensä tullakseen vapautetuksi aiheellisten tullien ja maksujen maksamisesta jälkikäteen. Tietyt kansalliset viranomaiset ovat ainakin väliaikaisesti katsoneet näiden perusteiden olevan hyväksyttäviä ja esittäneet ne yhteisön elimille. Yhteisöjen tuomioistuimen tätä asiaa koskevassa vakiintuneessa oikeuskäytännössä on ensinnäkin tähän asti oltu sillä kannalla, että vilpitön mieli ei ole anteeksiantoperuste pätemättömän tullikoodeksin soveltamissäännösten 904 artiklan c kohta, jossa suljetaan pois tullien vapautus tai niistä maksettava hyvitys vilpittömän mielen perusteella, on tähän päivään asti säilynyt tullietuussopimuksiin sovellettavan oikeuden keskeisenä säännöksenä. etuustodistuksen esittämiselle. Toiseksi, soveltaminen Vilpittömän mielen osalta on suosituimmuusjärjestelmien komission tiedoksiannon aiheena. Kyseisessä tiedoksiannossa otetaan huomioon myös asiassa Seafood annetun tuomion vaikutukset. todettava, että on tämän käsitteen laadittavan parhaillaan yhteydessä 3. 2. 7 Kansallisten hallintoviranomaisten osoittama sietokyky Yhteisön tullikoodeksi sisältää täsmällisiä ja pakottavia säännöksiä niiden määräaikojen osalta, joita maksuvelvollisiin sovelletaan perinteisten omien varojen maksamisessa. Perinnän käytäntö ei jäsenvaltioissa kuitenkaan ole yhtäläinen samoille petos- ja säännönvastaisuustapauksille. 27 Eräät maksuvelvolliset ovat kieltäytyneet suorittamasta tullivelkojaan hallinnolleen vedoten siihen, että muut jäsenvaltiot eivät edellyttäneet jälkikantoa samankaltaisissa tapauksissa. Tosiasiassa perintämenettelyt olivat alkaneet, mutta niitä koskevat eritasoiset hallinnolliset tai oikeudelliset muutoksenhakumenettelyt olivat käynnissä muissa jäsenvaltioissa, mistä toimijat saivat sen vaikutelman, että jälkikantoa ei edellytetty. 4. 4. 1 4. 2 JOHTOPÄÄTÖKSET Tässä kertomuksessa selvitetään kuuden petos- ja säännönvastaisuustapauksen yksityiskohtaista tapaukset objektiivisin perustein. Ottaen huomioon, että kyseiset kuusi tapausta ovat erittäin mutkikkaita, niihin liittyvät ongelmat edustavat useimpien perinteisten omien varojen perintää koskevien tapausten yhteydessä esille tulevia ongelmia. seurantaa. Komissio on valinnut kyseiset toteutetut erilaiset perintätoimet vaarantuvat Jäsenvaltioissa siksi, että hallinnolliseen ja oikeudelliseen muutoksenhakuun liittyvät menettelyt ovat hitaita ja siksi, että viranomaisilla on ongelmia niiden hallinnollisten tai oikeudellisten päätösten täytäntöönpanossa, joiden tarkoituksena on velkojen tehokas perintä velallisilta. Näihin ongelmiin on lisättävä vielä ne vaikeudet, jotka liittyvät rajat ylittävään toimintaan. Näitä objektiivisia vaikeuksia kärjistävät puutteellisuudet, jotka ovat tulleet esille tullisäännösten soveltamisessa, erityisesti tullivelan määrittelyn sekä perinteisten omien varojen toteamisen ja kirjaamisen osalta. jatkuvasta sovellettavien kehittymisestä, johtuu erityisesti Petos- ja säännönvastaisuustapausten määrän lisääntyminen erityisesti 1990 - luvun alun jälkeen on ilmentänyt tulliviranomaisten valvontavoimavarojen liiketoimien kasvavasta määrästä, rajallisuutta Tämä säännösten tuotteiden monimutkaisuudesta sekä niiden tullijärjestelyjen ja suosituimmuussopimusten määrästä, joihin toimijat voivat tukeutua. Kyseisillä viranomaisilla on lisäksi vastassaan järjestäytynyt petosrikollisuus, johon syyllistyvät usein kolmansiin jotka kätkeytyvät maihin sijoittautuneet kansainväliset peiteyritysten taakse tai jotka käyttävät hyväkseen yrityksiä, jotka tunnetaan markkinoilla, mutta joihin liittyvien henkilöiden todellista luonnetta ei tunneta. Tämä tilanne on saanut neuvoston ja Euroopan parlamentin^ korostamaan ehdotonta tarvetta siihen, että jäsenvaltiot varmistavat yhteisön varojen riittävän suojan osana kattavaa toimintaa yhteisön varojen tuhlauksen ja väärinkäytön torjumiseksi. rikollisverkostot, Näiden vaikeuksien laajuus huomioon ottaen on tuskin mahdollista odottaa "ihmeratkaisuja" ja jäsenvaltioiden onkin keskitettävä ponnistelunsa ensisijaisesti niille aloille, joilla kehitystä voi olla odotettavissa, toisin sanoen yhteisön 19 Katso omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean selvitysmiehen Bardingin kertomus sekä Madridin Eurooppaneuvoston |a 27. 