title: Meddelande från kommissionen om föreningar och stiftelser i Europa

eurovoc_concepts:
collective activities
foundation
report
social economy
voluntary organisation

text: * w -b -it V- it •Är EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 06. 06. 1997 KOM(97) 241 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN om FÖRENINGAR OCH STIFTELSER I MMOt A INNEHÅLLSFÖRTECKNING I. II. III Inledning Omfattning Föreningarnas och stiftelsernas roll och betydelse IV Samarbete mellan sektorn och de europeiska institutionerna V Problem och utmaningar för sektorn VI Slutsatser Bilaga I. Undersökningen 1 1 3 6 8 11 17 Bilaga II. översikt över rättsliga och skattemässiga ramar för föreningar 27 Bilaga III. Rättsliga och skattemässiga ramar för föreningar och stiftelser 33 och stiftelser / fe INLEDNING SYFTE Detta meddelande gäller en sektor inom 1 samhällsekonomin i Europeiska gemenskapen, nämligen föreningar och stiftelser. Dessa organisationer spelar en viktig roll på nästan alla samhällsområden. De bidrar till att skapa arbetstillfällen* i samhällslivet demokratin. De till tillhandahåller ett stort antal olika tjänster, stöder företräder medborgarnas intressen i förhållande till olika myndigheter och tryggar de mänskliga rättigheterna, samtidigt som de spelar en avgörande roll för biståndspolitiken. till ett aktivt deltagande och främjar och idrotten, Under de gångna åren har de t ökande 1. 1 omfattning bidragit till utvecklingen i Europa. I detta bör de uppmuntras och stödjas även framgent, 1. 2 Med tanke på dessa organisationers stora betydelse har Europeiska kommissionen genomfort en omfattande undersökning for att få bättre kunskaper om denna sektor och för att kunna avgöra vilka frågor som måste tas upp till diskussion, Resultatet av undersökningen redovisas i bilaga L Syftet med detta dokument är att belysa ; 1. 3 den allt större betydelse denna sektor har Europeiska unionen, att visa på de problem och ufmfiäringar dessa organisationer står inför och att öppna en dialog utgående från vissa större grundtankar, möjligheter att fylla framtida behov och i högsta möjliga grad bidra till Europas integrering. att ge sektorn för som I detta dokument föreslås ett antal 1. 4 åtgärder i medlemsstaterna, samtidigt som avsikten inte är att försöka tvinga på medlemsstaterna några specifika lösningar eller åtgärder. Varje enskild kunna vidtas skulle avsteg medlemsstat bör hantera de olika frågorna pa del sätt som passar just den staten. Utan att man gör och proportionalitetsprincipema kan dock en del av frågorna behandlas på gemenskapsnivå. Dessa grundtankar rubriken "Slutsatser". subsidiaritets- beskrivs under från II. OMFATTNING Föreningar I av de tre Av ena ändan spektret organisationstyper I sin mest grundläggande 2 kooperativ, ömsesidiga bolag och föreningar - som utgör den s. k. sociala ekonomin al- föreningar den utan jämförelse svåraste att avgränsa och definiera. 2. 1 form är föreningar helt enkelt grupper av människor som samlats kring ett gemensamt mål. kan 2. 2 föreningslivet sägas smälta in omärkligt i vårt dagliga liv. I andra ändan av spektret finns stora institutioner som är av avsevärd nationell och även internationell betydelse, såsom universitet och högskolor, forsknings- och sjukhus, kulturinstitutioner, vilka många människor ofta (felaktigt) brukar betrakta som "offentliga" hundratals, inrättningar. Andra anställda, arbetande tusentals medlemmar och en omsättning på flera miljoner ecu. Ett stort antal föreningar har ett nära samarbete med offentliga myndigheter inom traditionella områden som till exempel socialt arbete, medan andra upprätthåller en stark tradition av fullständigt oberoende och verkar för radikala sociala program eller alternativa livsstilar. 2. 3 Det råder dock viss enighet om att föreningarna i varierande grad utmärks av följande gemensamma kännetecken: har ideellt åter rent De skiljer sig från informella eller a) tillfälliga, sociala grupperingar eller släktgrupperingar därigenom att de åtminstone i någon mening, om också bara till namnet, existerar i en formell eller institutionell form. ^l De drivs utan vinstsyfte, det vill säga (b) de har ett annat syfte än att alstra vinster åt ledning eller medlemmar. (c) De är oberoende, i synnerhet gentemot statliga och andra offentliga myndigheter, det vill säga de har friheten att styra sig själva i enlighet med sina stadgar utan inblandning utifrån. (d) De måste förvaltas på ett sätt som skulle kunna betecknas som "oegennyttigt". Detta begrepp innebär inte bara att föreningarna i sig inte får drivas i vinstsyfte, utan också att de som sitter i styrelsen för föreningarna inte får sträva efter personlig vinning. (e) De måste i någon utsträckning verka i det offentliga livet och deras verksamhet måste åtminstone delvis vata ägnad att företräda allmänhetens intresse. 2. 4 Dessa kännetecken präglar naturligtvis olika föreningar i olika stor utsträckning. Att t. ex. fastställa om en förening är tillräckligt självständig för att falla inom ramen för definitionen kan vara långt ifrån enkelt, och begreppet "i allmänhetens intresse" är av nödvändighet kontroversiellt. Definitionen ger icke desto mindre ett visst sammanhang åt ett i sig mycket komplext område. dokument som alla behandlar 2. 5 Detta organisationer i någon utsträckning uppvisar de fem ovan beskrivna kännetecknen. Tre mycket specifika kategorier har dock lämnats utanför. Detta är politiska partier, som kan vara föreningar men som klart utgör ett i egentlig särfall, religiösa samfund (dvs. religiöst mening, organisationer inspirerade driver intresse), samt i allmänhetens verksamhet fackföreningar och arbetsgivarorganisationer. inte utesluter vilket som Stiftelser 3 Liksom föreningarna bedriver också stiftelserna verksamhet av många olika slag. I vissa medlemsstater föredrar man ofta denna form för att bedriva verksamhet som inte kan särskiljas från verksamheter som i andra länder normalt bedrivs av föreningar. Ur juridisk synvinkel utgör stiftelserna emellertid en mera homogen grupp än föreningarna. Den enda viktiga skillnaden mellan olika slags stiftelser är att en del har ett i huvudsak privat, andra ett allmänt syfte. Det är stiftelser med allmänt syfte (även om de är privata organisationer) som är föremål för detta meddelande. 3. 1 I detta meddelande avses med stiftelser en associationsform som är självfinansierande och som förvaltas efter eget gottfinnande till förmån för det allmänna. De är helt oberoende av regering och andra myndig heter och förvaltas av självständiga styrelser eller förtroendemän. Olika typer av föreningar Föreningar och stiftelser är svåra att 4 klassificera och definiera. I Europeiska gemenskapen ligger en del av svårigheterna helt enkelt i de olika nationella traditioner som kommer till uttryck i dem och även i deras starka benägenhet att kombinera olika ändamål. De stiftelser kan emellertid anses ha en eller flera av följande funktioner: a) Ert tiärtStepradueerfflde fomfojon. Detta omfattar alla organisationer som förser sina medlemmar eller kunder mtå tjänster som tex. socialtjänst, hälsovård* t&bildning, mförmation, flesta föreningar och g,n b) Organisa ffiftftffi^^ tioner vars syfte ir #t fce&iva fcam^aniet, driva frigör geaom tol&yv^ksamtiet eller $å annat sätt företräda en fråga efter en grupp i syfte att påverka den aftmtafc opinionen efter poM&ea. c) gjfcföaifr ellsr ömsesidigt frtettotit Dessa ôrganisattouer utgörs vanligtvis av grupper av individer som har ett gemensamt behov eller Intresse sv att erbjuda varandra ömsesidig hjälp, information, bistånd och samarbete. (d) Tillhandahållande av resurser och samordning. Dessa är s. k. förmedlande organisationer som samordnar verksamhet eller förmedlar information och bistånd gentemot enskilda organisationer inom ett särskilt område gentemot en hel sektor. Sådana *\tet ttfgamsationer fyller en viktig toton genom att ntgdra en länk mellan en sektor och myndigheterna 4. 1 Många föreningar och stiftelser verkar givetvis på nationell och till och med internationell basis. De allra flesta bedriver dock sin verksamhet regionalt eller lokalt. Allmänt kan sägas att ju mindre det geografiska området för en förenings verksamhet är, desto större spännvidd har de uppgifter den fullgör och desto svårare är det också att särskilja de olika funktionerna från varandra. Runt om i Europa finns det hundratusentals självständiga lokala grupper som arbetar inom ett grannskap, ett stadskvarter, en by eller en mindre tätort, och som har till syfte att förbättra livskvaliteten Sådana för den organisationer uppfyller i praktiken samtidigt, vanligtvis på ett informellt sätt, samtliga ovan beskrivna funktioner. De tillhandahåller tjänster de riktar och strålkastarljuset på såväl enskilda som allmänna behov på lokal nivå och utgör ett redskap för den lokala befolkningen för att vinna gehör för sina behov hos myndigheterna. befolkningen. ömsesidigt lokala stöd, ger Rättsliga och skattemässiga ramar för föreningar och stiftelser och ramar Betydelsen av klara och positiva 5 rättsliga för skattemässiga föreningarnas och stiftelsernas verksamhet kan inte nog framhållas. Det har visat sig svårt för organisationer att utveckla sitt arbete när det saknas sådana ramar, både nationellt och på gemenskapsnivå. I bilaga II ges en översikt över utformningen av de rättsliga och ekonomiska ramarna inom denna sektor i Europeiska unionen. III FÖRENINGARNAS OCH STIFTELSERNAS ROLL OCH BETYDELSE Det framgår klart av resultatet av 6 undersökningen att föreningar och stiftelser, även om de flesta är små, tillsammans förfogar över avsevärda tillgångar och sysselsätter många, avlönade såväl som ideellt arbetande. Liksom andra former av företagande, särskilt små och medelstora företag, är många föreningar och stiftelser också ekonomiskt verksamma. De de säljer tillhandahåller tjänster för vilka de far betalt och de skapar överskott som de sedan återinvesterar. produkter, 6. 1 Sektorns bidrag till ekonomin är med andra ord avsevärt. Dess betydelse har nyligen visats genom resultaten av den första om fattande jämförande undersökningen av sektorn i fyra medlemsstater (Frankrike, Förenade kungariket, Italien och Tyskland), vilken genomförts av Johns Hopkins-universitetet i Baltimore1. Resultatet är mycket intressant. 6. 2 Undersökningen visade följande: sysselsättningen och Ï Tyskland svarar sektorn för 3>7 % av den totala 10 % av sysselsättningen inom tjänstesektorn. Detta är Inte mindre än en miljon personer. D&n sektor som verkar utan vinstsyfte år särskilt viktig inom Mlsovården; 40 % av patientdagama på sjukh^tiöhaadahälls av denna sektor liksom I Frankrike arbetar 4,2 % av alla anställda i sektorn och över 10% av alla anställda i tjänstesektorn. Totalt sysselsätter den 800 000 personer. Organisationer som verkar utan vinstsyfte har hand om mer än 50 % av hemvården och 20 % av eleverna i grundskolan. De spelar en särskilt stor roll inom social verksamhet och idrott där 80% av de idrottsintresserade tillhör klubbar som verkar utan vinstsyfte. Offentliggjord 1994. 1 Italien arbetar nära 2% av alla anställda i sektorn och över 5 % av de anställda i tjänstesektorn. Hela sektorn, som framför allt arbetar med social verksamhet, sysselsätter runt 400 000 personer. Organisationer som verkar utan vinstsyfte bedriver 20 % av daghemsverksamheten och står för mer än 40 % av hemvården. Y I Förenade kungariket arbetar 4 % av alla an ställda i sektorn och över 9 % av de anställda i tjänstesektorn. Sammanlagt är runt 900 000 personer anställda inom sektorn, som spelar en särskilt inom utbildningsväsendet. Alla college drivs av organisationer som verkar utan vinstsyfte, liksom 22 % av grundskolorna. betydelsefull roll 6. 3 Slutligen uppgick de samlade utgifterna i sektorn till inte mindre än 127 miljarder ecu (31,3 miljarder i Frankrike, 36,6 miljarder i Förenade kungariket, 17 miljarder i Italien och 42,2 miljarder i Tyskland). Driftskostnaderna i procent av BNP för organisationer som verkar utan vinstsyfte är även de betydande: 2 % i Italien, 3,3 % i Frankrike, 3,6 % i Tyskland och 4,8 % i Förenade kungariket. M De intressantaste uppgifterna gäller kanske a n# ém ln$m sektorn. gjort Bt m öka sysselsättningen. Undersökningen kom fram till m sektorn - åtminstone i Frankrike och Jfyàâmà tät tillgängliga siffror fanns - under tioårsperioden Mn 1980 m 1990 skapat ett b e ^ é é de antal nya arbetstUlialeau Un4er denna period stod sektorn för vart sjunde nytt i*pbet$tilMe i Frankrike och för vart åttonde «JCer nionde i Tyskland. Detta Sr ett mycket 1>e1^ï$e&Èît!r#n, inte Dessa uppgifter är egentligen 6. 5 överraskande med tanke på hur starkt sektorn har vuxit under senare tid och vad som sannolikt lett till denna tillväxt (se punkt 1. 4 och 1. 5 i bilaga I). En del av orsakerna är sannolikt historiska eller så är de speciella för vissa medlemsstater. Emellertid har andra faktorer spelat en allt större roll i hela gemenskapen, såsom upptäckten av nya behov, utvecklingen av nya sociala intressen och framförallt statens benägenhet att anlita föreningar och stiftelser när det gäller tjänster som de själva tidigare både inrättade och tillhandahöll. Denna politiska utveckling har inte skett 6. 6 med samma hastighet i alla medlemsstater och har i varierande grad åtföljts av klara konstitutionella och administrativa förändringar ägnade att underlätta deltagandet för föreningar och stiftelser. de och kunna utnyttja 6. 7 Uppgifterna visar klart att sektorn har nya visat sig möjligheterna, vilket bidragit inte bara till en förbättrad livskvalitet utan även till tillväxt. sysselsättning Sektorn borde därför ges allt stöd for att kunna bidra ännu mer till att skapa nya i arbetstillfällen, som det är uttryckt i exempel "sysselsattningspakten", samband med lokala initiativ för att skapa sysselsättning. ekonomisk till eller statliga Ett stort antal föreningar och stiftelser i 6. 8 gemenskapen sysslar med utbildning och omskolning av arbetslösa, ibland inom ramen för kommunala utbildningsprogram men ofta på eget initiativ. De erbjuder även tjänster åt mindre gynnade personer - handikappade, problemungdomar och personer som av ett eller annat skäl upprepade gånger har misslyckats med att få fotfäste på arbetsmarknaden. Föreningar och stiftelser erbjuder också 6. 9 värdefull utbildning åt ett stort antal ideellt arbetande medlemmar, av vilka många senare får arbete på den öppna arbetsmarknaden tack vare den erfarenhet och kunskap de förvärvat. För många människor är ideell verksamhet också ett värdefullt sätt att behålla sina dagliga rutiner under perioder när det - speciellt för att långtidsarbetslösa upprätthålla ett ordnat liv. Föreningslivet kan ge möjligheter till berikande nya erfarenheter. Detta ger sociala färdigheter vilka i sin tur ökar möjligheterna att få anställning och dessutom ger ungdomar en känsla av att kunna påverka sin som medborgare. Den europeiska volontärtjänsten för ungdomar arbetar på detta område och vara delaktiga - kan vara situation svårt och erbjuder ungdomar en utbildningsmöjlighet genom att låta dem medverka aktivt i ett lokalt projekt. Ideellt arbete kan också ha stor betydelse för pensionärer som vill ha fortsatt användning för sina kunskaper och vill vara aktiva inom samhällslivet. Betydelse for samhället 1 JM Ênns inga exakta uppgifter om hur mänga :"av. BttrojÄa nrnonens medborgare s^ medierna i någon föremng, men mot -^frnrid av-:art'-'':ïnan. i vissa medlemsstater njfskattar antalet i ll mellan m tredjedel och J Ä en av r ^ f t ^ g e r v ^r ^ sig troligen om tjortå^lOOnaljoöer^ ' en rad inom frågor inflytande Ur historisk synvinkel är det svårt att 7. 1 föreningarnas och de nära överskatta besläktade och stiftelsernas insatser. Det är de som lagt grunden ull många tjänster som utbildning, hälsovård och social verksamhet, vilka vi idag uppfattar som självklara. De har haft ofantlig betydelse för utvecklingen av sociala och politiska idéer och dagens intellektuella klimat. Föreningar och stiftelser har gjort en viktig insats för att sprida vetenskapliga idéer och teknisk utveckling och de har utgjort ett forum för utbytet av idéer inom olika samhällsområden. De har lett kampen för ett erkännande av de mänskliga rättigheterna och enskildas människovärde liksom för bevarande av vårt kulturarv och av miljön. Många bidrar till att skapa solidaritet med mindre gynnade personer, de sjuka och de handikappade, de fattiga och de utslagna, de äldre och ungdomarna, och mellan dem som har arbete och de arbetslösa, mellan män och kvinnor, mellan olika generationer, mellan välbärgade och fattiga regioner. Föreningar ger ett viktigt bidrag till kampen mot social utslagning, mot sexuellt utnyttjande av barn och kvinnor och mot rasism och främlingsfientlighet. De har medverkat till att skapa en positiv opinion för biståndspolitiken, de har främjat demokratin skapat viktiga kontakter med och har i företrädare för det samhället civila utvecklingsländerna. Dessutom har de gett katastrofhjälp och livsmedelsbistånd i kristider och deras medlemmar har ofta gjort heroiska i krisdrabbade insatser under sitt arbete områden. Idag är föreningar och 7. 