11. 95 pidetyn Ecofin -neuvoston johtopäätökset 28 säännösten ja määräysten tiukkaan soveltamiseen erityisesti velan synnyn, vakuuden sekä perinteisten omien varojen toteamisen ja kirjaamisen osalta. Sen lisäksi, että vahvistetaan repressiivistä toimintaa petoksiin syyllistyviä kohtaan, jokainen jäsenvaltio voisi toteuttaa muutoksia oikeudellisissa menettelyissään tapausten käsittelyn nopeuttamiseksi. Yleisesti voidaan kysyä, ovatko monet säännönvastaisuustapaukset seurausta monimutkaisista yhteisön ja kansainvälisistä säännöksistä ja määräyksistä, joiden osalta kansainvälisillä säännöksillä ja määräyksillä pyritään toisinaan samoihin tavoitteisiin. Tiettyjen kansainvälisten sopimusten soveltaminen johtaa itse jotka ovat useimmiten seurausta yhteisön asiassa säännönvastaisuuksiin, sääntöjen virheellisestä tulkinnasta tai siitä, että yksi ketjun lenkeistä ei noudata sääntöjä, jolloin muiden on otettava kannettavakseen taloudelliset seuraamukset. Erityisen tärkeä tapaus koskee suosituimmuusjärjestelyjä, joka selkeästi on tarkastelua vaativa ala. Avoimemman säännöstön, joka ei aiheuttaisi käytännön soveltamisongelmia kansainvälisille yhteistyökumppaneillemme tai asianomaisille taloudellisille toimijoille, pitäisi johtaa näiden tapausten vähentymiseen. 4. 3 Jäsenvaltioiden suorittamassa perinnässä ilmenneiden vaikeuksien takia komissio on sitoutunut eräisiin tilannetta korjaaviin toimiin. Perintämenettelyt Jäsenvaltioiden käytettävissä olevien (pakko)perintäkeinojen kartoittamiseksi komissio on käynnistänyt vuoden 1994 lopusta alkaen vertailevan tutkimuksen kansallisista määräyksistä jäsenvaltioille osoitettujen kyselyjen ja seminaarien muodossa. Näin on voitu todeta kansallisissa oikeuksissa ilmenevät puutteet ja erilainen suhtautuminen erityisesti velkojen vanhenemisen, takuiden hankkimisen ja muutoksenhaun toteutukseen. Niinpä komissio on yhdessä omia varoja käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien kanssa pohtinut keinoja saada jäsenvaltiot vahvistamaan petoksiin liittyvien summien perintämenettelyä, kuten 27 päivänä marraskuuta 1995 annetuissa neuvoston (ECOFIN) päätelmissä edellytetään. Yhteisön ulkoinen passitusmenettely Komissio laatii lokakuussa 1996 esitetyn välikertomuksen pohjalta kuultuaan laajasti jäsenvaltioita ja alan toimijoita passitusmenettelyjen uudistamisstrategian sekä selvittää eri menettelyjen turvallisuuden varmistamiseksi tarvittavat toimet. Pohdinnan päälinjat koskevat yhteisön ja yleisen passitusmenettelyn piiriin pääsemisen valvomista, taloudellisten etujen suojaamista, sekä tilastojen ja tietojen keruu- ja vaihtojärjestelmän luomista, eri passitusjärjestelmien osien erittelemistä ja eri passitusmenettelyjen johdonmukaisuuden turvaamista. Lisäksi komissio on suorittanut jäsenvaltioisssa joukon tarkastuksia paikalla vuosina 1994 ja 1995 (asetuksen N:o 1552/89 2 ja 3 kohdan nojalla). Lähes kaikissa viivästyksiä perinnässä, ja jäsenvaltioita kehotettiin korjaaman tilanne kaikkien menettelyyn asettamattomien passitusasiakirjojen osalta, joillen säädetty määräaika oli umpeutunut. Komissio valvoo kehotuksensa toteutumista. toisinaan huomattaviakin, jäsenvaltioissa todettiin 29 Tullietuusjärjestelmät Komissio on tehnyt useita asetuksen N:o 1552/89 18 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisia tarkastusmatkoja tullietuusjärjestelmän mukaisten tullien perinnän ongelmien johdosta. Matkojen yhteydessä on voitu todeta järjestelmän toimivan huonosti erityisesti tullietuustodistusten luovuttamisen ja jälkitarkastustoimien osalta. edunsaajamaiden Tämän todettuaan komissio on vahvistanut yhteisön itsenäisesti soveltaman tullietuusjärjestelmän ja yhteisön välistä hallinnollista yhteistyötä koskevaa lainsäädäntöä13. Vuoden 1997 alusta voimaan tulleet uudet määräykset selventävät menettelyä yhteisön osallistuessa edunsaajamaiden viranomaisten tutkimuksiin, joilla selvitetään alkuperätodistuksen turvin vietyjen tuotteiden todellinen alkuperä. ottanut käyttöön jolla tarkoitetun on Komissio tietojenkäsittelyjärjestelmän, varmentamisessa käytettyjen leimasimien leimanäytteet voidaan siirtää. Tällainen tiedonsiirto, jossa tieto välittyy nopeasti ja leimanäytteiden luettavuus on parantunut tavaran kulun valvonnan entisestään, on kehittämisessä. jäsenvaltioiden alkuperätodistusten tärkeä alkuperätodistusten tullille ja Komissio valmistelee tällä hetkellä tiedonantoa tullietuusjärjestelmistä edellä mainittujen tarkastus- ja analyysivalmistelujen ja 28 päivänä toukokuuta 1996 tehtyyn neuvoston päätökseen14 sisältyvän kehotuksen pohjalta. Tiedonannossa luetellaan järjestelmien soveltamiseen liittyvien ongelmien parantamistoimia toteutettaviksi joko välittömästi tai lyhyellä tai pitkällä aikavälillä. Perintää koskevan tiedon saannin parantaminen kertaa yhteisön Muutettuun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/8915 kuuluu, ensimmäistä jäsenvaltioiden perintätilanteen jatkuva päivittäminen petosten ja sääntöjenvastaisuuksien osalta. Petosta koskevien lomakkeiden päivittämisen edellytysten parantamiseksi on kehitetty omia varoja koskevan tiedon vaihto-ohjelma (OWNRES), joka on tarkoitus ottaa käyttöön kesään 1997 mennessä. omien varojen alalla, Komissiolla on nyt jatkuvasti mahdollisuus tuntea saamatta jääneiden varojen perinnän tilanne ja ehdottaa näkökantansa mukaisia toimia, joilla kansallisten toimien riittämättömyyttä voidaan korjata. Lisäksi se ehdottaa neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N: o 1552/89 muuttamista jäsenvaltioiden vastuun selventämiseksi tapauksissa, joissa perintä jää suorittamatta. 13 Asetus (EY) N:o 12/97, annettu 18 päivänä joulukuuta 1996 (EYVL N:o L 9, 13. 1. 1997), komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (soveltamista koskevat säännökset) muuttamisesta, erityisesti artiklat 93,93a ja 94. 14 Päätös N:o 96/C/170/01, EYVL N:o C 170,14. 6. 1996, s. 1. 15 Asetus N:o 1355/96, annettu 8 päivänä heinäkuuta 1996 (EYVL N:o L 175,13. 7. 1996, s. 3). 30 Rikkomisesta johtuvat menettelyt edellyttämään perusteltuun turvautunut perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen Komissio on menettelyn tapauksessa ("saksalais-hollantilainen voi") kansallisten viranomaisten laiminlyötyä yhteisön lisäksi osoittauduttua haluttomiksi taloudellisten etujen suojaamisen ja puuttumaan yhteisön ulkopuolisista maista lainvastaiseen tuontiin tapahtuneeseen lausuntoon eräässä 4. 4. Komission suorittaman tätä näytettä koskevan perinnän seurannan tuloksista annetaan ja sääntöjenvastaisuuksien osalta koskevan kertomuksen yhteydessä. tiedonanto perinteisten omien varojen perintää petosten 31 ISSN 1024-4492 KOM(97) 259 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 01 Luettelonumero : CB-C0-97-247-FI-C ISBN 92-78-20609-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: COMMON POSITION (EC) No 26/97 adopted by the Council on 9 June 1997 with a view to adopting Directive 97/.../EC of the European Parliament and of the Council of ... amending for the 16th time Directive 76/769/EEC on the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to restrictions on the marketing and use of certain dangerous substances and preparations