2 stiftelser verksamma på alla tänkbara samhällsområden och deras bidrag till välfärden och utvecklingen av vårt samhälle och till våra olika kulturer är viktigare än någonsin, inte minst med tanke på Europas integrering. Samtidigt fortsätter de sitt nyskapande arbete, de upptäcker nya behov och prövar olika sätt att tillgodose dem. fortsätter föreningar och Därigenom stiftelser *tt precis som tidigare skapa en grogrund eller om man så vill, en "genbank" för framtida sociala och andra och ett politiskt, idéer och intellektuellt klimat som är positivt till förändringar i ett vidare perspektiv. socialt Politisk betydelse: Medborgarskap att uttrycka & - För mänga människor är medlemskap eîler Cdèeift arbete i en förening eller stiftelse ett sitt tetyde&e&îlt * *#tt rrxedls3rgar$kap och visa ett aktivt engagemang Ibr Ä medmänniskor och samhället i stort På europeisk nivå får föreningarna en 8. 1 allt större betydelse när det gäller att stärka och kanalisera känslan av medborgarskap. De spelar en aktiv roll i skapandet av det europeiska medborgarskap som avses i artikel 8 i Fördraget om Europeiska unionen. Föreningar och stiftelser har länge fostrat människor till internationell kontakt och förståelse mellan folken och visar nu ett genuint intresse för den roll medborgarna måste spela i formandet av Europeiska unionen och i att ge innehåll åt begreppet "medborgarnas Europa". Deras erfarenhet filosofi tillsammans med deras ökande organisering på europeisk nivå gör dem väl skickade för den uppgiften. grundläggande och Politisk betydelse: Främjande av demokratin 9. Föreningar ocb stiftelser skapar en känsla av solidaritet och medborgarskap och utgör Viktiga grundpelare i vår demokrati I ljuset m de utmaningar som Europeiska gemenskapen nu står utför har varit viktigare. dessa funktioner aldrig Alldeles särskilt gäller detta i fråga om länderna i Central- och Östeuropa. Det råder inget tvivel om att föreningar 9. 1 och stiftelser utgör ett omistligt inslag i det demokratiska livet i Europa. Förekomsten av en välutvecklad förenings- och stiftelsesektor kan ses som ett tecken på att demokratin har nått en viss mognad. För många människor kan föreningsverksamhet enda erfarenheten av den demokratiska processen vid sidan om det ordinarie valdeltagandet. vara den information mellan 9. 2 i den Deras bidrag till effektiviteten representativa demokratin bör samtidigt inte underskattas. Framförallt spelar de idag en viktig roll som förmedlare i utbytet av åsikter och regeringar och medborgare. De förser medborgarna med medel att kritiskt granska regeringarnas förslag och åtgärder, och myndigheterna i sin tur med experthjälp, vägledning om rådande opinioner och viktigt gensvar på effekterna av den förda politiken. att faror med den Att föreningar och stiftelser är viktiga 9. 3 för den demokratiska processen i allmänhet innebär självfallet inte att de någonsin skulle kunna ta över de folkvaldas roll. Det finn- typ av självfallet vissa enfrågepolitik som somliga föreningar har en benägenhet till. Deras ansluta engagemang i särskilda frågor eller för enskilda individer eller grupper kan göra dem alltför otåliga i situationer där det är viktigt att respektera den balans mellan konkurrerande valda intressen regeringar söker uppnå. Det behövs en större förståelse för de ramar inom vilka det politiska beslutsfattandet måste ske. demokratiskt som alla sig IV SAMARBETE MELLAN SEKTORN OCH DE EUROPEISKA INSTITUTIONERNA med organisationer De Europeiska institutionerna har en 9. 4 lång tradition av kontakter och informellt samråd med föreningslivet. Detta är fallet med många av Europeiska kommissionens enheter. Så har till exempel GD IB och GD VIII samarbetat för utvecklingssamarbete och ECHO har förvärvat intressanta erfarenheter under sitt särskilt samarbete med icke-statliga organisationer för humanitärt bistånd. GD V har samarbetat med de europeiska icke-statliga organisationernas program som tillkom som ett resultat av Europeiskt forum, GD XI med miljöorganisationerna och GD XXIII med kooperativ, Rådgivande ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser. Särskilt GD X vänder sig till de ideella organisationerna för att fa hjälp med att sprida information till medborgarna om frågor som gäller Europeiska gemenskapen. kommittén socialt för Icke-statliga organisationer deltar i ett flertal forskningsprojekt som finansieras genom det fjärde ramprogrammet (1994-1998). I det målinriktade socio-ekonomiska forsknings programmet har en omfattande kartläggning gjorts av sektorns roll i samhällsekonomin och dess sociala sammanhållningen. Det är tänkt att denna fråga femte skall ramprogrammet (1999 - 2002). lyftas fram ännu mer betydelse i det den för Europaparlamentet samarbetar också med ett stort antal föreningar och stiftelser för att få information och synpunkter i frågor av många olika slag. Sektorns mångfald anses värdefull bland annat därför att den borgar för kunskap om och erfarenhet av socialpolitik, miljö bistånds- och utvecklingsfrågor samtidigt som sektorn utgör en viktig kanal till medborgarna i deras egen miljö, speciellt de mest utsatta samhällsmedlemmarna. 9. 5 Den allt viktigare roll som föreningar och stiftelser spelar i en rad frågor av stor betydelse för uppbyggnaden av Europa - inte minst när det gäller att leda och tillhandahålla viktig social service - har fått kommissionens erkännande, vilket uttrycks i kommissionens viktigaste uttalanden om socialpolitik och sysselsättningspolitik, till exempel i grönboken och vitboken om socialpolitik och vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. de mellan Under flera år baserades emellertid 9. 6 kontakterna Europeiska institutionerna och föreningar och stiftelser endast på tillfälliga arrangemang. Först i och med upprättandet av Fördraget om Europeiska unionen av erkändes i kontakterna med denna sektor förklaring nr 23, som är en bilaga till fördraget. 2 betydelsen formellt 1992 9. 7 Det finns ett stort politiskt engagemang på europeisk nivå för en mera systematisk rådfrågning av de ideella organisationerna, både när politiken skall utformas och när den skall genomföras. Detta skulle stå i samklang med den alltmer betydelsefulla roll som sektorn spelar inte minst på socialpolitikens område i medlemsstaterna. 3 Sedan förklaring nr 23 antogs har det tagits flera steg som fört fram utvecklingen mot ett fastare samarbete och en mera systematiskt rådfrågning av icke-statliga organisationer och andra organisationer inom den ideella sektorn. De viktigaste stegen är: • Det för europeiska socialpolitik som hölls i mars 1996, med över forumet första 2 Förklaring nr 23 lyder: "Konferensen understryker av gemenskapens vikten samarbete med välgörenhetsorganisationer och med stiftelser som ansvarar för sociala inrättningar och tjänster, för att de mål som anges i artikel 117 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall uppnås. " länge 3 Märk Sven att kommissionen fört en fortgående dialog med sektorn inom andra områden, till exempel med utvecklingsorganisationerna genom utvecklingsorganisationernas EG:s kontaktkommitté, vars verksamhet till 90 % finansieras av kommissionen. och organisationer, kvällen öppnande. 1000 deltagare varav de flesta företrädde icke före statliga regeringskonferensens Här - att så lanserades ett nytt politiskt mål småningom aktiv bygga medborgardialog på europeisk nivå, vilken föras parallellt med den politiska skulle dialogen med medlemsstaternas myndigheter och den sociala dialogen med arbetsmarknadens parter. Avsikten är att ett sådant forum skall anordnas vartannat år. upp en Denna medborgardialog har två huvudsyften: de att att tillse ideella organisationernas synpunkter och erfarenheter på gräsrotsnivå kan beaktas systematiskt av politiska beslutsfattare på europeisk nivå så att politiken kan anpassas bättre till de reella behoven -att sprida information från Europeiska gemenskapen till den lokala politiska nivån så att medborgarna kan följa med utvecklingen, att de kan känna sig delaktiga i uppbyggnaden av Europa och att de kan se ett samband mellan detta och sin egen tillvaro - allt i syfte att öka öppenheten och starka känslan av delaktighet som medborgare i unionen. 1995 europeiska icke-statliga skapades år • De organi sationernas program på det sociala området, vilket omfattar företrädare för ett stort antal organisationer, och till med till har Europeiska förberedelserna socialpolitiska underlätta och inledandet av en medborgardialog. för forumet att hjälpa uppgift och det • "De vises kommitté" som tillsattes år 1995 med uppgift att sammanställa en rapport om grundläggande rättigheter. Rapporten skulle diskuteras vid det socialpolitiska forumet för att sedan kunna användas som diskussionsunderlag vid regeringskonferensen inför översynen av fördraget om Europeiska unionen. Denna rapport, i vilken ett Europa präglat av rättigheter medborgerliga sociala och förespråkas, har även gett stoff till en debatt som förs över hela Europa på en rad seminarier i medlemsländerna, där framför allt den ideella sektorn och arbetsmarknadens parter deltar. • Den nya budgetposten B3-4101 som infördes år 1997 för att främja samarbetet med icke statliga organisationer och andra organisationer inom den ideella sektorn och förbättra dessa organisationers i förmåga medborgardialogen på europeisk nivå. delta att Ï samband med f&betedeissrna för sig en sektorn* &$ tegÉdng^konlferensen dialog Jbrtglende kommissionen och Europaparlamentet ntvecldade mellan Viktiga frågor som gäller denna sektor har diskuterats under regeringskonferensen. Bland annat har följande frågor tagits upp: en rättslig grund för stiftande av stadgar åt föreningar på europeisk nivå en rättslig grund för stimulansåtgärder både på sysselsättningsområdet och det sociala området införlivande av förklaring nr 23 i fördraget och särskilda bestämmelser om att humanitärt arbetande föreningar och stiftelser skall höras i politiska frågor som berör dem en ändring av artikel 8a så att bestämmelser för att underlätta utnyttjandet av rätten att röra sig fritt kan antas genom medbeslutandeförfarandet. Kommissionen avser att lägga fram de förslag som behövs, beroende på resultaten av regeringskonferensen. Med tanke på utvecklingen i framtiden är det viktigt att säkra största möjliga kreativitet och yttrandefrihet genom att inte göra förfarandet för samråd med de ideella organisationerna onödigt byråkratiskt eller institutionaliserat, utan i stället försöka hitta ett flexibelt men att utveckla samtidigt medborgardialogen och kontakterna mellan den europeiska ideella systematiskt sektorn och sätt de institutionerna, varvid hänsyn bör till subsidiaritetsprincipen och varje medlemsstats särdrag. tas Kommissionen har också försökt öppna 9. 9 ett antal finansieringsprogram för sektorn. Exempel på dessa är strukturfonderna, Phare- till och Tacis-programmen som riktar sig Central- och Östeuropa, Leonardo da Vinci- programmet, förklaring nr 23 och de nya budgetposterna - för den tredje sektorn och sysselsättningen, budgetposterna för små- och medelstora företag och för socialekonomi, såväl som för volontärtjänst för att uppmuntra ideellt arbete över nationsgränserna, ERUF för samarbete med och utveckling i de länder som omfattas av Lomékonventionen, och särskilda budgetposter för insatser utanför gemenskapen, bland annat samarbete med ALAMED-länderna - ja, det finns många fler exempel. programmet europeiska det Uppskattningsvis kanaliseras årligen cirka 800 miljoner ecu (varav 196 miljoner ecu i form av samfinansiering) av EU:s utvecklingsbistånd. och via kommissionen samarbetar med sektorn i många politiska frågor som gäller utvecklingsländerna. organisationer icke-statliga Europeiska kommissionen har också ett nära samarbete med icke-statliga organisationer i kampen mot sexuellt utnyttjande av kvinnor och barn. Kommissionen skulle gärna se att dess samarbete med denna sektor utvecklades tanke på den ökande ytterligare med integrationen i Europa. Förslag som läggs fram i detta syfte återfinns under rubriken "Slutsatser". V FÖR SEKTORN PROBLEM OCH UTMANINGAR Föreningar och stiftelser arbetar under 10. ett stort tryck och i en miljö stadd i ständig förändring. I vissa fall övertar de uppgifter som tidigare legat på myndigheterna. De står emellertid då ofta inför mycket reella problem och utmaningar när de skall hitta ett sätt att tillhandahålla dessa tjänster. Organisationer de Skall relation vars verksamhet tidigare utgjort ett komplement till den service som staten stått för, befinner sig plötsligt i en situation där de förväntas driva hela verksamheten själva. Detta kan innebära att de måste sköta personalfrågan på ett nytt sätt, att det krävs en ny organisation och för förvaltningen, som kan stå inför nya behov. Det kanske behövs ett helt nytt sätt att finansiera verksamheten och en annan till myndigheter och andra föreningar och stiftelser. tas till organisationens Var skall medlen verksamhet? från komma myndigheterna i form av långfristiga lån eller korttidskontrakt - kommer det överhuvudtaget tillräckliga medel? Kommer att organisationen att i större utsträckning ha tillgång allmänheten (privatpersoner) eller företag? Denna förändring kan också leda till att själva utgångspunkten för en organisations verksamhet omprövas i grunden. Kan en förening, som från början grundats i syfte att stödja vissa bestämda befolkningsgrupper socialt utslagna, etniska minoriteter etc. ) och för att tjänster, tillhandahålla vissa kompletterande plötsligt själva över basverksamheten på egen hand? (handikappade, förväntas finnas stöd från till ta på har och vissa särskilt kontakt tillhandahåller bidra till en lösning av de problem vi står inför, Bet är dags att göra något åt detta. 10. 3 Ett av de största problemen är kunskaper om bristande beslutsfattarnas sektorn. Beslutsfattandet har också på ett allvarligt sätt hindrats genom själva den statliga av förvaltningsstrukturen myndigheternas vana att uppfatta föreningar och stiftelser som sådana som tillhandahåller för speciella grupper eller som tjänster områden. mellanhänder med Socialministerier organisationer sociala tjänster, miljöministerier med dem som är verksamma inom miljöområdet osv. Med tiden kan ministerierna och deras tjänstemän skaffa sig detaljerade och ingående kunskaper om de organisationer som de har att göra med. Inom regeringen i dess helhet förblir dock sådana kunskaper ofullständiga och för det mesta är det sällsynt att myndigheterna har överblick över sektorn i dess helhet, över dess behov eller över betydelsefull utveckling inom den. Samma företeelse har utan tvivel också varit en av de faktorer som i ett antal medlemsstater har hindrat framväxten av ett sektormedvetande bland föreningarna och stiftelserna själva. som 10. 1 Alla dessa frågor är av stor betydelse för föreningar när det gäller finansiering och utbildning och myndigheterna bör vara medvetna om vikten av att ge föreningarna de resurser och den tid de behöver för att anpassa sig till de nya behoven. 1$$. Fastän nryndtgneterna i aHt Mgre W I9rlltar «ig på att l&renÉngar och de sektorbetingade 10. 4 Den mest angelägna uppgiften för myndigheterna Sr nu att komplettera sitt "vertikala" synsätt och att på allvar börja studera eller "horisontella" frågor som påverkar sektorn i sin helhet för att sedan kunna föra en ändamålsenlig politik. Samtidigt behöver föreningarnas och stiftelsernas offentliga roll fastslås genom att sektorn på alla plan erkänns som en fullvärdig samtalspartner i alla frågor som rör den, om det så gäller politiska riktlinjer och tillämpningsfrågor. ;^#or betraktad, i^mlnnas baitj^ Eöwltatet Sr a t t w « ^, §ås<*h* i ^ *nåt*ga inedlems$tater verkar I **d mm åtminstone ftrategfek* $et* utger» av ett pnlttfskt «a femrum, Penna brist på liar hindrat «ektorn från att på bästa sött ; Under de öo senaste åren hat -det IM internaiionelk arbete som ntförs av föreningar ocè ÄMser ökat kraftigt. Detta & en följd av det tiät mm antal finansteringsprogtam som Europeiska gemenskapen hat öppnat för denna sektor till gri&söver^dättde samarbete, och även av det ökade antalet föreningar som är intresserade av stimulerar som e^h att utvidga sin verksamhet även till andra tänder. vidtagits på utbildningens och folkhälsans områden. till Röda exempel 10. 6 Det finns också ett stort och ökande antal förbund eller nätverk av föreningar och stiftelser som omfattar hela Europa. Vissa av dem, korsets kontaktkommitté, fungerar som samordnare av enskilda nationella föreningar som alla har samma syfte och även samma namn. Andra, till exempel European Foundation Centre eller CEDAG (the European Council for Voluntary Organisations) företräder centralt sektorns intressen och sina egna utvecklar goda rutiner bland medlemsföreningar som ofta uppvisar stora skillnader sinsemellan. gentemot myndigheterna 10. 7 Det finns också många organisationer för utvecklingssamarbete och katastrofbistånd som har lång erfarenhet av arbete i utlandet, men som i allt högre grad verkar tillsammans på europeisk nivå och även med Europeiska kommissionen. exempel kontaktkommittén för Europeiska gemenskapen ett nära och utvecklingsorganisationerna samarbete med GD VIII (bistånd), med ECHO, och med GD IB och andra av Europeiska kommissionens generaldirektorat. har till Så till regeringskonferensen 10. 