eurovoc_concepts:
approximation of laws
carcinogenic substance
consumer protection
health risk
labelling
marketing standard

formats: html pdfa1b print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1986/97 do Deputado Gianni TAMINO à Comissão. Contradição entre as normas italianas e as disposições comunitárias no que respeita aos resíduos; inexistência de um estudo de valiação dos efeitos no ambiente de uma instalação de incineração em Scarlino (Grosseto)

eurovoc_concepts:
Italy
application of EU law
dangerous substance
electrical energy
environmental impact
impact study
industrial waste
power plant
waste incineration

formats: html pdf print

text: 22. 1. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 21/129 (98/C 21/245) PERGUNTA ESCRITA E-1981/97 apresentada por Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (9 de Junho de 1997) Objecto: Propaganda nazi A livraria «Europa», de Barcelona, foi temporariamente encerrada sob a acusa(cid:231)a(cid:152)o de ser um centro de difusa(cid:152)o de propaganda nazi e de panfletos racistas. Face ao encerramento da livraria e em apoio ao seu proprieta·rio, foi criado o «comite· pela liberdade de expressa(cid:152)o» que publicou um manifesto em que po(cid:152)e em causa os princ(cid:14)·pios fundamentais do Estado democra·tico de direito, denunciando, por exemplo, a regulamenta(cid:231)a(cid:152)o do delito de genoc(cid:14)·dio e interrogando-se sobre a sua constitucionalidade. Para este fim, o comite· recolhe fundos. Tendo em conta que a Comissa(cid:152)o e· a guardia(cid:152) dos Tratados e deve velar pelo respeito dos princ(cid:14)·pios fundamentais da democracia e considerando muito em especial que nos encontramos no Ano Europeu Contra o Racismo e a Xenofobia, Quais as medidas que a Comissa(cid:152)o tenciona tomar perante situa(cid:231)o(cid:152)es como esta, em que se criam comite·s de cidada(cid:152)os, auxiliados possivelmente por organiza(cid:231)o(cid:152)es de extrema-direita, para apoiar, em nome da liberdade de expressa(cid:152)o, a divulga(cid:231)a(cid:152)o de ideias nazis ou racistas que po(cid:152)em em causa o co·digo penal da democracia? De que modo pensa a Comissa(cid:152)o evitar e travar este tipo de iniciativas? Resposta dada por Pa·draig Flynn em nome da Comissa(cid:152)o (4 de Julho de1997) A luta contra as manifesta(cid:231)o(cid:152)es racistas nos Estados-membros incumbe essencialmente a‘s autoridades nacionais, regionais e locais dos mesmos, tendo em conta as respectivas disposi(cid:231)o(cid:152)es constitucionais, legislativas e regulamentares. O Conselho adoptou, em 15 de Julho de 1996, com base no Tratado da Unia(cid:152)o Europeia (artigo 193o), uma ac(cid:231)a(cid:152)o comum relativa a‘ ac(cid:231)a(cid:152)o contra o racismo e a xenofobia (1). Com vista a facilitar a coopera(cid:231)a(cid:152)o judicia·ria internacional para lutar contra o racismo e a xenofobia, esta ac(cid:231)a(cid:152)o comum preve(cid:136) disposi(cid:231)o(cid:152)es destinadas a permitir que determinados comportamentos racistas e xeno·fobos sejam pass(cid:14)·veis de san(cid:231)o(cid:152)es penais ou, na ause(cid:136)ncia destas u·ltimas, e aguardando a adop(cid:231)a(cid:152)o das disposi(cid:231)o(cid:152)es necessa·rias, a estabelecer derroga(cid:231)o(cid:152)es ao princ(cid:14)·pio da dupla incrimina(cid:231)a(cid:152)o. (1) JO L 185 de 24. 7. 1996 (98/C 21/246) PERGUNTA ESCRITA E-1986/97 apresentada por Gianni Tamino (V) a‘ Comissa(cid:152)o (9 de Junho de 1997) Objecto: Contradi(cid:231)a(cid:152)o entre as normas italianas e as disposi(cid:231)o(cid:152)es comunita·rias no que respeita aos res(cid:14)·duos; inexiste(cid:136)ncia de um estudo de valia(cid:231)a(cid:152)o dos efeitos no ambiente de uma instala(cid:231)a(cid:152)o de incinera(cid:231)a(cid:152)o em Scarlino (Grosseto) O Ministro da Indu·stria, do Come·rcio e do Artesanato italiano autorizou, mediante o Decreto no 879737, de 12 de Abril de 1996, a empresa Ambiente SA, que sucedeu a‘ empresa Nuova Solmine SA, a instalar no munic(cid:14)·pio de Scarlino (Grosseto) uma instala(cid:231)a(cid:152)o de 65 MW destinada a‘ produ(cid:231)a(cid:152)o de energia ele·ctrica atrave·s de um turbo-alternador de 16,8 MW utilizando como combust(cid:14)·vel res(cid:14)·duos industriais, conforme previsto pelo Anexo 1 do Decreto Interministerial de 16 de Janeiro de 1995 (JO 24 de 30. 1. 1995), com base no DL no 113 de 8 de Mar(cid:231)o de 1996. Todavia, o referido Decreto-lei esta· em contradi(cid:231)a(cid:152)o com a Directiva 91/156/CEE (1), de 18 de Mar(cid:231)o de 1991, uma vez que na(cid:152)o considera «res(cid:14)·duos» os res(cid:14)·duos industriais utilizados como «combust(cid:14)·veis na(cid:152)o convencionais» e atendendo ainda ao facto de na(cid:152)o ter sido convertido em lei. A instala(cid:231)a(cid:152)o em causa encontra-se actualmente em fase experimental. Na(cid:152)o entende a Comissa(cid:152)o que devera· intervir junto das autoridades italianas a fim de impedir que uma instala(cid:231)a(cid:152)o de incinera(cid:231)a(cid:152)o de res(cid:14)·duos, como a prevista para Scarlino, na(cid:152)o respeite o disposto na Directiva 91/156/CEE e, consequentemente, na Directiva 85/337/CEE (2), sobre a avalia(cid:231)a(cid:152)o dos efeitos de determinados projectos no ambiente, na medida em que a instala(cid:231)a(cid:152)o em causa, em vez de ser considerada como incinerador de res(cid:14)·duos, e· tida como uma central ele·ctrica de pote(cid:136)ncia inferior a 300 MW? (1) (2) JO L 78 de 26. 3. 1991, p. 32. JO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40