8 Föreningarna har inte obegränsat kunnat delta i internationell verksamhet på det sociala området eller i arbetsmarknadsfrågor till följd av att en del av gemenskapens program har uppskjutits sedan 1995 i avvaktan på ett utslag från Europeiska gemenskapernas domstc' gällande den rättsliga grunden för dessa. I sina förslag har kommissionen försökt avhjälpa detta genom att föreslå en rättslig grund för att överföra bästa rutiner, för uppbyggnad av nätverk och för utbyte av erfarenheter över nationsgränserna på områden som kampen mot social utslagning och främjande av lika möjligheter samt kampen mot diskriminering på grund av kön, handikapp, ras eller ålder. Detta skulle göra det för Europeiska gemenskapen att möjligt genomföra de stimulansåtgärder som redan 10. 9 Dock finns det många andra problem som måste tacklas av de föreningar som försöker utveckla internationell verksamhet i Europa. Dessa är bl. a. : Pmbkm med att hitta likasinnade * föreningar i andra tänder för att kunna utveckla gemensamma projekt. Även om två föreningar på papperet kan verka ha samma mål och syften kanske det inte alls är så i praktiken. Den roll en förening som arbetar med en viss grupp spelar i ett land kan i hög grad skilja sig från den en motsvarande förening spelar i ett annat land. I samarbetet mellan föreningar kan det också finnas svårigheter som kan hänföras till språk- och kulturskillnader. Svårigheter med att få tillgäng till medel * urgemttskapsfmder* Många föreningar har problem med att få bra information om gemenskapens och aktuell fonder. De kan också ha problem med medlemsstater som är ovilliga att ge föreningar och stiftelser tillgång till specifika program som finansieras ur gemenskapens fonder, där medlemsstaten är med som beslutsfattare. Svårigheter ait hitta lämplig annan * finansiering för projekt som samflnansieras av gemenskapens fonder Den kompletterande finansieringen kommer ofta från myndigheter som kanske lägger fram egna konkurrerande förslag eller kanske inte är intresserade av att stödja projektet. * * " AMir gfoö beroende av gemenskapens fonder* vûket till svårigheter med planeringen av och kontinuiteten i förvaltningen därför att 4m kortfristiga fondfinansieringen ledet av För mänga finansieringsprogram medlemsstaterna och inte på europeisk nivå. Europeiska sker gemenskapens i beslutsfattandet 4 10 inte «år att &rena med de behov föreningarna har av en mera långsiktig basfinansiering av sin Problem med att få tillgång till nationella medel har föranlett en del föreningar att ansöka om medel ur gemenskapsfonderna, vilket kan vara mindre lämpligt för just deras huvudsakliga syfte. Lyckas de då inte få dessa medel kan hela verksamheten hotas. •' ; Svårigheter m f4l}4 av pmmd * Àmànadm tillräcklig utbildning. Otillräcklig utbildning kan till att föreningarna förvaltas oskickligt och att de inte klarar av utmaningar och nya behov. leda Otillräckliga kunskaper för uppbyggnad * av nätverk Till följd av bristande utbildning saknar en del föreningar förmåga att utveckla kontakter till andra likasinnade föreningar. Utbetalningar som av olika skäl fördröjs på europeisk eller nationell nivå kan ofta leda till problem för föreningar som arbetar med gränsöverskridande projekt. * avsaknad av juridisk erkännande'm Detta kan innebära allvarliga problem för föreningar som önskar inleda verksamhet i andra medlemsstater eller tillhandahålla tjänster som finansieras av myndigheter i en annan medlemsstat. Kommissionen har redan lagt fram förslag till vissa bestämmelser (bl. a. en stadga för europeiska föreningar) som har till syfte att ge föreningar status av juridisk person i andra länder i Europeiska Unionen. I vissa fall saknar de europeiska nätverken den struktur och den medlemskår som behövs för att säkerställa att synpunkter från en tillräcklig mångfald av lokalt, regionalt och nationellt verksamma föreningar skall kunna beaktas. mm Brismna^ Jo>ståelse ho$j. vim klagar föreningar att Många myndigheterna inte är medvetna om och inte stöder det internationella arbete som de försöker utföra. Detta leder ofta till att arbete över gränserna inte kommer till stånd. över 11 10. 10 Alla dessa problem är inte oöverstigliga och en del av dem håller Europeiska kommissionen och några av medlemsstaterna redan på att försöka lösa. Dock måste det sägas att de sällan behandlas systematiskt och heller inte tas upp inom en sammanhängande strategi eller politik för sektorn. I följande avsnitt framförs några idéer som kan diskuteras inom sektorn, Europeiska gemenskapen. i medlemsstaterna och liksom VI SLUTSATSER PA MEDLEMSSTATSNIVÅ tvivel hämmas i är nödvändigt '-Äv&v av 'latest ^upare kanskaper linje med Kommissionen anser att det subsidiaritetsprincipen att åtgärder vidtas framför allt i medlemsstaterna och där så är lämpligt regionalt eller lokalt. Kommissionen föreslår att medlemsstaterna uppmärksammar följande behov: * om Utan närvarande upprättandet av riktlinjer kraftigt av bristen på systematisk och tillförlitlig information. Det finns delar av gemenskapen där sektorn har så låg offentlig profil att beslutsfattarna verkar ha varit i stort sett omedvetna om dess existens. Det behövs därför en samlad ansats av alla berörda myndigheter - europeiska, nationella, regionala och lokala - liksom de ideella organisationerna själva, för att undersöka hur var och en av dem i praktiken kan bidra till att kartlägga dess utbredning och betydelse. för Förhållandet ("partnerskapet") mellan « myndigheter och sektorn Föreningar ombeds av myndigheter inom hela gemenskapen och även av kommissionen att ta på sig en allt viktigare roll. Därför är det viktigt att i föreningar ges möjlighet att delta planeringen av servicen och med att upprätta riktlinjer tillsammans med myndigheter på alla nivåer. Förhållandet mellan föreningar och myndigheter bör göras klarare och nya samarbetsformer bör utvecklas. Samarbete mellan föreningar och stater brukar innebära att avtal ingås mellan de enskilda föreningarna och myndigheterna och att vissa klara gränser anges i dessa avtal. Vilket förhållande föreningar och stiftelser än har till staten är de dock alltid oberoende i förhållande till staten och bör så förbli. Myndigheterna bör se över sin politik och lägga fram förslag till ändringar som behövs för att hjälpa den ideella sektorn att stärka sina resurser och vid behov förbättra sina kunskaper för att på bästa sätt kunna handha de nya uppgifter den förväntas ta på sig. föreningar oeh Lagstiftningen om Skattemissig bas och konkurrensregler i * stiftelser Behöriga myndigheter bör undersöka vilket utrymme det finns för att anpassa de rättsliga ramarna så att de bidrar till att den ideella sektorn har full frihet att arbeta nationellt, regionalt och lokalt. • sektorn Beskattningsreglerna för denna sektor måste såväl vara stimulansmedel till skattebefrielse bör studeras noggrant. Varje avvikelse i beskattningen måste sättas i relation till de särskilda restriktioner som gäller för denna sektor och dess interna organisation, vilken skiljer den från traditionella ekonomiska sektorer. och möjligheter tydliga enkla som och Hur en fortsatt sund ekonomi skall « säkerställas inom sektorn Bestämda rättsliga ramar och beskattningsregler är viktiga för sektorns tillväxt i varje land och 12 Utbildning tillväxt har även med tanke på föreningars och stiftelsers resultatansvar. Samtidigt bör myndigheterna verka för att sektorn uppfattas positivt av samhället, och de bör ge sitt stöd åt finansiering genom myndigheter, företag och privatpersoner. •• inte motsvarats av Sektorns förbättrade möjligheter till utbildning för att hjälpa föreningar att utveckla kunskaper och färdigheter så att de kan uppfylla de nya krav som ställs på dem. Alltför ofta är det utbildningen när finansieringsproblem uppstår och föreningar ombeds att sänka sina kostnader. Myndigheter bör se till att föreningar ges ändamålsenlig utbildning för att kunna erbjuda de tjänster och utföra de uppgifter som i ökad utsträckning åläggs dem. drabbas som delta • Informationssamhällets utveckling Föreningar och stiftelser har ett klart intresse av av i att informationssamhället. De bör ges möjlighet att delta i pilotprojekt, särskilt när det gäller tillämpningar. utvecklingen aktivt Bättre * samfinansieras av strukturfonderna tillgång till program som till finansiering stödprogram Många föreningar klagar över den dåliga tillgången från strukturfonderna. I de fall då genomförandet av gemenskapens och åligger medlemsstaterna, handlingsprogram anmodas dessa undersöka och se över sina administrativa rutiner för att göra det lättare för föreningar och stiftelser att få tillgång till information och kunna delta på bredare basis. Detsamma gäller när mottagare av övergripande stöd skall utses. PÅ FÖRENINGS- OCH STIFTELSENIVÅ hjälp av media Det är viktigt att föreningarna och stiftelserna själva gör allt de kan för att göra sin verksamhet ny känd med informationsteknologi. De bör försöka vara öppna och tillgängliga så att allmänhet och myndigheter förstår deras mål och syften och deras arbetssätt. Föreningarna bör uppmuntra sina anställda och dem som arbetar ideellt för och dem att genomgå ändamålsenlig utbildning och bör vid behov försöka utveckla goda kontakter med myndigheter och företag. Sektorn bör försöka bredda sin finansieringsbas för att inte bli alltför beroende av någon enskild finansieringskälla. Nätverk av föreningar bör också försöka tillse att deras medlemskår är så mångsidig som möjligt så att de verkligen är representativa. PÅ GEMENSKAPSNIVÅ Dessutom föreslår kommissionen följande åtgärder på gemenskapsnivå: • Föreningar spelar en oerhört viktig roll som mellanhand mellan medborgare och myndigheter, även om detta i många fall inte uppmärksammas tillräckligt. fortfarande Föreningarna vill att deras arbete inom detta område skall uppmärksammas. De nöjer sig inte till längre med lobbyverksamhet utan vill systematiskt och regelbundet bli rådfrågade av samhälleliga organ i alla frågor och beslut som kan påverka arbete och insatser som görs för att uppnå målen. hänvisade vara att ett Kommissionen kommer att upprätthålla och fortlöpande utbyte av vidareutveckla information och synpunkter genom att upprätta en systematisk och regelbunden dialog med sektorn. 5 Med tanke på detta välkomnar rörelser nyligen kommissionen att dessa inrättade Rådgivande kommittén för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser, som har till uppgift att säkerställa att samråd och horisontell samordning med sektorn kommer till stånd. Kommissionen kommer också att försöka utveckla en dialog med sektorn genom Europeiskt socialpolitiskt forum och den nya tillkommit för att stödja budgetpost som 5 I detta sammanhang bör noteras att Europeiska kommissionen har offentliggjort en förteckning över organisationer som verkar utan vinstsyfte för att rådfråga dem mera tjänstemän systematiskt och i så stor omfattning som möjligt. skall kunna 13 kommissionen och samarbetet mellan välgörenhetsorganisationer. Kommissionen kommer också att undersöka på vilket sätt i andra sektorn i övrigt kan representeras rådgivande kommittéer. Utvecklingen av denna dialog och detta partnerskap kommer att bidra till större förståelse och gör uppbyggnaden av ett integrerat Europa mera effektivt på alla nivåer. Därtill bör fördraget efter översynen innehålla bestämmelser om kampen mot av om utslagning sysselsättningen. Fördraget bör även innehålla bestämmelser om icke-diskriminering och invandring. Allt detta förutsätter en mera aktiv dialog. främjande och • Föreningarnas roll i dagens samhälle kommer inte att erkännas utan mer kunskap om hur denna sektor arbetar och om dess krav och förväntningar. Då människor långt ifrån är fullt medvetna om allt detta - i synnerhet i alla medlemsstater och på europeisk nivå - behövs kraftfulla insatser för att avhjälpa denna brist. Ett sätt att gå framåt i den här frågan är att ge föreningar och dess arbete en starkare profil. Av dessa skäl, och för att förbättra kunskaperna om denna sektor, kommer kommissionen att överväga att införa ett år för föreningar och europeiskt medborgarskap. konstaterar Kommissionen i kommissionens • att föreningarna kan spela en betydelsefull roll som informationsförmedlare samt genom att utgöra organisationer som står de vanliga medborgarna nära. Kommissionen föreslår att de i högre grad informations involveras en verksamhet. Föreningarna har spelat senaste betydelsefull "Europaåren", vilket rönt erkännande. Kommissionen kommer att se till att denna roll erkänns och framhålls under kommande "Europaår" som har anknytning till sektorn. under inte alltid har roll de Europaparlamentet har föreslagit att den • sociala ekonomins expansion i gemenskapen bör studeras, i synnerhet genom inrättandet av ett observationsorgan -följa utvecklingen inom denna sektor på den inre marknaden. Kommissionen bedömer att för skall som föreningar och stiftelser skulle detta förslag komplettera observationsorganet för små och medelstora företag. Kommissionen föreslår att kartläggningen och analysen, inom ramen för den befintliga organisationen, koncentreras till vad föreningar gör och önskar göra på internationell nivå, och särskilt de problem som uppstår i samband med detta. Det kan vara problem som har att göra med skillnaderna i deras rättsliga status i olika länder, överföring av kapital, leasing- och inköpsförutsättningar i andra länder, erhållande av bidrag, ömsesidigt erkännande av yrkesmässiga kvalifikationer och hinder för finansiering i medlemsstaterna. Kommissionen kommer också att försöka hitta områden där det finns goda rutiner som kan förespråkas och spridas. i att kunna bedriva • För internationell verksamhet behöver föreningarna redskap som ännu inte har så stor spridning men som är helt nödvändiga för detta slags verksamhet. Dessa redskap kan vara allt från språkkunskaper till kunskaper om skillnader mellan de olika medlemsstatens fråga om beskattning, arbetsmetoder, administrativa förfaranden etc. Det finns ett stort utbildningsbehov hos de föreningar som är intresserade av att utöka sin internationella verksamhet. Kommissionen kommer därför att försöka ge bättre tillgång till gemenskapens som anställda inom föreningar som vill utvidga sin verksamhet till andra länder i gemenskapen kan dra nytta av. utbildningsprogram Samtidigt visar föreningarnas och stiftelsernas deltagande i Europaåret för livslångt lärande att denna sektor bidrar och har möjligheter att ytterligare bidra till livslångt lärande, bland annat genom vuxenutbildningen, som i hög grad bedrivs i sektorns regi. Under de närmaste åren är det troligt att dessa insatser kommer att vara av avgörande betydelse i arbetet för att bygga upp ett kunskapssamhälle för alla. Föreningar har ofta svårt att hitta • samarbetspartner utanför sin egen medlemsstat för att internationella verksamhet och göra det lättare för dem att få tillgång till ett antal gemenskapsfonder där just fa hjälp med sin 14 länder detta är ett villkor för att fa bidrag. Detta inte minst för att de talrika gemenskapsinstrument och handlingsprogram som är tillgängliga för företag som önskar hitta samarbetspartner i (BC-Net, andra inte alltid är Europartenariat, BCC etc. ) behov. 6 anpassade Kommissionen kommer därför att tillse att de kommer att bli lätt tillgängliga för föreningar och att de anpassas till dessas specifika behov. i gemenskapen föreningars till få av att har delta tillämpningar tjänster och Föreningar och stiftelser har ett klart • intresse i informationssamhällets framväxt. En insats bör göras för att öka deras medvetande om de möjligheter och fördelar som erbjuds genom teknik, inom informations- och kommunikationsområdet. Kommissionen inrättat Projektkontoret för informationssamhället som en inom kommissionen, underlätta tillgången till information inom detta område. Forumet söker inklusive involvera föreningar och stiftelser, i den politiska stiftelsernas debatten. Föreningarnas och deltagande i pilotprojekt bör uppmuntras, i synnerhet när det gäller tillämpningar. för alla berörda parter, kontaktpunkt skall informationssamhället gemensam vilken redan önskar Många bättre föreningar • tillgång till finansieringskällor, vilket gäller strukturfonderna och andra källor. både och ansökningsförfaranden Komplicerade administrativa rutiner leder ofta till försenade utbetalningar, vilket kan utgöra ett hinder för att små, resurssvaga föreningar skall kunna ge de värdefulla bidrag de skulle kunna ha möjlighet till genom genomförandet av EU:s olika finansieringsprogram. kommer gäller Vad med kommissionen medlemsstaterna fortsättningsvis undersöka på vilket sätt man skall kunna strukturfonderna samarbete i att även 6 Resite- and ECOS/Ouverture-programmeh liksom underlätta även internationaliseringen av föreningar och stiftelser. PACTE-programmet kan till förskottsfinansicring underlätta tillgången till finansiering genom annat gemenskapen. Detta gäller bland möjligheten från medlemsstaterna och större utnyttjande av finansiering genom övergripande stöd. Rent allmänt kommer kommissionen att föreslå olika sätt att rationalisera och förenkla förfarandena i som samband med kommer att träda i kraft år 2000. Dessutom kommer kommissionen även i framtiden att tolkning av begreppet förespråka en vid partnerskap så att det även gäller ekonomiska och sociala samarbetspartner. 7 Detta är förenligt med behovet av adekvata och effektiva arrangemang för att övervaka förvaltningen av allmänna medel. strukturfondsreformen Kommissionen kommer även att försöka hitta sätt att ge en större spridning åt informationen om förefintliga vilka gemenskapsfonder som är öppna för föreningar och stiftelser. 