title: WRITTEN QUESTION No. 1996/97 by Dietrich ELCHLEPP to the Commission. Renewable energy - subsidies and monitoring of use of funds

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
biomass
energy production
investment aid
regional aid
renewable energy

text: C 82/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 3. 98 (98/C 82/32) SKRIFTLIG FR¯GA E-1996/97 fr(cid:229)n Dietrich Elchlepp (PSE) till kommissionen (9 juni 1997) A¤mne: Fo¤rnybara energika¤llor › fra¤mjande och kontroll av hur medlen anva¤nds Hur stora medel har hittills tillhandah(cid:229)llits fr(cid:229)n regional- och jordbruksfonder fo¤r att fra¤mja fo¤rnybara 1. energika¤llor, och till vilka projekt har dessa medel anslagits? 2. Kontrollerar kommissionen om man i samband med planeringen i EU:s medlemsstater utnyttjar alla mo¤jligheter till utvinning av fo¤rnybar energi, exempelvis ur biomassa? Ka¤nner kommissionen till om medlen a¤r o¤ronma¤rkta och, om detta inte a¤r fallet, varfo¤r inte? 3. Sta¤mmer det att solenergiprojektet Theseus p(cid:229) Kreta, som ursprungligen planerades med EU-sto¤d, nu ersa¤tts av enbart konventionella kraftverk (dieseldrivna gasturbiner, dieselgeneratorer da¤r olja anva¤nds och (cid:229)ngkraftverk som drivs med olja) i de b(cid:229)da orterna Chania och Atherinolakos? Hur sta¤mmer detta o¤verens med grekiska politikers och kommissionens fo¤rklaringar om att man vill go¤ra Kreta till en modell fo¤r fo¤rnybara energitekniker? Svar fr(cid:229)n Christos Papoutsis p(cid:229) kommissionens va¤gnar (16 september 1997) Na¤r det ga¤ller landsbygdens utveckling faller investeringssto¤d till fo¤rnybara energika¤llor inom ramen fo¤r 1. (cid:148)(cid:229)tga¤rder avsedda att tillvarata interna utvecklingsmo¤jligheter(cid:148). Flera projekt har beviljats finansiering fo¤r tillverkning av biodiesel av rapsfro¤n och bioetanol av vete och sockerbetor samt till utnyttjande av tra¤ och till fo¤rgasning av biologiskt nedbrytbart avfall, inbegripet go¤dsel och slaktavfall. Det a¤r sv(cid:229)rt att exakt uppge det sto¤dbelopp som beviljats, eftersom de enskilda projekten inom de program som godka¤nts inte framg(cid:229)r. Na¤r det ga¤ller regionala fonder ing(cid:229)r fra¤mjandet av fo¤rnybara energika¤llor i de sa¤rskilda programmen fo¤r varje medlemsstat som tar del av m(cid:229)l 1. Fo¤ljande medlemsstater har (cid:229)tnjutit finansiering fo¤r fo¤rnybara energika¤llor (fo¤r perioden 1994-1999) ur ett belopp p(cid:229) sammanlagt 3 miljarder ecu fo¤r energi: › Grekland: 75,3 miljoner ecu, vilket utgo¤r 8,7 % av energiprogrammet. › Spanien: Sammanlagt 84,42 miljoner ecu, varav 26 miljoner ecu kommer fr(cid:229)n regionalprogrammen och 56,43 miljoner ecu fr(cid:229)n ett totalt sto¤dbelopp inom delprogrammet Energi. › Irland: 8,6 miljoner ecu, vilket utgo¤r 27 % av delprogrammet Energi. › Portugal: Sammanlagt 172,85 miljoner ecu, varav 70 miljoner ecu utgo¤r 21,7 % av delprogrammet Energi, 12,95 miljoner ecu fr(cid:229)n programmet fo¤r Madeira, 68,4 miljoner ecu fr(cid:229)n programmet fo¤r Azorerna samt 21,5 miljoner ecu fr(cid:229)n initiativet Regis II C. 1 fo¤r Azorerna. Under den fo¤rra programplaneringsperioden 1989-1993 bidrog gemenskapens insats Valoren med 293,75 miljoner ecu till tillvaratagandet av interna utvecklingsmo¤jligheter, av totalt 2 331 miljoner ecu som delades ut inom detta omr(cid:229)de av energi 2. Kommissionen delfinansierar nationella och regionala projekt fo¤r planering av fo¤rnybar energi. I detta sammanhang fo¤rsa¤krar man sig om att samtliga mo¤jligheter att producera energi fr(cid:229)n fo¤rnybara ka¤llor, inklusive biomassa, analyseras. Medlemsstaterna ansvarar fo¤r beslut om s(cid:229)dana planer och fo¤r genomfo¤randet av dem. Sa¤rskilda kampanjer fo¤r att informera om utnyttjandet av biomassa i energisyfte › gro¤dor, skogsavfall, flytande biobra¤nsle och avfall › genomfo¤rs fo¤r att uppmuntra medlemsstaterna till att beakta de mo¤jligheter som finns i omr(cid:229)det och att vidta no¤dva¤ndiga (cid:229)tga¤rder. Nej, projektet Theseus ga¤ller installering av ett innovativt solenergikraftverk p(cid:229) 52 megawatt och kommer 3. enligt planerna att installeras p(cid:229) Fragokastello i Chania (Kreta). Detta program a¤r fo¤r na¤rvarande p(cid:229) planeringsstadiet och finansieras genom prorammet Thermie (TE-235-96), som kommer att besta¤mma anla¤ggningens exakta storlek och placering i enlighet med uppgifter om solen och meteorologiska data och tillsammans med den regionala energiplaneringen p(cid:229) Kreta