8 Resultaten av den verksamhet som finansieras genom den nya budgetposten B3-4013 kommer även de att visa på vilket sätt den tredje sektorn bidrar till sysselsättningen. Särskilt kommer den roll som föreningar och stiftelser spelar och har möjlighet att spela i utvecklingen av arbetsmarknaden och deras förmåga att skapa arbetstillfällen att utredas. Försök kommer att göras att hitta bästa rutiner. Kommissionen kommer att tillse att informationen om analys och slutsatser får bred spridning. Stödet från Europeiska kommissionen i form av utbildning och informationsteknologi kommer att förbättra föreningarnas och stiftelsernas förmåga att bygga upp nätverk och på så sätt 7. Artikel 4 i ramförordning nr 2081/93 om strukturfonderna. utan begränsningar kunna delta i Europeiska gemenskapens program. internationella • Denna undersökning har visat att det hos föreningarna finns ett stigande intresse av att utveckla det arbetet. Föreningarna är intresserade av att lära sig annorlunda modeller och arbetsmetoder från organisationer i andra länder. På grund av bristande resurser tycker man inom många organisationer att detta är svårt att genomföra. Tillsammans med organisationer som stiftelser skulle kommissionen därför kunna undersöka möjligheten att inrätta en särskild fond för att underlätta föreningarnas internationella arbete. Fonden skulle speciellt kunna göra det möjligt för föreningarna att förhandsfinansiera vissa projekt för vilka anslag har begärts från myndigheterna samt att genomföra studiebesök, besöka konferenser, seminarier och kurser för sådana organisationer som normalt saknar medel till detta. De från åtgärder vidtagna • som möter talrika svårigheter föreningarna när de planerar internationella projekt är ofta ett resultat av nationell lagstiftning som är dåligt avpassad för de nya behoven. Svårigheterna kan emellertid också härstamma på gemenskapsnivå som, eftersom de vidtogs på andra grunder, visar sig utgöra hinder för föreningar och stiftelser. Av detta skäl föreslår kommissionen att effekterna av gemenskapens riktlinjer, åtgärder och lagstiftning avseende sektorn noggrant studeras och kontrolleras. Denna uppföljning och analys bör utföras systematiskt också genom bättre samordning mellan olika avdelningar, med målsättningen att både övervaka införandet av gemenskapsregler i sektorn och att utveckla föreningars struktur och underlätta deras tillgång till den inre marknaden. 8 GD VIII (Bistånd) har redan ett dokument, "översikt över gemenskapsmedel som är tillgängliga för finansiering av verksamhet som bedrivs av icke statliga organisationer statliga och/eller decentraliserade organ som representerar det civila samhället, på området utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd". och 15 dialog Kommissionen har för avsikt att föra en med bred sektorn, Regionkommittén, Europaparlamentet, kommittén, sociala och Ekonomiska medlemsstaterna och andra intresserade parter för att noggrant diskutera de frågor som tas upp i föreliggande dokument, Kommissionen avser att hålla en rad konferenser och seminarier för att diskutera det meddelande och de frågor det ger upphov till. 16 BILAGA I UNDERSÖKNINGEN I Hur många föreningar och stiftelser finns det? Hur finansieras de? Hur många män niskor är medlemmar i en förening? Hur många anställda finns det? Hur många arbetar ideellt för föreningar och stiftelser? Hur stor är sektorn? Växer den? Hur ser utvecklingen ut på europeisk nivå? Vilka behov och ambitioner har sektorn inför framtiden? 1. 1 Som redan har framhållits föreligger det tyvärr en allvarlig brist på uppgifter om föreningssektorn i medlemsstaterna och i ännu högre grad på europeisk nivå. Denna brist på grundläggande fakta speglar inte bara vad som fram till helt nyligen har varit ett bristande intresse från akademiskt och politiskt håll, utan också avsaknaden av en lämplig urvalsram. I ett försök att kasta ljus över problemet 1. 2 beslöt därför Europeiska kommissionen att genomföra en enkät om föreningar i alla medlemsstaterna. Den metod som användes var att skicka ut frågeformulär till föreningar över hela Europa via deras representations- organisationer i Bryssel och på nationell nivå. Enkäten genomfördes under perioden juni oktober 1993 och sammanlagt erhölls 2 300 svar. Det är ett förvånansvärt gott resultat och kommissionen är tacksam gentemot alla inblandade. Bara gensvaret i sig kan ses som ett tecken på att det finns ett stort intresse bland föreningarna i de olika medlems staterna för en utveckling på europeisk nivå. 1. 3 Detta tillvägagångssätt var det enda möjliga alternativet för kommissionen att genomföra enkäten. Mot bakgrund av den metod som har använts måste undersökningen betecknas som rent orienterande och resul taten - vilka inte på något sätt är vetenskapliga - bör behandlas med försiktighet. Men rönen är ändå intressanta och diskuteras nedan. Sektorns tillväxt 1. 4 Allt material pekar på att sektorn har växt enormt sedan andra världskriget och undersökningen speglar detta fenomen. Särskilt påvisas under de senaste 20 åren en markant ökning av antalet föreningar. Sektorns tillväxt under det senaste årtiondet kan utan överdrift kallas explosiv. Av de föreningar som besva rade enkäten var cirka 75 % grundade efter 1961, cirka 65% efter 1971 och cirka 4 5% efter 1981. Det finns ingen anledning att tro att urvalet var onormalt "ungt" och tillväxten verkar inte avta. Det finns smärre skillnader mellan sektorerna i olika medlemsstater. Exempelvis - av skäl som förklaras nedan - verkar sektorn i genomsnitt vara yngre i Spanien och Portugal än i övriga Europa (84 % av det spanska och 85% av det portugisiska urvalet var grundat efter 1971 och 63 respektive 62 % efter 1981). Samma grundläggande feno men kan dock observeras överallt i Europa. 1*5 Det finns utan tvekan många skäl till derma mycket markanta tillväxt, mm följande faktorer har ganska säkert haft inflytande: t Det ökade välståndet efter andra världs- • kriget öch senare ökad fritid (kortare arbets vecka, längre semester och lediga lördagar). Övergången til! tjänsteproduktion t * de flesta europeiska ekonomier under 19SÔ- talet V • - - •*••"> Ben ökade prtvatisermgen av tjänster <$$wlt1n#m den sociala sektorn) som tidigare ttllfca!Kiahål!i& av myndigheter f social priva- FÖräridringen av det allmänna konsum- • tiottsmönsrref Ma enhetliga och relativt oper sonliga tjänster som normalt tillhandahålls av isdmduella det offentliga till den mera kundoiienterade typen som föreningar kan er-* bjuds/ Iderit^rattdetavenradnyabehovoeh • framväxten av nya samhällsfrågor (tex. jämställdliet mellan korten, miljöfrågor och bevarandet av biosfären» bistånd öl! utv&k- 17 till följd av sjålvständighets- Hngsîaader förldarlttgar bla«d Mgare kolonier under 60- taiet, ^edsröreiseii osv,), senare Arbetsmarknadskrisen under « delen av 70-talet och början av 80-talet har jned&rt en framväxt av sysselsättnings- program dir föreningar ofta är inblandade. Särskilda historiska orsaker i vissa « medlemsländer som exempelvis ett uppdämt foreningsbehov i samband med politiska för ändringar i Portugal och Spanien eller strävan den att skapa nya strukturer utanför stateds sfär som en Mjå av de politiska och sociala omvälvningarna 1968. * Bemografiska förändringar i Europa* tex. det ökande antalet pensionärer och arbetslösa, vilket bar medfört att myndighetej lastat över uppgtjler på dem privata sektorn och Meningssektorti som ett sätt att skara i de Medlemsantal En välkänd förening i gemenskapen har flesta 1. 6 över 13 miljoner medlemmar. De föreningar är emellertid små och har ofta inte mer än en handfull aktiva anhängare. På grund av den metod kommissionen använt innehåller urvalet ett oproportionerligt (30 %) antal "för medlande organisationer", i den betydelse som anges i punkt 4, samt nationella organisationer. Resultatet har därför i betydande utsträckning överskattat den genomsnittliga storleken på föreningar i gemenskapen. De flesta förmed lande organisationer som svarade på enkäten var paraplyorganisationer som erbjuder någon form av central tjänst (t. ex. information och gemensam lobbyverksamhet) för ett antal själv ständiga föreningar eller avdelningar (vanligtvis med egen juridisk status) som verkar inom samma område. Siffrorna är likafullt intres santa. 40% av föreningarna i urvalet hade 1. 7 färre än 100 medlemmar och mer än hälften hade färre än 200 medlemmar. Spännvidden var emellertid mycket stor. Sålunda hade 13 % av urvalet mellan 1 000 och 5 000 medlemmar och 15% mer än 5 000. Som väntat visade 18 nationella organisationer en benägenhet att ha fler medlemmar än regionala organisationer - de nationella tycks, grovt räknat, ha dubbelt så många medlemmar som de regionala. 1. 8 Av de paraplyorganisationer som be svarade enkäten representerade nästan hälften mer än 50 organisationer, medan 9% repre senterade mer än 500. Sådana paraply organisationer representerar naturligtvis indirekt ett stort antal medlemmar i självständiga organisationer. I vårt urval representerade över hälften (55 %) av paraplyorganisationerna in direkt mer än 10 000 medlemmar och 32 % mer än 100 000 medlemmar. Det genomsnittliga antalet indirekt representerade medlemmar var mer än 1 300 000. 1. 9 Storleken på föreningar och paraply organisationer synes bero på ett antal faktorer. Större organisationer är vanligtvis äldre, liksom organisationer som verkar inom områden av uppenbart och beständigt intresse som t. ex. social verksamhet och utbildning. Som redan anmärkts har föreningar med en vidare geo grafisk utbredning en benägenhet att vara större än de mera lokalt inriktade. Medlemsantalet speglade också i viss grad storleken och det relativa välståndet hos medlemsstaten samt verksamhetsområdets mognad. Sysselsättning 1. 10 Antalet anställda i föreningar varierar kraftigt - från ingen alls till flera tusen. Det stora flertalet föreningar är i själva verket små företag och liksom sina motsvarigheter i den privata sektorn har de inte mer än en handfull anställda. Ett fåtal är dock stora organisationer enligt alla sätt att mäta och har ett stort antal hel- och deltidsanställda. 1. 11 Den genomsnittliga föreningen i vårt urval hade 40 heltids- och 10 deltidsanställda. Motsvarande siffra för förmedlande organisa tioner var något högre. Dessa genomsnitt döljer dock stora variationer. Följaktligen hade cirka 14 % av vårt urval inga anställda alls, 17 % mer än 50 (hel- och deltidsanställda), 6 % mellan 101 och 500 och 4 % över 500 anställda. Det vanligaste antalet anställda låg mellan 1 och 5. Heltidsanställda tycks arbeta i genomsnitt 36 timmar per vecka och deltidsanställda 20 tim mar. Dessa siffror varierade mindre mellan olika länder än mellan olika verksamheter. Exempelvis hade föreningar som är aktiva inom hälsovård eller social verksamhet en benägenhet att ha många fler anställda än de som är aktiva inom t. ex. medborgarrätt. Frivilliga 1. 12 En annan mycket viktig tillgång för föreningarna är naturligtvis frivilliga. 81 % av vårt urval sade sig anlita frivilliga. Föreningar i vissa länder verkade använda sig mer av frivilliga än föreningar i andra, men i inget land var andelen föreningar som anlitar frivilliga lägre än 60 %. Antalet frivilliga varierade åter igen kraftigt. 30 % av föreningarna (inklusive paraplyorganisationer och andra förmedlande organisationer) uppgav att mellan 1 och 5 frivilliga var aktiva i deras organisation. Runt 18 % uppgav att de stöddes av mellan 6 och 10 frivilliga. 60 % hade mer än 51 frivilliga, 10 % hade mellan 101 och 500, och 7% hade över 500 frivilliga. Ett fåtal föreningar (3 %) stötta des av mer än 2 000 frivilliga. I genomsnitt arbetade varje frivillig 9 timmar per vecka. 1. 13 Även om det inte tycks vara några större skillnader mellan olika länder när det gäller antalet organisationer som använder frivilliga, varierade relationen anställd per frivillig kraftigt från land till land, från 1:1 till 1:8. Sådana skillnader verkar inte bero på medlemsstatens storlek och välstånd eller någon annan särskild orsak. Det kan helt enkelt vara så att de speglar olika traditioner eller i vilken utsträckning frivilligverksamhet är organiserad eller ej. anställda anlitade få frivilliga och vice versa. Variationerna var betydande. Tillgångar 1. 15 Föreningarna och tionerna i vårt urval hade följande tillgångar: paraplyorganisa • finansiella tillgångar ull ett värde av 220&OÖOecu> • fastigheter till ett värde av 702000 ecu, • utrttôfeîing till ert värde av 1 102 000 ecu, • övriga tillgångar till ett värde av U5 000 ecu, « samlade tillgångar till ett värde av 10 06$ 000 ecu. Dessa medelvärden avslöjar stora variationer mellan föreningarna och mellan olika länder. I stort sett är det som väntat föreningar i de rikare medlemsstaterna som har de i genomsnitt större tillgångarna, även om variationen inom dessa lika stor som överallt annars. länder är Föreningar i medlemsstater där det fortfarande finns rester av de gamla lagarna om evärdlig besittning, eller där arvslagstiftningen fort farande är förhållandevis sträng, har märkbart mindre tillgångar i form av fastigheter. Kostnader 1. 16 Uppgiftema om organisationernas årliga utgifter har delats upp i löner, administrativa kostnader och övriga kostnader. Organisatio nerna i vårt urval hade i genomsnitt följande kostnader: frivilliga varierade 1. 14 Antalet också markant med föreningens huvudverksamhet. Exempelvis var föremngar verksamma inom huvudsakligen kultur- och fritidsverksamhet eller inom mänskliga rättigheter i klart större utsträckning beroende än föreningar verksamma inom hälsovård, utbild ning och social verksamhet. Medan det fanns en viss tendens för föreningar att antingen vara beroende av anställda eller av frivilliga, var det inte nödvändigtvis så att föreningar med få frivilliga av Löner Adm, kostnader övr. kostnader Sammanlagda kostnader 27 743 000 ecu 465 000 ecu 1 Ô44 ÔÔÔ ecu 31149 000 ecu 19 säljning till icke medlemmar och i en annan bidrog medlemsavgifter uppenbarligen mycket litet i jämförelse med uppdrag från myndig heter. 1. 20 Variationerna var mindre uppenbara när vi tittade på "externa källor". Den långt vikti gaste externa inkomstkällan i alla medlems från stater utom en uppgavs vara bidrag myndigheter (52%). Därpå följde stöd från enskilda personer (22 %), stöd från internatio nella organisationer (10 %), gåvor från stiftelser (9 %) och till sist stöd från företag (7 %). Om man ser dessa medelvärden i sitt sammanhang var gåvor från stiftelser i allmänhet inte någon betydande inkomstkälla (mellan 3 och 6%), utom i två medlemsstater, vilket också gällde stöd från företag. 1. 21 Av alla interna och externa inkomst källor var bidrag den klart viktigaste, följd av medlemsavgifter. Följande diagram jämför samtliga interna och externa inkomstkällor samt procentandelen. visar den genomsnittliga Det fanns smärre skillnader mellan länderna. I stora drag hade föreningar i rikare medlems stater högre kostnader för löner. Större organi sationer hade större utgifter för administration liksom paraplyorganisationer som i allmänhet var dyrare att driva än vanliga föreningar. Inkomstkällor 1. 17 Väldigt många föreningar är till viss del beroende av externa bidrag i en eller annan form, vanligtvis från myndigheter men ofta från enskilda personer och andra privata donatorer. Många åter är praktiskt taget självförsörjande. De uppbär sina inkomster från medlemsavgifter eller från försäljning av tjänster eller andra produkter. För att få en uppfattning om hur de finansierar sina utgifter bad vi föreningarna i vårt urval att uppge hur stor andel av inkoms terna som härrör från s. k. egna resurser och hur stor andel som kommer från s. k. externa källor såsom gåvor och bidrag. 1. 18 I enlighet med undersökningens syfte har inkomster från försäljning av tjänster (till såväl medlemmar som icke medlemmar) eller varor (t. ex. trycksaker), medlemsavgifter, av kastning på investeringar och inkomster från uppdrag, samtliga räknats som "egna resurser". Under "externa källor" har bidrag från myndig heter och andra offentliga inrättningar samt stöd från enskilda personer, internationella organi sationer, stiftelser och företag inräknats. I medeltal stod medlemsavgifter (30 %) 1. 19 och försäljning av tjänster (30 % av vilka 20 % till medlemmar och 10 % till icke medlemmar) för det största bidraget till föreningarnas "egna resiirssr!!, följt av uppdrag (17%), försäljning av varor (15 %) och avkastning på investeringar (8 %). Annorlunda uttryckt, en typisk europeisk förening erhåller i genomsnitt 62% av sina "egna resurser" från en eller annan form av ekonomisk aktivitet, dvs. från försäljning av tjänster direkt eller i form av uppdrag eller från försäljning av varor t. ex. trycksaker. Dessa medelvärden avslöjar dock återigen stora variationer i de belopp som föreningar erhåller från olika källor och i deras relativa betydelse. I två medlemsstater var exempelvis den vikti gaste inkomstkällan bland "egna resurser" för 20 Egna och externa resurser Bidrag Medlemsavgifter Stöd - enskilda personer Försäljning av tjänster - till medlemmar Uppdrag Försäljning av varor Gåvor Stöd - internationella organisationer Försäljning av tjänster - till icke medlemmar Stöd - företag Avkastning på investeringar 10 15 20 25 30 35 genomsnittlig andel andra ord generera lite mindre än hälften av sin inkomst själva, medan de huvudsakligen litar till bidrag för resten. Samtidigt finns det ett antal föreningar som antingen är helt själv finansierande eller också är helt beroende av bidrag. Verksamhetsområde 1. 23 Frågeformuläret tio huvudsakliga verksamhetsområden för indel ning av föreningar/paraplyorganisationer: följande hade (57%) (46%) (40%) (35%) 1. 22 Ytterligare upplysningar begärdes också från föreningar och paraplyorganisationer an gående fördelningen mellan "egen" och "extern" inkomst för de senaste tre räkenskapsåren. För hållandet mellan egna och externa resurser var i genomsnitt 45:55 utan någon nämnvärd för ändring under treårsperioden. Varje år var det emellertid några föreningar/paraplyorganisa tioner som uppgav att 100 % av deras inkomster härrörde uteslutande från antingen egna eller externa källor. De flesta föreningar tycks med social verksamhet utböojung och forskning kutoochttid mternationeËve: lOaatropi^ç wfc MvlMig verksamhet in|||öfrågor bransch- ötk yrkesföreningar 1. 24 Siffrorna inom parentes anger andelen svarande som uppgav att detta var ett område där de var verksamma. Dessa siffror återspeglar det faktum, som redan har nämnts, att många föreningar är aktiva inom mer än ett område. Detta framgår klart av följande diagram som visar andelen föreningar vars huvudverksamhet kan ligga inom ett område men som också är 21 verksamma inom fler. Det var, som väntat, skillnader mellan länder, även om det är värt att notera att social verksamhet angavs oftast i alla länder utom två (det är knappast troligt att detta utfall enbart beror på vårt urval). Större skill nader visade sig dock när vi tittade mer i detalj på vilken typ av social verksamhet som till handahölls. Föreningar i olika länder förefaller specialisera sig på olika underområden söm t. ex. familjetjänst, ungdomsarbete eller äldre omsorg och vård av handikappade personer. De tre sista grupperna var i själva verket oftast omnämnda. Det kan tyda på att myndigheter oftast vänder sig till föreningar när det gäller tjänster för just dessa grupper. Verksamhetsområde och huvudverksamhetsolrada - procentuell andel social verksamhet kultur och fritid bostadsfrågor utbildning och forskning internationell verksamhet hälsovård medborgarrättsfrågor miljöfrågor filantropisk bostadsfrågor 30 procentuell andel 1. 25 En närmare titt på siffrorna för tex. "kultur och fritid" avslöjar att 41 % av de föreningar som har detta område som huvud saklig verksamhet också ägnar sig åt andra typer av kulturella och konstnärliga aktiviteter - 37% med sport, 2 9% med förströelse och underhållning och 27 % med medier och kom munikation. Föreningar som uppgav ett annat område som huvudaktivitet var även verk samma inom "kultur och fritid". 1. 26 Nästa exempel kommer från "hälso vård". 36 % av föreningarna med hälsovård som huvudområde sysslade också med rehabili tering. 35 % ägnade sig åt offentlig hälsovård och 2 6% arbetade med vårdhemsverksamhet. Vårdhemsverksamhet förekom också exempel vis hos 29 % av dem som uppgav "filantropisk och frivillig verksamhet" som huvudområde. 17 % av de föreningar som sysslade mest med "social verksamhet" ägnade sig också åt rehabi litering. 1. 27 Denna mångsidighet är typisk för tanken bakom många föreningar och speglar ofta också deras ställning som den viktigaste källan till hjälp och information på orten. Föreningar är i den här bemärkelsen sällan målorienterade. Tyngdpunkten ligger framförallt på männi skorna och deras problem. I den här andan till handahåller många föreningar vad som i själva verket är ett "totalutbud" antingen för invånarna i ett särskilt område eller för verksamhetens sär skilda målgrupp. Således har en förening för t. ex. handikappade en benägenhet att inte enbart syssla med de problem som är omedelbart förknippade med handikappet utan också med information, rådgivning och hela behovskedjan inklusive det viktigaste, medborgerliga rättig heter. Det sista är en särskilt betydelsefull fråga. En titt på diagrammet visar att medan endast 6 % av vårt urval såg sig som i första hand verksamma inom området mänskliga rättig heter, angav 35 % detta som ett område där de var verksamma. Samma mångsidighet genom syrar hela diagrammet. 1. 28 När vi undersökte tillgångar och utgifter för föreningar inom olika områden fann vi att organisationer inom social verksamhet och hälsovård hade de högsta utgifterna. De föreningar och paraplyorganisationer som hade medborgarrätts- och intressefrågor som huvud område hade de lägsta kostnaderna och de minsta tillgångarna. Organisationer som hade miljöfrågor samt utbildning och forskning som huvudområde var de som hade störst tillgångar. (38 %), 1. 29 Vad beträffar föreningarnas "egna resur ser" var de viktigaste inkomstkällorna inom "kultur och fritid" försäljning av tjänster till medlemmar samt medlemsavgifter. Bägge bi drog med 29 %. Inom grupperna utbildning och forskning samt internationell verksamhet var uppdrag (25 % respektive 27 %) den viktigaste av föreningarnas "egna resurser", och inom (36%). hälsovård var det medlemsavgifter Föreningar som ägnade sig åt social verksamhet uppgav också att medlemsavgifterna bidrog med en avsevärd andel av deras "egna resurser" (33 %). Det gjorde även de som sysslar med medborgarrättsfrågor bostadsfrågor (31 %) och miljöfrågor (35 %). Däremot erhål ler välgörenhetsorganisationer huvuddelen av "egna resurser" genom att sälja tjänster till medlemmar icke medlemmar (26 %). För bransch- och yrkesföreningar utgör medlemsavgifter den med bred marginal största inkomstkällan i kategorin "egna resurser". IM Vad beträffar "externa källor" stöttas organisationer inom alla områden i stor ut- stra^bnng av bidrag i en dier annan form, Btdrajg står 3$r alltifrån 31 % av samtliga ex- tärna inkomster for välgörenhetsorganisationer &!• 75 % av <lessa ii&oiöster för bransch- och yrkesföreningaTx Sota redan anmärkts är stöd från enskilda personer också en viktig bkomstkâlia» V%d^eråetsor$atusationer upp gav tex, att stöd &ån easkilda personer utgör 37% av deras externa inkomster. Miljöorgani sationer angav att andelen var 29% och för organisationer inom områdena social verksam het* utbildning och forskning samt internationell verksamhet utgjorde den en femtedel av "ex (28%) och terna källor". Det viktigaste undantaget utgjorde bransch- och yrkesföreningar som endast erhöll 2% av sina externa inkomster från enskilda personer. Geografisk omfattning 1. 31 När vi frågade vilket geografiskt område föreningarna täckte var vi framförallt intres serade av att fa en uppfattning om vilken andel av vårt urval som betraktade Europa som ett viktigt målområde, om inte det enda. Resultaten varierade förvånansvärt mycket. I ett land ansåg endast 4 % av de svarande att deras omfattning utsträckte sig till Europa, jämfört med 35 % i ett annat land. Dessa svar skall emellertid ses mot bakgrund av nedanstående rön avseende antalet befintliga eller planerade samarbetsprojekt och andra verksamheter som föreningar genomför på europeisk nivå. Intressant nog verkar sambandet vara litet mellan organisationernas syn på Europa som ett viktigt målområde och deras benägenhet europeiska att samarbetsprojekt. skapa inte nödvändigtvis 1. 32 En förenings intressesfär står naturligt i relation till dess vis organisationsstruktur. En internationellt aktiv förening kan mycket väl vara lokalt baserad, medan en som verkar på nationell nivå i en medlemsstat helt kan sakna intresse för Europa. Som en tumregel verkar emellertid en organi sation i större utsträckning spela en aktiv roll på alla nivåer ju större dess geografiska omfattning är. De flesta nationella organisationer ansåg sig följaktligen också vara aktiva på det regionala och lokala planet, medan få lokala organisa tioner ansåg att deras område utsträckte sig till nationell nivå. I enlighet med detta är de flesta föreningar som är verksamma på europeisk nivå riksomfattande. | Målgrupper och avnämare 1. 33 Vi frågade föreningarna vilka särskilda grupper av människor deras organisation arbe tade eller på annat sätt kom i kontakt med och bad dem att uppge åt vem eller vilka grupper de erbjöd sina tjänster och på vilka grunder. Majo riteten av föreningarna och paraplyorganisa tionerna definierade sin målgrupp som bred. 23 46 % av de svarande sade att de betjänade "all mänheten" eller alternativt "ungdomar" (37 %) eller "vuxna" (35 %). Däremot angav mycket få föreningar snävare definierade grupper som sin speciella målgrupp. Det är tveksamt om man skall fästa särskilt mycket avseende vid detta. Eftersom föreningarna i praktiken inte var hän visade till enbart ett alternativ i frågeformuläret är det troligt att de flesta svarande vars verk samhet riktar sig å ena sidan till en särskild grupp, t. ex. drogmissbrukare eller veteraner, och å andra sidan till befolkningen i sin helhet (för att skapa uppmärksamhet för sin verksam het eller för att söka stöd) angav både den sär skilda gruppen och "allmänheten". 1. 34 När vi frågade föreningarna för vem de tillhandahöll sina tjänster var det vanligaste sva ret ånyo "allmänheten" (39 %), följt av "mål gruppen" (38 %), som den näst vanligaste kate gorin, medlemmar (36%) samt regering och myndigheter (22 %). I vilken utsträckning dessa tjänster tillhandahålls gratis eller mot betalning varierade beroende på land och för vem tjänsten tillhandahölls. Gratis tillhandahölls oftast för allmänheten och för medlemmar, medan tjänster mot betalning vanligtvis till handahålls för föreningens särskilda målgrupp, kunder eller myndigheter. tjänster tillhandahåller 1. 35 Överhuvudtaget för eningar och paraplyorganisationer fler varor och tjänster gratis än mot betalning. Mindre för litar de föreningar och paraply vånande organisationer som huvudsakligen tillhanda håller sina tjänster gratis mera till stöd utifrån än de som gör det mot betalning. I vilken ut sträckning tjänster tillhandahålls gratis eller mot betalning beror huvudsakligen på föreningens verksamhetsområde. Exempelvis stöd åt hem lösa inbegriper troligen gratis (eller åtminstone mycket billiga) varor och tjänster, medan det däremot är rimligt att ta betalt för t. ex. vuxen undervisning. Likaledes torde idrottsföreningar, som kanske har förhållandevis dyr utrustning eller exklusiv inriktning, tillhandahålla färre gratis förmåner än de föreningar som är verk samma inom social verksamhet, speciellt av relativt informell karaktär. Dessa rön, tillsammans med dem som avser föreningars inkomstkällor, är en klar indika tion på den betydande omfördelande effekt som dessa organisationer han Gemenskaps omfattande samarbetsprojekt mellan föreningar och stiftelser 1. 36 På grund av den metod vi använde innehåller utan tvivel vårt urval en större andel föreningar som är verksamma på europeisk nivå än vad som kunde ha förväntats i ett mera vetenskapligt urval. Siffrorna är icke desto mindre ett imponerande bevis på i vilken utsträckning sektorn redan börjar samarbeta i hela gemenskapen. 50% av de föreningar som svarade på den aktuella frågan, eller nästan en fjärdedel av hela urvalet, sade att de redan är inbegripna i någon form av samarbetsprojekt med medborgare eller organisationer från andra medlemsstater. 1. 37 Mot bakgrund av att initiativet till de flesta av de välkända fungerande nätverken på europeisk nivå kommer från länder i den norra delen av gemenskapen skulle man kunna ha för väntat sig att benägenheten att bilda samarbets projekt skulle ha varit mindre markant i den södra delen än i den norra. I det här fallet stödde inte rönen denna hypotes. Det finns skillnader mellan länderna som inte är helt lättförklarliga, men ingen klar uppdelning kan skönjas mellan norr och söder i sin helhet. 1. 38 Om vi blickar framåt sade 46 % av våra svarande att de planerade att delta i gränsöver skridande samarbetsprojekt någon gång i fram tiden. Intressant nog visade en genomgång land för land att det i själva verket är föreningar i sådana länder som hittills har skapat färre samarbetsprojekt än genomsnittet som har de tydligaste avsikterna inför framtiden. Vad gäller verksamhet på det europeiska planet verkar med andra ord föreningar i de länder som nu släpar efter ha alla utsikter att komma ifatt. 1. 39 Av de föreningar som redan deltar i samarbetsprojekt verkade 27 % inom "social verksamhet", 14 % inom kultur och fritid, 13 % inom "internationell verksamhet", 11 % inom "utbildning och forskning" och 10 % inom 24 beträffar gränsöverskridande "bostadsfrågor". Det finns återigen tecken på att föreningar som är verksamma inom en del om råden där endast ett fåtal samarbetsprojekt ännu har bildats har tydligare avsikter inför framtiden vad arbete. Exempelvis sade inte mindre än 75 % av de föreningar i vårt urval som är aktiva inom "bostadsfrågor" att de i framtiden planerar att delta i samarbetsprojekt. Å andra sidan uppgav endast 2 2% av de föreningar som var verk samma inom hälsovård att samarbetsprojekt höll på att planeras. Detta kan mycket väl spegla det faktum att många föreningar till handahåller vad som i själva verket är allmän nyttiga tjänster - och dessutom på ett mycket reglerat område. Under dessa omständigheter har kanske samarbetsprojekt mindre att erbjuda och är följaktligen inte lika tilltalande. Problem vid bildandet av samarbetsprojekt 1. 40 Något över hälften av de inblandade föreningarna sade sig ha mött problem vid bil dande eller drift av samarbetsprojekt. Följande typ av hinder finns: förutsättn» fiskala rittslip föruisam adïftù^mtiva^r^sSte kommunikation Svagt * - 21 % 19% 29% SI % % o $$% Siffrorna inom parentes anger andelen svarande som mött en viss typ av problem. Skillnaderna är små mellan nationella, regionala och lokala organisationer, även om mindre organisationer i mindre utsträckning tycks bekymra sig för svårigheter. Det mest anmärkningsvärda resul tatet är naturligtvis den utsträckning i vilken "kommunikation" har berett svårigheter, även om graden av fiskala och rättsliga problem ock så är värd att notera. Det verkar troligt att de rättsliga problemen åtminstone till stor del kom mer att försvinna med de föreslagna stadgarna förening. Språket är för en för förmodligen "kommunikation", men det troligtvis också andra försvårande kulturella faktorer, sektorns såsom missuppfattningar länder, funktion och betydelse missuppfattningar organisationer arbetar, bristande förståelse för kulturell, rättslig och skattemässig bakgrund, förekomsten av olika arbetsmetoder etc. rörande i olika om hur viktigaste europeisk hindret finns det Föreningarnas huvudsakliga framtida behov 1. 41 Vi bad de svarande att tala om vilka de ansåg vara deras förenings huvudsakliga behov för framtiden. Svaren återfinns nedan. 25 Europeiska föreningars/förbunds huvudsakliga behov Mer. likvida resurser avlönad personal Fler frivilligarbetare Kapital Utbildning Information Råd beträffande administration övriga behov andel in procent allmän erkänsla (antingen av den sektor som verkar utan vinstsyfte eller av någon enskild organisation) till ganska komplicerade förslag när det gäller förändringar eller utvidgningar av gemenskapspolitiken. Resultaten visar tydligt att behovet av mera resurser och personal, framför allt det senare, är mer eller mindre universellt. Samma önskan finns inom sektorn i alla medlemsstater, även om föreningar i fattigare länder - där sektorn är mindre välutvecklad - har en benägenhet att i högre grad känna av bristen på medel. Föreningar är på det hela taget inte kapital- intensiva och det är därför inte förvånande att det inte finns samma önskemål om mera kapital. Likväl angav nästan en fjärdedel av de svarande kapital som ett behov. 1. 42 Behovet av mer avlönad personal tycks mest finnas hos äldre föreningar (grundade mellan 1945 och 1950). Yngre föreningar tycks däremot vara i förhållandevis större behov av informations- och föiroltningshjälp. Behovet av fler frivilliga är mycket utbrett, men särskilt tydligt bland föreningar verksamma inom hälso vård samt, av uppenbara skäl, filantropisk och frivillig verksamhet. Behovet av mer utbildning angavs av nästan en fjärdedel av alla tillfrågade och tycks finnas hos föreningar inom alla om råden oavsett ålder. Frågor för kommissionen: utveckling av sektorn på europeisk nivå 1. 43 Vi bad slutligen de svarande att berätta om det fanns något som de ville göra kommis sionen uppmärksam på samt lämna förslag till hur kommissionen skulle kunna bidra till att ut veckla sektorn på europeisk nivå. De svar vi fick varierade kraftigt från enkla önskemål om BILAGA II ÖVERSIKT ÖVER RÄTTS LIGA OCH SKATTEMÄSSIGA RAMAR FÖR FÖRENINGAR OCH STIFTELSER II. l Nedan följer en översikt över de rätts liga och skattemässiga grunderna för sådana föreningar och stiftelser i de olika medlems staterna. 1 enlighet med definitionen i punkt 2. 3 berörs inte "ekonomiska" föreningar som finns i en del medlemsstater och som kan bedriva kommersiell verksamhet eller annan verk samhet i vinstsyfte. Inte heller berörs de olika formerna av privata stiftelser. Rättslig grund 11. 