title: Регламент (ЕО) № 1049/97 на Съвета от 9 юни 1997 година за изменение на Регламент (ЕО) № 3069/95 за създаване на схема за наблюдение от Европейската общност, приложима към риболовните кораби на Общността, действащи в регулаторната зона на Организацията за риболов в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO)

eurovoc_concepts: North-West Atlantic Fisheries Organisation

formats: html pdf print xhtml

text: 44 BG Официален вестник на Европейския съюз 04/т. 4 31997R1049 12. 6. 1997 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 154/2 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1049/97 НА СЪВЕТА от 9 юни 1997 година за изменение на Регламент (ЕО) № 3069/95 за създаване на схема за наблюдение от Европейската общност, приложима към риболовните кораби на Общността, действащи в регулаторната зона на Организацията за риболов в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, 1. Следното се добавя към точка 2, буква д): като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност и по-специално член 43 от него, като взе предвид предложението на Комисията (1), като взе предвид становището на Европейския парламент (2), като има предвид, че Регламент (ЕО) № 3069/95 (3) е приел раз- поредби за назначаването и задължения на наблюдателите, както и за задълженията на капитаните на риболовни кораби на Общ- ността, ангажирани или готови за ангажиране в риболовни дей- ности в регулаторната зона на Северозападната атлантическа организация по рибарство (NAFO); като има предвид, че Комисията по рибарство към NAFO е приела на 13 септември 1996 г. препоръка за изменение на схемата за наблюдение; като има предвид, че съгласно член XI от Конвенцията на NAFO, препоръката става задължителна за Общността, считано от 13 ноември 1996 г. ; като има предвид, че поради това е необходимо да се измени Рег- ламент (ЕО) № 3069/95, за да се задължат капитаните на рибо- ловни кораби на Общността и определените наблюдатели към схе- мата да изпълняват препоръката, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 С настоящото приложение I към Регламент (ЕО) № 3069/95 се изменя, както следва: „по-специално, наблюдателите събират данните относно изхвърляния и задържана маломерна риба, като следват, когато обстоятелствата позволяват, следната схема за вземане на проби: i) за всяко изваждане на мрежата следва да бъдат записани оценки на общия улов по видове от гледна точка на тегло и в допълнителни оценки на изхвърляния по видове от гледна точка на тегло; ii) от всяко десето изваждане на мрежата следва да се вземат проби в подробности по видове, осигурявайки в допълне- ния на теглата на измерената проба, също подробни цифри, представляващи частта от улова, който се разтоварва на брега и изхвърлената част от улова; iii) когато мястото на риболова се сменя на разстояние по-голямо от 5 nm, описаният в точки i) и ii) цикъл започва отново. “ 2. Последното изречение на точка 3, i) се заменя със следното: „За да улесни изпълнението на задълженията от страна на наблюдателя, капитанът на кораба разрешава на наблюдателя да има достъп до документите на съда (дневник, капацитетен план, производствен дневник или план на натоварване) и до различните части на кораба, включително, както се изисква, до задържания улов и улова, който е предназначен да бъде изхвърлен. “ Член 2 Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Люксембург на 9 юни 1997 година. За Съвета Председател G. ZALM (1) ОВ C 25, 25. 1. 1997 г. , стр. 12. (2) ОВ C 167, 2. 6. 1997 г. (3) ОВ L 329, 30. 12. 1995 г. , стр. 5


title: Uredba Sveta (ES) št. 1049/97 z dne 9. junija 1997 o spremembi Uredbe (ES) št. 3069/95 o vzpostavitvi programa Evropske skupnosti o opazovanju, ki se uporablja za ribiška plovila Skupnosti, ki ribarijo v območju upravljanja Severozahodne atlantske ribiške organizacije (NAFO)

text: 184 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 31997R1049 12. 6. 1997 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 154/2 UREDBA SVETA (ES) št. 1049/97 z dne 9. junija 1997 o spremembi Uredbe (ES) št. 3069/95 o vzpostavitvi programa Evropske skupnosti o opazovanju, ki se uporablja za ribiška plovila Skupnosti, ki ribarijo v območju upravljanja Severozahodne atlantske ribiške organizacije (NAFO) SVET EVROPSKE UNIJE JE 1. Naslednje se doda k točki 2(e): ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 43 pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2), ker je Uredba (ES) št. 3069/95 (3) določila določbe za imenovanje in naloge opazovalcev, kakor tudi za obveznosti kapitanov ribi- ških plovil Skupnosti, ki opravljajo ali nameravajo opravljati ribo- lovne dejavnosti v območju upravljanja Severozahodne atlantske ribiške organizacije; ker je Ribiška komisija NAFO sprejela priporočilo z dne 13. septembra 1996 o spremembi programa opazovanja; ker je na podlagi člena XI Konvencije NAFO priporočilo postalo zavezujoče za Skupnost od 13. novembra 1996; ker je zato treba spremeniti Uredbo (ES) št. 3069/95, da bi obve- zali kapitane ribiških plovil Skupnosti in opazovalce, določene za program, da bodo upoštevali priporočilo, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: „zlasti opazovalci zberejo podatke o zavržkih in podmernih ribah, obdržanih na krovu, in sledi, kadar okoliščine dovolju- jejo, naslednjemu programu vzorčenja: (i) za vsako izvleko je treba zavesti ocene skupnega ulova po vrstah glede na maso in poleg tega ocene zavržka po vrstah glede na maso; (ii) vsako 10. izvleko je treba detajlno vzorčiti po vrstah, kar bo omogočilo določitev mase izmerjenega vzorca in tudi natančne količine, ki sestavljajo del ulova za iztovarjanje in del zavrženega ulova; (iii) kadarkoli se ribolovno mesto spremeni za več kot 5 nav- tičnih milj, se postopek, opisan pod (i) in (ii), začne znova. “ 2. Zadnji stavek točke 3 (i) se nadomesti z naslednjim:„Da bi ladijski kapitan opazovalcu olajšal opravljanje dolžnosti, mu dovoli dostop do ladijskih dokumentov (ladijski dnevnik, načrt zmogljivosti, ribolovni dnevnik ali natovorni načrt) in različnih delov plovila, vključno, kakor se zahteva, do obdr- žanega ulova na krovu in ulova, ki je namenjen za zavrženje. “ Člen 1 Člen 2 Priloga I k Uredbi (ES) št. 3069/95 se s tem spreminja z nasled- njim: Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evrop- skih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Luxembourgu, 9. junija 1997 Za Svet Predsednik G. ZALM (1) UL C 25, 25. 1. 1997, str. 12. (2) UL C 167, 2. 6. 1997. (3) UL L 329, 30. 12. 1995, str. 5


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1987/97 του Gianni TAMINO προς την Επ τροπή. Σχέδια για πιστοποιητικά ποιότητας του βοείου κρέατος