2 Föreningsfriheten liksom rätten att in träda i samt också utträda ur en förening är numera en rättighet (normalt grundlagsfäst) i alla gemenskapens medlemsstater. Förenings rätten är självfallet också fastställd i Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter9. I princip kan medborgare i vilken medlemsstat som helst grunda en förening eller stiftelse var som helst i gemenskapen, även om vissa medlemsstater föreskriver att ett visst antal av dessa skall vara medborgare eller bosatta i landet ifråga10. En del medlemsstater har dock särskilda regler just för att göra det möjligt för utländska medborgare att grunda föreningar som - fast de är föremål för samma inhemska registrerings- och anmälningsförfaranden som andra föreningar - sedan fungerar enligt sådana stadgar som kan antas i grundarnas hemland. 11. 3 När lagstiftare gör åtskillnad mellan privat och offentlig rätt, faller i allmänhet både föreningar och stiftelser under privaträtten. Alla medlemsstater definierar inte uttryckligen föreningar eller stiftelser, och alla gör inte en grundläggande åtskillnad , mellan föreningar å ena sidan och stiftelser å den andra. För föreliggande syfte kan emellertid föreningar ses som en grupp individer som samlats kring rättslig i denna konvention ges utrymme I artikel 16 lör inskränkningar i föreningsrätten i samband med utländska medborgares politiska verksamhet K» Detta strider mot artiklarna o och 52 i l-ordragel om runmeiska unionen ett ideellt mal i allmänhetens intresse. Stiftelser däremot förvaltar tillgångar som har uvsntts för syften i allmänhetens intresse i form nv en donation eller en särskilt avdelad löpande inkomstkälla. 11. 4 Den del av sektorn som här är av in tresse är därför varken helt privat eller helt offentlig till sin natur. För lagstiftningen måste det följaktligen vara grundläggande med någon form av avgränsning av sektorns egentliga verk samhetssfär från områden som upptas av rent privat verksamhet, av myndigheter eller av kommersiella företag och andra former av vinstgivande verksamhet. Inom gemenskapen uppnås detta antingen med avseende på form - genom att bestämnia grundläggande regler för organisation och förvaltning som organisationer som verkar utan vinstsyfte måste följa - eller med avseende på målsättning, genom att ange vilka verksamhetsområden som kan omfattas av allmänhetens intresse och genom att fastslå andra, regler för hur det kan säkerställas att verksamheten bedrivs utan vinstsyfte. 11. 5 I stora drag kan sägas att det första av dessa ansatser - att definiera organisationer som verkar utan vinstsyfte genom deras form - är karakteristisk för civillagstraditionen. medan den andra - att avgränsa sektorn verksamhet utan vinstsyfte och i det allmännas intresse ("välgörenhet") genom verksamhetens eget syfte - är det grundläggande kännetecknet för common law-traditionen. har föreskrifter 11. 6 Många iakttagare gör en skarp distink tion mellan dessa båda ansatser. Det är visser ligen sant att de rättsliga traditioner i vilka de har sitt ursprung är mycket olika. Emellertid är det möjligt att det konkreta resultatet av de skilda ansatserna överdrivs. Många domsrätts områden för särskilda föreningar med målsättningar som betraktas vara av allmänt intresse vilket, i kombination med olika grader av skattelättnad, betyder att i praktiken är organisationer i många medlems stater definierade både med avseende på form och på målsättning. Det är också sant att i praktiken är de grundläggande föreskrifterna i lagen om stiftelser (och särskilt den tyngd som ges åt bevarandet av tillgångar med allt vad det innebär) i länder med civillag mycket lika dem i law. Det uppenbara länder med common förmodliuen historiskt. sambandet här är Välgörenhet har i common law åtnjutit en obruten tradition och någon grundläggande åtskillnad har aldrig gjorts mellan föreningar och stiftelser - de är båda välgörenhets organisationer. Stiftelser är den äldre formen och lagstiftningen verkar senare ha överförts på föreningar utan några större anpassningar. Många länder med civillag verkar inte ha åtnjutit samma kontinuitet, varför lagstiftningen här skiljer sig. IL? Föreningar kan ha inregistrerats som bo lag eller ej. Bägge formerna finns i alla doms* Tättsområderi. Det verkar troligt att merparten av alla föreningar i gemenskapen inte är bolag och således inte juridiska personer. Bet finns en del nackdelar med att inte vara ett bolag, Det är inte alltid enkelt för föreningen att förvärva tillgångar och de styrelsemedlemmar eller för* rroendevalda, i vilkas namn föreningens verk samhet drivs, kan f$ ett vU tungt ansvar för l^enmgens förbindelser* H de Seste W har dock lagstiftningen utvecklat metoder sam lind* tar svårigheterna, tex. gmom urnyttjande &v ombudsavtal eller genom en gemensam fond till vilken medlemmarna bidrar och dît borge närerna kan vända sig i första hand. I de flesta domsrättsområden tycks inte heller en förening som Inte är ett bolag vara förhindrad att delta i en rättslig process som enskilt rättssubjekt &ivs. under föreningens eget namn i staBet för en I länder med civillag blir en förening i II. 8 allmänhet konstituerad genom publicering av lagenliga stadgar och (styrelse)medlemmarnas namn i någon anvisad officiell publikation. Konstitueringen (eller, mera korrekt, den regi strering som är förutsättningen) kan vägras om stadgarna inte är lagenliga. En vägran att regi strera en förening under dessa omständigheter är en rent administrativ åtgärd och utgör inte någon politisk bedömning av föreningens sta tus. Man måste därför noggrant skilja mellan dessa fall och de fall då organisationer förvägras viss status för skattemässiga skäl (se nedan punkterna 5. 14 och 5. 15). Stadgarna (samt ofta några eller alla medlemmars namn) måste vanligen registreras antingen vid den ansvarigt lokala domstolen eller vid lokal eller ministerium eller vid ansvarig regional myndighet. Alla stiftelser är juridiska personer, vilket återigen normalt uppnås genom publicering av stadgar etc. Till skillnad från föreningar är stiftelser dock vanligtvis föremål för någon form av förhandsgranskning för att säkerställa att stadgarna är strikt lagenliga och att det (eftersom de ofta är avsedda att existera i evighet) tillbörligen sörjts för en fortgående förvaltning samt att de tänkta tillgångarna är tillräckliga målsättning. att uppfylla stiftelsens för I common law-områden finns ingen sär 11. 9 skild konstitueringsform för vare sig föreningar eller stiftelser. Istället har organisationer som önskar konstitueringens skydd eller stöd ett antal olika former att välja mellan beroende på verksamhetsområde. Den utan jämförelse vanli gaste formen är "company limited by guaran tee" - i praktiken ett företag utan vinstutdelning - men det finns också andra former såsom bostadsförening ("housing association") eller understödsförening ("friendly society"). Det finns också relativt sällsynta exempel på välgörenhetsorganisationer som har blivit kon stituerade genom kungligt fribrev, Royal Char ter, eller genom särskilt parlamentsbeslut, Act of Parliament. 11. 10 Överallt är konstituering möjlig på ett eller annat sätt. Den rättskapacitet som följer med denna är dock inte alltid densamma. I ett antal medlemsstater är rättskapaciteten i prak tiken oinskränkt (i varje fall så länge organi sationen i fråga följer sina stadgar). I andra kan dock varken föreningar eller stiftelser ta emot gåvor och arv eller äga fast egendom utan uttryckligt tillstånd från berörd myndighet. IL11 Det finns också skillnader vad beträffar dån svåra frågan om i vilken utsträckning föremngar och stiftelser (i synnerhet föreningar) far bedriva ekonomisk verksamhet utan att gå miste cm skattepriviiegier* En viss ekonomisk aktivitet 8r tillåten i alla medlemsstater. Den generellt tillämpade regeln är att sådan verk samhet inte för vara föreningens huvudverk- samhet i feetvdelsen att den inte får bedrivas som självändamål utan för ett ideellt syfte, samt att den måste vara sidoordnad i förhållande till 30 föreningens målsättning» i betydelsen att den måste vara jâteste kopplad till föreningens mål sättning och inte uteslu&nde bedriven för att förbittra organisationens allmänna ekonomiska sÄnng. Helt l linje med det ntdelningsförbud som alla föflmmgar lyder under skall varje dver- skott från ekonomisk verksamhet naturligtvis anvindas för att uppnå föreningens målsättning, I vissa éomsÄaomrMen kan en förening eller en stiftelse förbittra sina inkomster genom att starta eller förvtoa ett separat företag som verkar i vinstsyfte och som sedan överför vinsterna till modetorganisationen, skall alla I fråga om konkurrensregler konkurrensregler följas, med beaktande av sektoms särdrag. Beskattning 11. 12 Samtliga medlemsstater ger en del föraingar - i stort sett de vars syften anses ligga i allmänhetens intresse «~ någon form av skattelättnad* antingen genom att befria dem från bolagsskatt eller annan form av rörelse- beskattnings eller genom att medge lägre skattesats, eller genom att införa ett inkomsttak under vilket ingen beskattning äger rum. Dessa förmer av skattelättnader är inte nödvändigtvis ömsesidigt uteslutande, Föreningar som år undantagna från bolagsskatt kan Istället få betala inkomstskatt. En del medlemsstater medger helt eller delvis befrielse från skatt på fastighet som ägs eller nyttjas av förening eller stiftelse. Dessutom förekommer i sällsynta fall 4eivis befrielse från löneskatt 11. 13 Om principen om viss skattebefrielse för vissa föreningar och stiftelser är allmän, är variationen i tillvägagångssätt mellan olika medlemsstater avsevärd, liksom skillnaden i skattelättnad mellan organisationer inom olika verksamhetsområden. I vissa domsrättsområden är föreningar och stiftelser i princip föremål för samma beskattning som bolag och erhåller inga lättnader i direkt beskattning såvitt de inte har tillerkänts detta (antingen genom lagstiftning, pga. föreningens speciella mål eller individuellt av berörda myndigheter). I andra domsrätts områden (i synnerhet de där föreningar och stiftelser anses verka i allmänlietens intresse) är skattelättnader en tillerkänd rättighet, som dock kan förverkas om föreningen anses bedriva kommersiell verksamhet eller verksamhet i vinstsyfte utanför de gränser som sätts av lagstiftning och rättspraxis. Under sådana omständigheter kan skattelättnaderna helt och hållet förverkas. Alternativt förverkas endast de skattelättnader som kan hänföras till den verksamhet som anses bedriven i vinstsyfte. 11. 14 Förutom dessa skillnader i tillväga gångssätt förekommer det betydande variationer i medlemsstaternas sätt att avgränsa det verk samhetsområde som de anser ligga i allmän hetens intresse. Skillnaderna i skattelättnad mellan föreningar och stiftelser som verkar inom olika områden är följaktligen avsevärda. Vissa domsrättsområden definierar det område som omfattar allmänhetens intresse mycket allmänt och omfattande och räknar här in varje verksamhet som är till allmän nytta. Sådana domsrättsområden ger vanligtvis full skatte lättnad åt alla organisationer som uppfyller detta vittomfattande kriterium. Andra medlems stater intar en betydligt mera restriktiv hållning. Som exempel kan nämnas att i en medlemsstat är skattelättnader för närvarande endast möjliga för ett fåtal enskilda organisationer som är nämnda i lagen. Andra medlemsstater intar både en restriktiv hållning och en hållning som skiljer mellan olika typer av organisationer. Följaktligen kan bara mycket begränsade skattelättnader medges till alla organisationer som verkar utan vinstsyfte. Mer fullständig skattebefrielse är förbehållen organisationer som verkar inom ett begränsat antal områden - exempelvis hälsovård, kultur eller sociala tjänster - och är föremål för stränga krav på förvaltning och redovisning. Sådan särskild skattestatus är föremål för administrativ och politisk bedömning och verkar i vissa medlemsstater medges allt mera sällan. Skattelättnader för donatorer IL 15 Samtliga medlemsstater medger någon form av skattelättnad till föreningar och stiftelser, vare sig de är privatpersoner, bolag eller någon annan typ av organisationer. Skattelättnader kan ges upp till för donatorer 31 en som intresse själva har snarlika. Skattelättnad medges ett högsta belopp under ett och samma beskattningsår eller upp till en högsta andel (uttryckt i procent) av en privatpersons brutto- eller nettoinkomst. Reglerna för bolag är normalt i allmänhet antingen upp till ett högsta belopp eller upp till en viss andel av resultatet före eller efter skatt. Ett lägsta belopp eller en lägsta andel kan förekomma, och för bolag kan beräkningsgrunden vara omsättning istället för resultat. 11. 16 Vissa medlemsstater medger någon form av skattelättnad åt donatorer till alla föreningar och stiftelser som är verksamma i enligt den vidare allmänhetens tolkningen. I andra medlemsstater har man mer restriktiva kriterier. Skattelättnader åt donatorer är då vanligen begränsade till gåvor till sådana föreningar speciell skattestams. Föreningar i dessa medlemsstater kan normalt inte ta emot gåvor överhuvudtaget om de inte har erforderlig skattestatus (se punkt 5. 10 ovan). I domsrättsområden där föreningar och stiftelser normalt har begränsad rätts kapacitet kan en förening som har erhållit dis pens för att motta gåvor likafullt vara tvungen att avyttra en gåva bestående av fast egendom inom en viss period. I vissa medlemsstater kan föreningen eller stiftelsen beskattas för mot tagen gåva. 11. 17 Medlemsstaterna intar också olika för hållningssätt när det gäller arv. I somliga med lemsstater har privatpersoner rätt att efter eget gottfinnande skänka hela eller delar av sin egendom till en förening eller stiftelse. Även om detta verkar vara mindre vanligt än förr, så är det fortfarande många som gör det. Som alternativ kan de vanligtvis skapa en ny organisation - vanligtvis en stiftelse - för något behjärtansvärt ändamål. Sådana testamenterade gåvor är i allmänhet skattefria både för givaren och för den mottagande organisationen. I de länder där föreningar och stiftelser har inskränkt rättskapacitet kan det emellertid vara omöjligt att skänka mer än en mindre del av egendomen till en förening eller en stiftelse, såvida inte mottagaren har erhållit den erforderliga dispen sen från myndigheterna. Att testamentera egen dom kan ytterligare kompliceras av strikta arvslagar och av att avsevärda tillgångar måste avsättas innan en stiftelse kan bildas. Indirekt beskattning just sådana 11. 18 Artikel 13 A 1 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977" ålägger medlemsstaterna att momsbefria "vissa verk samheter av hänsyn till allmänintresset". Dessa omfattar sjukhus och läkarvård, varor och tjänster i nära anslutning till socialt bistånd och socialförsäkring eller skydd av barn och unga, ungdomsutbildning osv12. Många föreningar och stiftelser ägnar sig naturligtvis åt att till tjänster och deras handahålla verksamhet är momsbefriad mot att staten i för väg godkänner organisationen i fråga. Detta innebär att de är undantagna från kravet på att lämna momsdeklaration, debitera ingående moms och betala moms. Därjämte kan medlemsstaterna enligt artikel" 13 A 2 medge någon av de uppräknade skattebefrielserna åt vilken organisation som helst (förutom dem som lyder under offentlig rätt) som uppfyller ett antal villkor uppställda för att säkerställa att skattebefriade organisationer i akt och mening är organisationer som verkar utan vinstsyfte och vars verksamhet inte påverkar beskattade konkurrensutsatta kommersiella ställning. Ytligt sett tycks befogenheten att föreskriva av lämna gott om utrymme för skattebefrielse variationer i behandlingen av föreningar, men i praktiken synes alla medlemsstater, med några smärre de skattebefrielser som anges i artikel 13. beviljande undantag, införlivat villkor bolags för ha 11. 19 Förutom de skattebefrielser som nämnts ovan tillämpar ett antal medlemsstater moms befrielse för viss försäljning. Detta gagnar sjätte direktivet reglerar harmoniseringen av Det medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatt och inför ett gemensamt system för mervärdesskatt samt en enhetlig beräkningsgrund. Dessa undantag omfattas av vissa villkor (se artikel 13 A I b, g, h och i) och medges inte automatiskt ii 12 32 organisationer som verkar utan vinstsyfte genom att de tillåts att återkräva ingående moms. BILAGA III RATTSLIGA OCH SKATTE MÄSSIGA RAMAR FÖR FÖRENINGAR OCH STIFTELSER BELGIEN FÖRENINGAR RÄTTSLIG STÄLLNING 1. Lagfäst föreningsrätt? 2. 3. 4. Ja, i artikel 27 i författningen reviderad år 1994. Grundläggande definition En förening i strikt mening är ett kontrakt genom vilket flera personer tillsammans verkar genom att samfällt förfoga över vissa materiella medel för annat syfte än produktion eller vinst (föreningen innebära en viss varaktighet i det gemensamma arbetet). skall Lägsta antal grundare Tre(förASBL). Två för AI grundade enligt belgisk eller utländsk lagstiftning. Huvudtyper av föreningar De facto-förening (ej inkorporerad enligt någon av lagstiftningens former och utan status som juridisk person). ASBL (Association sans but lucratif) definieras i lagen av den 27 juni 1921 som en organisation som inte sysslar med kommersiell verksamhet och som inte strävar efter materiell vinst åt sina medlemmar. industriell eller Internationell förening under belgisk lag (Association Internationale de droit belge, IA) är begränsad till föreningar med religiöst, vetenskapligt, artistiskt eller bildande syfte (lag av 25 oktober 1919). Internationell förening under utländsk lag (Association Internationale de droit filantropiskt, 33 internationell étranger) med samma typer av ändamål förening under som belgisk lag (jämför artikel 8 i lagen av 25 oktober 1919, vilken ger en förening med sitt huvudkontor i utlandet rätten att öppna en filial i Belgien). Nationalitetskrav för medlemmar ASBL: Tre femtedelar av medlemmarna skall vara belgiska medborgare eller där bosatta (etablerade och registrerade). I annat fall utgör inte föreningen en juridisk person gentemot tredje person, vilken dock likafullt kan föra talan mot denna. Internationell förening (belgisk lag): i för Minst en medlem valtningen av föreningen skall vara belgisk medborgare, inga villkor för vanliga medlemmar. involverad Internationell förening (utländsk lag): Inga. Status som juridisk person och hur så dan erhålls För ASBL genom publicering av stadgarna samt styrelsemedlemmarnas fullständiga namn, verksamheter/yrken och adresser i bilagorna till "Moniteur belge". För internationell förening (belgisk lag) genom ett kungligt dekret (publicerat i utdrag i "Moniteur belge"). Status som juridisk person gentemot tredje person erhålls 10 dagar efter publiceringen av stadgarna samt styrelsemedlemmarnas fullständiga namn, verksamheter/yrken och adresser i bilagorna till "Moniteur belge". För internationell förening (utländsk lag) erhålls status som juridisk person gentemot tredje person 10 dagar efter publiceringen i bilagorna till "Moniteur samma belge" av samt information internationella föreningar under belgisk lag (inklusive stadgarna för som i Belgien). Sådana filialens adress publiceringar måste godkännas i förväg av regeringen. Rättskapacitet Fast egendom För alla typer av föreningar är bestående innehav av fast egendom begränsat till sådant som i strikt mening krävs för syfte fullgörandet (utvidgad för rättskapacitet Faculté universitaire Notre Dame de la Paix i Namur och för Faculté Saint Louis i Bryssel). föreningens gäller av Donationer ASBL: mottagande av gåvor bestående av lösöre (inklusive kontanter) med värde över 400 000 BEF eller av fast egendom måste godkännas genom ett kungligt dekret. förening: varje mot Internationell tagande av gåva (oavsett värde) måste godkännas genom kungligt dekret. Det krävs inte något godkännande för varor som överförs till en ASBL från en annan ASBL av för verksamhet liknande donatorns, för gåvor från offentliga myndigheter till en ASBL, behållning av insamlingar etc. främjande Stadgar ASBL: Det måste finnas ett skriftligt dokument (bestyrkt eller med privat underskrift) som måste innehålla vissa uppgifter, inbegripet det ändamål för vilket föreningen bildades (artikel 2 i lagen av 1919). Internationell förening (belgisk lag): Samma (de stadgar som förtecknas i artikel 2 i lagen av 1919 måste tas med). Internationell förening (utländsk lag): Som för internationell förening under belgisk lag samt uppgift om filialens adress i Belgien. Föreningen kan i övrigt följa sina utländska stadgar. Registreringskrav 7. 8. 9. Inte i egentlig mening men jämför ovannämnda publiceringskrav (se punkt 6). Justitieministeriet har en förteckning över internationella föreningar. 10. Kommersiell verksamhet i Oklart. Teoretiskt sett otillåten, men i praktiken accepterad så länge den inte utgör föreningens huvudverksamhet (dvs. inte utförs för sin egen skull utan för ett icke-kommersiellt syfte) och är till förhållande sidoordnad huvudmålsättningen (med sidoordnad förstås direkt knuten till huvudverk samheten och inte endast ägnad att förbättra föreningens finansiella ställ ning, och att vinsterna används för att främja föreningens ändamål). Avyttring av tillgångar vid likvidation Till ändamål som inte gynnar invol verade personer, i allmänhet som det fastställs i stadgarna. 11. SKATTESTATUS INDIREKT BESKATTNING 12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 13. Alla undantag som är tillämpliga på föreningar enligt artikel 13 har inför livats. Organisationerna måste uppfylla de kriterier som anges i artikel 13 A 2 a. Andra särskilda undantag Det finns en lägre skattesats (6%) för fordon för transport av handikappade, sjuka, skadade eller blinda personer, för "produits de récupération" samt för dags- och veckopublikationer med allmän information. 14. Momsbefrielse Nej. DIREKT BESKATTNING 15. Allmänna regler A. Inkomstskatt Generellt sett är föreningar inte föremål för bolagsbeskattning såvida de inte i bedriver verksamhet 34 verksamhet vinstsyfte/kommersiell utanför de gränser som sätts av CIR (Code des impôts sur les revenus) artikel 182 eller av rättspraxis. Föreningar omfattas förmånliga av de mera skattesatserna för juridiska personer (CIR artikel 220-226) särskilt inbegripet följande: Inkomstskatt och realisationsvinstskatt samt fastighetsskatt såvida byggnaden religiösa, inte för utbildningsmässiga eller medicinska syften, socialt arbete eller välgörande ändamål. används "kompenserande B. Andra skatter En arvsskatt" på 0,17% tas ut på föreningens samtliga tillgångar i Belgien. Skatt på gåvor till belgiska föreningar sänks till 8,8% (1,1 % om givaren är en annan ASBL eller internationell förening, ett erkänt ömsesidigt bolag, ett allmännyttigt företag/verk eller en fackförening). Skatt på arv donerat till förmån för föreningar sänks till 8,8 %. Föreningar undantagna från skattskyl dighet Enligt artikel 104 punkterna 1 och 3-5 i Code des impôts sur les revenus är gåvor till vissa institutioner och orga nisationer skattebefriade - särskilt de som är inrättade som föreningar eller stiftelser - för vilka godkännande har getts genom lagstiftning eller ministe- riellt eller kungligt dekret. Kungligt dekret beviljas för högst tre år med möjlighet till förlängning. Godkända institutioner är normalt sett befriade från realisationsvinstskatt och fastighetsskatt. I vissa fall krävs det ett uttryckligt godkännande godkända institutioner i form av föreningar eller stiftelser skall kunna ta emot skattefria gåvor (jämför punkt 7 ovan). för att 16. 18. 19. 20. 21. 17. Kriterier för undantag För att bli berättigad till undantag måste en institution vara juridisk person, den 35 hela eller dess medlemmar får inte bedriva verksamheten i vinstsyfte, den måste lämna redovisning, den måste vara aktiv av i språkområdena, hålla sin förteckning över donatorer öppen för inspektion av skattemyndigheterna och högst spendera 20 % av sin budget på administration. landet eller ett i institutioner Målsättningar som berättigar till undan tag undantagna Förutom genom lagstiftning måste godkända föreningar verka inom områdena för främjande av kultur (bibliotek, icke statlig radio och TV, museer, idrott, turism och fritid), vetenskaplig forsk ning, utvecklingsbistånd eller socialt arbete. den totala Gåvor från privatpersoner Skattebefrielse medges endast för gåvor till erkända organisationer (inklusive föreningar och stiftelser). Upp till 10 % av beskattningsbara inkomsten upp till en gräns av 10 mil joner belgiska franc (indexreglerat) är avdragsgillt. Gåvor betydande konstverk till museer är avdragsgilla efter statlig värdering. Gåvor från företag Skattebefrielse medges endast vid gåvor till erkända organisationer (inklusive föreningar och stiftelser). Upp till 5 % av nettovinsten upp till en gräns av 20 miljoner belgiska franc är avdragsgilla (icke indexreglerat). av REDOVISNING OCH REVISION Se punkt 17 för föreningar undantagna från skattskyldighet. Andra typer av föreningar är inte redo visningsskyldiga. Generellt sett bevakas de internt av medlemmarna och externt av skattemyndigheterna. För att ta emot gåva genom få godkännande genom kungligt dekret måste dock en ASBL ha lämnat sin årsredovisning till domstolen, där denna tillgänglig för allmänheten, och är redovisningen måste omfatta tiden från och med föreningens inrättande eller åtminstone de tio senaste åren. STIFTELSER RÄTTSLIG STÄLLNING 22. 23. Bildande Stadgarna och föreningens ändamål måste godkännas av myndigheterna genom kungligt dekret. Stadgarna till sammans med styrelsemedlemmarnas namn och adress skall publiceras i bilagorna till "Moniteur belge", och varje ändring av stadgan måste också godkännas och publiceras. Grundläggande definition Tillgångar som oåterkalleligen överförts till något av följande icke-kommersiella religiöst, filantropiskt, ändamål: vetenskapligt, eller bildande. Inga medlemmar (artikel 27 och följande i lagen av 27 juni 1921). konstnärligt 24. Krav beträffande nationalitet 25. 26. 27. för styrelsemedlemmarna, men Inte huvudsätet måste ligga i Belgien. Erhållande av status som juridisk person Genom kungligt dekret om godkän nande av stadgan (publicerat i utdrag i "Moniteur belge") och publicering av stadgan i bilagorna till "Moniteur belge" (kan göras retroaktivt efter beslutet om bildande). Rättskapacitet Som för ASBL (punkt 7 ovan). Avyttring av tillgångar vid likvidation Genom av domstol utsedda exekutorer i linje med det ändamål som stiftelsen grundades för eller, om detta inte är möjligt, för ett ändamål som ligger så nära som möjligt det ändamål för vilket stiftelsen grundades. SKATTESTATUS 28 Som för föreningar undantagna från skattskyldighet. REDOVISNING OCH REVISION 29. tillse att Regeringen är skyldig att stiftelsens medel används i linje med det syfte för vilket den grundades. Alla stiftelser måste årligen upprätta bokslut och budget samt inlämna dessa till regeringen inom två månader efter det att de upprättats. Bägge publiceras i till "Moniteur belge". På bilagorna ministeriets en begäran styrelsemedlem som gjort sig skyldig till bedrägeri eller vanskötsel entledigas av domstolen. I sådana fall tillsätts en ny styrelse i enlighet med stadgarna eller, på domstolens begäran, av regeringen. kan 36 DANMARK FÖRENINGAR RÄTTSLIG STÄLLNING 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Lagfäst föreningsrätt? Ja, enligt författningen. Grundläggande definition Ingen. OBS: Föreningar är inte nöd vändigtvis organisationer som verkar utan vinstsyfte. Lägsta antal grundare Anges inte. Typer av föreningar Enkel. Nationalitetskrav för medlemmar Inga. Alla (fysiska och juridiska per soner) som stadigvarande är bosatta i Danmark kan bilda en förening. Status som juridisk person och hur sådan erhålls Ja, genom medlemmarnas vilja. Status som juridisk person erhålls så snart medlemmarna undertecknat har ändamålsenliga stadgar och utsett en styrelse. (Angående krav se nedan. ) Rättskapacitet Obegränsad. Stadgar i föreskriven form? Nej, men stadgarna för oregistrerade föreningar skall åtminstone innehålla regler som reglerar mellanhavandena mellan medlemmarna och tillväga gångssättet för val av styrelse. Stadgarna skall för innehålla de regler som lagen anger, t. ex. namn, säte, antal styrelseledamöter och hur de utses, villkor för medlemskap relation mellan medlemmar, och räkenskapsår och redovisningsmetod osv. Förändringar skall anmälas till registret. registrerade föreningar från Följande kategorier av föreningar skall inom tre anmälas till stiftelseregistret bildandet: månader fack arbetsgivarorganisationer, föreningar och branschföreningar som har till sin huvudsakliga uppgift att tillvarata ekonomiska intressen för den tillhör, yrkesgrupp deras medlemmar alla föreningar enligt privaträtt med tillgångar överstigande 250 000 DKK (cirka 31 000 ecu) utom de som har i uppdrag att utföra socialhjälpsfunktioner för kommuners eller landstings räkning, organ knutna som innehar fast egendom, juridiskt erkända religiösa samfund eller bildningsförbund godkända av staten förutsatt att sådana organ inte har andra befogenheter eller ändamål. statskyrkan till 10. Kommersiell verksamhet Föreningar kan, liksom stiftelser (se nedan), syssla med kommersiell verk samhet. Intäkterna från sådan verk samhet är emellertid föremål för samma beskattning som kommersiella foretag. 11. Avyttring av tillgångar vid likvidation Bestäms fritt i föreningens stadgar (se dock punkt 17 nedan). SKATTESTATUS INDIREKT BESKATTNING 12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet Alla undantag som är tillämpliga på föreningar enligt artikel 13 har inför livats. 13. Andra särskilda undantag Försäljning från andrahandsbutiker som ägs av erkända föreningar samt särskilda evenemang som de organiserar. 14. Momsbefrielse Tidningar. 9. Registreringskrav 37 DIREKT BESKATTNING 15. Allmänna regler skattskyldiga av och fack Arbetsgivarorganisationer, föreningar och andra arbetslivsorga nisationer, vars huvudsyfte är att bevaka intressena hos den de ekonomiska yrkesgrupp som deras medlemmar (arbetsmarknadsorganisationer), tillhör enligt är lagen om stiftelser. Andra beskattning marknads- serviceinriktade föreningar, som bara bevakar sina medlemmars ekonomiska intressen och intressen (bransch inom arbetslivet organisationer), är även de- skattskyldiga enligt lagen om beskattning av stiftelser. Lagen bygger på principen att i stort sett samma regler skall gälla för stiftelser och föremngar som för bolag vars aktier får bjudas ut till allmänheten (publika aktiebolag). Skattesatsen är den samma som för bolagsskatt, dvs. 34 %. av förvärvandet När arbetsmarknadsorganisationer redo intäkter sina beskattningsbara visar behöver de bara ta upp rörelse- och kapitalintäkter medan medlemsavgifter alltså inte räknas som beskattningsbara intäkter. Dessa organisationer har rätt att göra avdrag i beskattningen endast för de utgifter som har uppstått i samband de med beskattningsbara intäkterna. Branschorganisationer beskattas fullt ut vad gäller intäkter från rörelsen, men övriga intäkter beskattas endast om de överskrider 200 000 DKK. arbets Branschorganisationer marknadsorganisationer har rätt att göra avdrag för belopp som har delats ut till välgörande eller ideella ändamål. De har även rätt att göra avdrag för avsättningar för ideella eller välgörande ändamål. Branschorganisationer har även rätt att göra avdrag för belopp som har delats ut stadgarna, i överensstämmelse med och förutsatt att mottagaren är skattskyldig i Danmark för beloppet i fråga. 1, är 1. 6. Föreningar Andra föreningar, korporationer och stiftelser, vilka inte omfattas av lagen om beskattning av stiftelser, omfattas av lagen om beskattning av organisationer, bara § skattskyldiga beträffande inkomster från rörelsen. På motsvarande sätt har föreningar bara rätt att göra avdrag för löpande utgifter om dessa står i samband med (de beskattningsbara) intäkterna från rörelsen. Föreningar har även rätt att göra avdrag för anslag avsedda att uppfylla ändamål som stämmer överens med stadgarna, i den mån dessa ändamål kan anses vara välgörande eller ideella. Föreningar kan göra avsättningar för att fylla välgörande eller ideella ändamål vid en senare tidpunkt. Föreningar undantagna från skatt skyldighet Genom lagstiftning eller, i syfte att ta emot avdragsgilla gåvor eller livräntor, genom skattemyndigheternas beslut. Separata listor över organ som har rätt livräntor att publiceras skatte myndigheterna. Ansökan kan göras om upptagande på dessa listor. Undantag från arvsskatt kan medges enligt skattemyndigheternas beslut. Undantag ges i det senare fallet i praktiken till sådana organ som listats för mottagande av avdragsgilla gåvor. 17. Kriterier för undantag ta emot gåvor eller av varje år 16. Organ som har rätt att erhålla skatte förmåner är strukturerade som ideella föreningar eller stiftelser. Organ som ej kan få undantag inkluderar sådana som enbart sysslar med politisk verksamhet. Ett villkor är att gåvor (och arv) uteslutande används för välgörande eller till förmån för en ideella ändamål tämligen stor grupp människor och att likvidation eventuellt överskott vid 38 i i Danmark enlighet med samma fördelas principer. Dessutom måste organet vara hemmahörande (dvs. huvudkontoret måste vara beläget i Danmark av förvaltningen måste skötas därifrån). Det tycks som om reglerna för mot tagande av avdragsgilla livräntor är ännu striktare. Gåvor från privatpersoner huvuddelen och Avdragsgilla gåvor kan endast ges till föreningar som är upptagna på «katte myndigheternas lista (se punkt 16). Varje gåva måste uppgå till minst 500 och högst 5 000 DKK per år. De första 500 kronorna är inte avdragsgilla. Avdragsgilla gåvor kan dessutom ges (kontrakts- enligt överenskommelse bunden till 15% av inkomst av tjänst plus realisationsvinster före skatt, eller upp till 15 000 DKK, beroende på vilket belopp som är störst. Kontraktstiden måste normalt uppgå till minst tio år. livränta) upp Gåvor från företag Som för privatpersoner förutom att enskilda gåvor är avdragsgilla från inkomst och att gåvor skattepliktig enligt överenskommelse är tillåtna upp till 15 % av skattepliktigt resultat (eller 15 000 DKK). 19. 