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU aid
European Parliament
beef
co-financing
labelling
marketing
proposal (EU)
public awareness campaign
quality label

text: C 45/136 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 10. 2. 98 (98/C 45/175) GRAPTH ERVTHSH E-1982/97 ypobolh· : Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) prow thn Epitroph· (9 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: Diakybernhth· Dia·skech kai diey·rynsh thw Eyrvpai¤kh·w •Envshw (cid:201)xei lexuei· o·ti oi diapragmatey·seiw gia th mellontikh· diey·rynsh thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw ua arxi·soyn o·tan lh·jh h Diakybernhtikh· Dia·skech. Poia· ermhnei·a pre·pei na douei· se mia· te·toia dh·lvsh; Shmai·nei, a·rage, o·ti h e·narjh tvn diapragmatey·sevn ua gi·nei ame·svw meta· thn oloklh·rvsh thw Dia·skechw, h·, antiue·tvw, o·tan h ne·a Synuh·kh poy ua proe·luei apo· th DD ua e·xei kyrvuei· kai apo· ta dekape·nte shmerina· kra·th me·lh thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; Apa· nthsh toy k. Santer ej ono·matow thw Epitroph· w (28 Ioyli·oy 1997) (cid:211)pvw epibebaiv· uhke apo· to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio toy `msterntam (16-17 Ioyni·oy 1997), h oloklh·rvsh thw diakybernhtikh·w dia·skechw (DKD) a·noije to dro·mo gia thn ekki·nhsh thw diadikasi·aw me sto·xo th diey·rynsh. To proanafero·meno Eyrvpai¤ko· Symboy·lio anakoi·nvse o·ti, gia na jekinh·soyn oi diapragmatey·seiw o·so to dynato·n grhgoro·tera meta· ton Deke·mbrio toy 1997, to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio toy Dekembri·oy 1997 ua la·bei tiw anagkai·ew apofa·seiw sxetika· me th genikh· diadikasi·a thw diey·rynshw kai ua probei· stoyw praktikoy·w diakanonismoy·w gia thn arxikh· fa·sh tvn diapragmatey·sevn kai thn eni·sxysh thw proentajiakh·w strathgikh·w thw Koino·thtaw, kauv· w kai sth lh·ch o·lvn tvn dynatv· n me·trvn me skopo· thn ay·jhsh thw synergasi·aw metajy· thw Koino·thtaw kai o·lvn tvn ypochfi·vn xvrv· n. (98/C 45/176) GRAPTH ERVTHSH E-1987/97 ypobolh· : Gianni Tamino (V) prow thn Epitroph· (9 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: Sxe·dia gia pistopoihtika· poio·thtaw toy boei·oy kre·atow Se pro·sfato sympo·sio poy pragmatopoih·uhke ton pareluo·nta Apri·lio sth Beneti·a ypo· thn aigi·da thw «European Quality Beef» anakoinv· uhke h e·narjh tvn prv· tvn 13 sxedi·vn sxetika· me ta pistopoihtika· poio·thtaw toy boei·oy kre·atow ta opoi·a ua aporrofh·soyn 18 apo· ta 32 ekatommy·ria poy diaue·tei synolika· h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh. Mporei· h Epitroph· na maw dv· sei stoixei·a sxetika· me ta sxe·dia ayta·; Dedome·noy o·ti dhmosiey·uhke e·naw ne·ow koinotiko·w kanonismo·w gia to ue·ma ayto· (ariu. 820/97) (1), poia· sxe·sh ypa·rxei metajy· toy kanonismoy· aytoy· kai tvn xrhmatodoth·sevn poy pragmatopoih·uhkan ba·sei pistopoihtikv· n tvn paragvgv· n kai me eyuy·nh ekoysi·vn synetairismv· n; (1) EE L 117 thw 7. 5. 1997, sel. 1. Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (17 Ioyli·oy 1997) H Epitroph·, sthn apo·fash· thw thw 8hwprili·oy 1997, ene·krine 13 progra·mmata prov· uhshw boei·oy kre·atow poio·thtow gia thn peri·odo empori·aw 1996/1997. Ta progra·mmata ayta· lamba·noyn koinotikh· xrhmatodo·thsh kata· 60%, h·toi 11 ekat. ECU gia e·na synoliko· ko·stow 18,5 ekat. ECU. Peraite·rv plhrofori·ew sxetika· me ta progra·mmata ayta· mporoy·n na lhfuoy·n apo· toyw armo·dioyw organismoy·w tvn 15 kratv· n melv· n (para·rthma II toy kanonismoy· (EOK) ariu. 1318/93 (1)). O ne·ow kanonismo·w (EK) ariu. 820/97 (2) den afora· thn prov· uhsh boei·oy kre·atow poio·thtaw. O en lo·gv kanonismo·w uespi·zei e·na geniko· sy·sthma taytopoi·hshw kai kataxv· rhshw tvn booeidv· n kai kaly·ptei epi·shw thn epish·mansh toy boei·oy kre·atow kai tvn proi¤o·ntvn me ba·sh to bo·eio kre·aw. Epome·nvw den ypa· rxei sxe·sh metajy· toy en lo·gv kanonismoy· kai tvn xrhmatodoth·sevn poy anafe·rei to Ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1998/97 dell'on. Hiltrud BREYER alla Commissione. Ormoni per l'ingrasso

eurovoc_concepts:
EU policy
United States
export
fattening
health legislation
hormone
import (EU)
live animal
veterinary legislation

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1998/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Væksthormoner