20 REDOVISNING OCH REVISION 21. bokföringsskyldighet Ingen för oregistrerade föreningar. Registrerade föreningar måste upprätta bokföring i redovisningssed. enlighet med god Bokföringen skall revideras och god revisorer. kännas av en eller flera Bokföringen måste till stiftelseregistret senast sex månader från räkenskapsårets utgång. Om föreningen vid bokslutets upprättande har tillgångar motsvarande mer än (cirka) 380 000 ecu måste minst en av revisorerna vara auktoriserad. I det senare fallet måste inlämnas och registrering revisionen vara fullständig och revisorn måste ges alla möjligheter till insyn vid föreningens underlåtenhet att följa regler förvaltning. om Redovisningskrav måste uppfyllas vid vite. Justitieministern (som är ansvarig för registret) kan förelägga en förening att i stadgan inkludera de föreskrifter han anser vara nödvändiga och begära den vara nödvändig för att säkerställa att lagen följs. information anser han STIFTELSER RÄTTSLIG STÄLLNING 22. Frihet att bilda? Ja, men beloppet som överförs måste normalt uppgå till minst 200 000 DKK (cirka 25 000 ecu). Stiftelser med mindre initiait kapital kan bildas efter medgivande från justitieministeriet så länge som beloppet är adekvat med avseende på ändamålet. För näringsidkande stiftelser måste det kapital som överförs uppgå till minst 300 000 DKK. 23. Grundläggande definition Inte stadgad. I princip varor eller kapital som skänkts för ett ändamål och som skapar en enhet med status som juridisk person som förvaltas enligt egna stadgar av Inga en medlemskrav. oberoende styrelse. ut eller En stiftelse är näringsidkande om den förmedlar varor, delar immateriella rättigheter, tjänster och liknande vilket det normalt utgår betalning för, eller om den utövar yrkesverksamhet med försäljning eller överlåtelse av fast egendom eller om den uppfyller kraven för en viss typ av förvaltningsfond. Krav beträffande nationalitet Stiftelser kan skapas av utlänningar men de måste ha sitt säte i Danmark. Dessutom måste minst hälften av 24. 39 25. 26. 27. styrelsens ledamöter och hela ledningen vara bosatta i Danmark. Den myndighet som har ansvaret för stiftelser kan dock bevilja undantag från kravet om bosättning. Kravet hävs i de fall då detta villkor internationella förpliktelser. strider mot i registret handels- Erhållande av status som juridisk person Nyinrättade stiftelser måste anmälas till justitieministeriet (enheten för civilrätt) och skattemyndigheten i den kommun där stiftelsen har sitt säte inom tre månader från inrättandet. Detta är endast ett formellt krav och påverkar inte stiftelsens rättsställning. Näringsidkande stiftelser blir juridiska personer genom registrering för näringsidkande stiftelser vid danska närings- och företagsverket som lyder under och industri-, sjöfartsministeriet. Rättskapacitet Obegränsad. Avyttring av tillgångar vid likvidation Stiftelser kan eller slås likvideras om tillgångarna inte längre står i proportion till deras målsättning. - Sammanslagning eller genom utdelning av kapitalet - kan efter ansökan från stiftelsens styrelse ske med justitieministeriets medgivande eller krävas av ministern. En stiftelse som har rätt att ta emot gåvor måste acceptera att vid likvidation överföra överskott till en liknande institution. likvidation samman kan stiftelser Näringsidkande slås samman eller likvideras om tillgångarna inte längre står i proportion till deras målsättning eller om ändamålet är föråldrat. eller Sammanslagning likvidation - genom utdelning av kapitalet - kan endast ske efter ansökan från den näringsidkande stiftelsens styrelse samt med medgivande från den för myndighet näringsidkande stiftelser, vilket i vanliga och fall som har närings- ansvaret danska är företagsverket, ministeriet. samt från justitie SKATTESTATUS 28. Stiftelser som omfattas av stiftelselagen eller lagen om näringsidkande stiftelser är skattskyldiga i enlighet med lagen om beskattning av stiftelser. Den senare lagen bygger på principen att i stort sett samma regler skall gälla för stiftelser och för publika aktiebolag. Skattesatsen är. den samma som för bolagsskatt, dvs. 34 %. föreningar som Intäkter från rörelsen skall tas upp fullt ut när de beskattningsbara intäkterna redovisas. De första 25 000 DKK av andra intäkter är skattefria. för utdelningar Stiftelser har rätt att göra avdrag för belopp som utdelas till välgörande eller ideella ändamål. De har även rätt att göra avdrag som stämmer överens med deras stadgar förutsatt att mottagaren är skattskyldig i Danmark för beloppet i fråga. De har dessutom rätt att göra avdrag för avsättningar för ideella eller välgörande ändamål. REDOVISNING OCH REVISION Till största delen som för registrerade föreningar (se punkt 21 ovan). Därut över kan ansvarig administrativ myn dighet avsätta styrelseledamöter som begår handlingar som gör dem olämp liga för befattningen, som inte uppfyller nationalitets- eller bosättningskravet, som underlåter att agera enligt stadgarna eller som är uppenbart oförmögna att sköta sin uppgift. Den administrativa myndigheten tillsätta styrelseledamöter (även om det är i strid med stadgarna). Styrelseledamöter som försätts avgå. Grundaren och dennes släktingar får inte utgöra majoritet i styrelsen utan den administrativa myndighetens tillstånd. konkurs måste också kan i 40 far ingen Ifråga om stiftelser som grundats av bolag, som äger aktier motsvarande mer än halva röstetalet i bolaget, tillsammans med grundaren och dennes släktingar, utgöra majoritet i styreisen utan från den administrativa myndigheten. tillstånd Styrelseledamöter får inte uppbära högre styrelsearvode än vad som kan anses normalt för den typ av arbete som utförs. Styrelseledamöter debatter där de har ett intresse. får inte delta i Alla stiftelser måste i princip få sina årliga räkenskaper reviderade och om deras egna kapital under föregående år var över 3 miljoner DKK måste revisorn vara auktoriserad. Revisorn måste normalt vara bosatt i Danmark och måste vara fullständigt oberoende av stiftelsen, dess styrelseledamöter och de anställda som sysslar med redovisning eller förvaltning av dess tillgångar. skall vara utförlig och Revisionen noggrann och revisorn måste följa de krav som behörig myndighet ställer. Revisorn måste få tillgång till alla uppgifter från stiftelsen. Styrelseledamöterna är ansvariga för skador som åsamkas stiftelsen till följd av deras agerande. Detta gäller även stiftelsens revisorer samt de eventuella bolag de tillhör. Stiftelser kan avsätta rimliga belopp till reserver men i övrigt måste medlen användas för stiftelsens ändamål. De belopp reserver avsätts respektive spenderas kan ändras av ansvarig myndighet. som för 41 TYSKLAND FÖRENINGAR (VEREINE) RÄTTSLIGA RAMAR 1. Lagfäst föreningsrätt? har Ja. Författningen, artikel 9 punkt 1. Tyska medborgare generell föreningsrätt. Föreningars rättsställning regleras i civillagens (BGB) artikel 21 och därpå följande artiklar samt i föreningslagens (VereinsG) tillämpningsbestämmelser. 2. Grundläggande definition Ingen rättslig definition. Lagstiftning och praxis definierar en förening som en bestående och strukturerad grupp av (fysiska eller juridiska) personer som på frivillig grund utgör en enhet i syfte att mål. uppnå Medlemsgemenskapen måste uttryckas åtminstone med ett gemensamt namn och i ett organ som representerar den. gemensamt ett 3. Lägsta antal grundare Två grundande medlemmar. När stad garna registreras måste det dock finnas minst sju medlemmar för att registrering skall kunna ske som juridisk person. 4. Typer av föreningar Civillagen reglerar ideella föreningar (IDEALVEREINE, artikel 21 i BGB) och kommersiella föreningar med vinstsyfte (WIRTSCHAFTUCHE VEREINE, artikel 22 i BGB). De senare är dock av marginell betydelse och förutsätter godkännande av den behöriga myndigheten. Av detta följer de facto att föreningsbegreppet i Tyskland praktiskt taget är begränsat till föreningar som verkar utan vinstsyfte, vare sig de har ställning som juridisk person eller ej. 5. Nationalitetskrav för medlemmar Inga begränsningar. 6. Status som juridisk person och hur sådan erhålls införande Genom vid den kontoret är beläget (artikel 21 i BGB). i föreningsregistret lokala domstol där huvud 7. Rättskapacitet Obegränsad. 8. Stadgar För registrerade föreningar (BGB 57 och 58). 9. Registreringskrav föreningar För självständiga juridiska personer. som önskar bli 10. Kommersiell verksamhet huvudmålsättning För att anses vara verksam utan vinstsyfte får en förening ägna sig åt ekonomisk verksamhet endast om denna bara är en sidoverksamhet och inte utgör föreningens utan spelar en mycket underordnad roll i jämförelse med den huvudsakliga denna verksamheten. Om ideella ekonomiska verksamhet inte är en ren sidoverksamhet, kan den inte utgöra den huvudverksamheten stadgeenliga verksamheten. I princip tillåts bara sidoverksamhet om syftet är att genomföra verksamhet för vilken en skatteförmån är tillämplig (inte enbart för insamling av medel) och om detta mål endast kan uppnås genom denna verksamhet (artikel 65-68 i skattelagen). intäkter, vinster och Vad beträffar från andra tillgångar ekonomiska en är underställd samhällsnyttig vanlig beskattning. verksamheter förening som härrör eller 11. Avyttring av tillgångar vid likvidation som vinstsyfte omnämns Tillgångarna övergår till den förening utan i stadgarna. Stadgarna kan föreskriva att årsmötet skall bestämma vilka sådana föreningar som har rätt att erhålla tillgångarna, men i detta fall krävs ett godkännande från skattemyndigheterna. 42 SKATTESTATUS INDIREKT BESKATTNING 12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet Alla undantag som är tillämpliga på föreningar enligt artikel 13 gäller. 13. Andra särskilda undantag Inga. 14. Momsbefrielse Nej. DIREKT BESKATTNING 15. 16. Allmänna regler Föreningar betalar bolagsskatt. Då deras inkomster inte överstiger 7 500 DM är bolagsskatt befriade de (skatteavdrag). från Föreningar undantagna från skattskyl dighet Skattebefrielse ges åt sammanslutningar vars stadgar och effektiva förvaltning präglas av oegennytta och allmänhetens bästa samt har en direkt anknytning till filantropisk eller religiös verksamhet (artikel 51-68 i skattelagen). Denna skattebefrielse begränsas inte enbart till föreningar, utan samma villkor gäller för alla juridiska personer enligt artikel 1 i lagen om bolagsskatt. 17. Kriterier för undantag Det måste klart framgå av stadgarna och dess att förvaltning föreningens verksamhet bedrivs i allmänhetens intresse. Följande skall noga anges i stadgarna: - - ideella verksamhet som - skall bedrivas i det direkta syftet att uppnå denna målsättning. Föreningens målsättning. Verksamhetens utformning. Den I händelse av att föreningen upp löses eller fråntas sin status som allmän tillgångarna nyttig verksamhet skall tillfalla verksamhet. en annan allmännyttig Den effektiva förvaltningen skall ske i överensstämmelse med stadgarna. 18. Organisationer undantagna från skatt skyldighet För att en förening skall vara allmän nyttig ur skattemässig synpunkt fastslås i artikel 52-54 i skattelagen att dess stadgar och effektiva förvaltning skall präglas av oegennytta och allmänhetens bästa samt ha en direkt anknytning till filantropisk eller religiös verksamhet. I skattelagen skiljer man mellan två slag av ekonomisk verksamhet som bedrivs av allmännyttiga föreningar. I det ena fallet är verksamheten mycket nära förknippad med det deklarerade mål skattemässiga som förmåner. är fallet verksamheten kommersiell och saknar anknytning till detta mål, vilket därför gör den skattepliktig. berättigar I det andra till Med verksamhet som är mycket nära förknippad med det deklarerade målet avses sådan vars intäkter oavkortat används till att uppnå det mål som föreningen har anmält för att få rätt till skattemässiga Denna verksamhet betraktas som verksamhet utan utan begränsningar och är befriad från skatt. vinstsyfte, förmåner. tillåts verksamhet Verksamhet utan direkt anknytning till det deklarerade målet är däremot skattepliktig. Det rör sig huvudsakligen om kommersiell som föreningen bedriver via företag för att införskaffa kapital, som skall användas till att uppnå det mål som ligger till grund för föreningens begäran om skattemässig förmån. Sådan verksamhet är skattepliktig enligt samma regler som för all annan kommersiell gäller verksamhet, men inte att innebär föreningen förlorar sin ställning som förening utan vinstsyfte så länge som verksamheten inte övergår till att bli 43 föreningens huvudverksamhet (artikel 55 första stycket i skattelagen). 19. Gåvor från privatpersoner skall och Gåvor från en fysisk eller juridisk person som är skattskyldig i Tyskland får dras av från givarens sammanlagda skattepliktiga inkomst upp till en viss främja maximinivå. Gåvorna välgörenhet, religiös kyrklig verksamhet och skall skänkas till en sammanslutning som skattemyndigheten har erkänt som samhällsnyttig. Den maximala avdragsnivån ligger på 5-10 % av givarens sammanlagda skatte pliktiga inkomst beroende på gåvans inriktning. Gåvor från företag Företag kan dra av gåvor upp till 0,2 % av summan av den samlade omsätt ningen och utbetalda löner. 20. 20 a). Gåvor till utländska föreningar skall ha ett kontrollorgan och bestämmer i så fall också dess befogenheter. Om ett tillsätts kontrollorgan för inte gäller bolagsformerna AG och GmbH. Styrelsens ansvar bestäms då av stadgarna. (Aufsichtsrat) bestämmelserna åligger skattemyndigheten Det att granska föreningarnas verksamhet. Däri ingår också att godkänna föreningars status som föreningar utan vinstsyfte samt att regelbundet kontrollera att denna status fortfarande gäller. Så snart en överträdelse utanför skatteområdet har konstaterats, överfors ärendet till inrikesministeriet som har befogenhet att upplösa föreningen om denna omfattar mer än en delstat. Om organisationen bara finns i en delstat överförs till den berörda delstatens regering som är beslutande instans och kan utfärda förbud. ärendet Sådana gåvor är inte avdragsgilla. STIFTELSER (STIFTUNGEN) REDOVISNING OCH REVISION 22. Bildande 21. Redovisning Föreningar måste årligen upprätta en redovisnings resultaträkning. Denna skyldighet finns gentemot medlem marna, enligt artikel 27 tredje stycket i civillagen, samt och artikel 666 gentemot skattemyndigheten (för att fastställa att verksamheten inte bedrivs i vinstsyfte) enligt artikel 63 tredje stycket i skattelagen. Om föreningen bedriver ekonomisk verksamhet måste räkenskaper upprättas enligt handelsrätten, på samma sätt som för företag. I samtliga fall är det lämpligt skilda räkenskaper, den ena för skattepliktig verksamhet och den andra för icke skattepliktig verksamhet. att upprätta två fram resurser dagen genom Stiftelser bildas genom en stiftelse- urkund som inter vivos ("mellan levande personer") upprättas av en fysisk eller juridisk person (i vilket fall den kan för till upphävas ett eller godkännandet) testamente. Urkunden skall ange stif telsens mål, de som är tillgängliga för att uppfylla detta mål samt hur förvaltningen skall ske. De resurserna måste vara tillgängliga tilhäckliga för att kunna uppfylla stiftelsens mål. Ansökan om autorisa tion måste göras i den delstat där stiftelsen har sitt säte (i enlighet med delstatslagen). Avslag på en sådan ansökan kan endast överklagas på grundval av att administrationen inte tillämpat sina egna kriterier. Revision Ledningen är ansvarig inför årsmötet för att det upprättas ordentliga räkenskaper. Stadgarna kan föreskriva att föreningen 23. Definition Tillgångar kan utgöra en juridisk person. 44 24. 25. 26. 27. av godkännande Krav beträffande nationalitet Alla personer kan grunda en stiftelse. Erhållande av status som juridisk person behörig Genom myndighet. Rättskapacitet Den kapacitet som erfordras för att uppfylla stiftelsens mål. Stiftelsen kan utföra allt som är nödvändigt eller lämpligt för uppfyllandet av målet. Avyttring av tillgångar vid likvidation Om det har blivit omöjligt för stiftelsen eller om att uppfylla verksamheten står i strid med allmän hetens intresse, kan den administrativa myndigheten stiftelsens mål ändra största möjliga i varvid utsträckning skall tas till grundarens avsikter. Den förvaltande enheten skall härvidlag konsulteras. Myndigheten kan också upplösa stiftelsen (artikel 87 i BGB). I detta fall tillfaller tillgångarna de personer som avses i stadgarna. I annat fall tillfaller de staten. Likvi dationsprocessen är densamma som för föreningar. sitt mål hänsyn SKATTESTATUS Se föreningar. 28. REDOVISNING OCH REVISION 29. Redovisning Se föreningar. 30. Revision Stiftelsens förvaltningsorgan är an svarigt inför den behöriga administrativa myndigheten, som endast kontrollerar att reglerna om allmän ordning följs. Förvaltningsorganet skall uteslutande agera i stiftelsens intresse. I stadgarna skall det föreskrivas hur revisionen skall gå till. 45 GREKLAND FÖRENINGAR RÄTTSLIGA RAMAR 1. Lagfäst föreningsrätt? Ja. Artikel 12 i författningen av 1975 skyddar föreningar vars verksamhet bedrivs liksom fackföreningar förutsatt att de följer lagen. Staten inte göra denna rättighet till föremål för förhands godkännande. vinstsyfte utan får 2. Grundläggande definition 3. 4. 5. 6. Artikel 61 i civillagen. En samman slutning av personer som är en juridisk person, bildad i syfte att främja ett givet mål liksom en samling varor avsedda att tjäna ett visst ändamål. Lägsta antal grundare Tjugo. Typer av föreningar Allmänna föreningar. Specialföreningar. Sammanslutningar av personer (som inte är juridiska personer och för vilka reglerna för bolag gäller om inte annat föreskrivs). Nationalitetskrav för medlemmar Föreningsrätten utsträcks till att gälla utländska medborgare enligt artikel 11 i Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. första Status som juridisk person och hur sådan erhålls Sedan ansökan lämnats in till den lokala domstolens instans (stiftelseurkunden och stadgarna skall bifogas), kontrollerar myndigheterna att lagens föreskrifter följs (kontroll av lagenligheten). Föreningen blir juridisk är person när domstolens beslut slutgiltigt och i domstolens register. föreningen införs 7. Rättskapacitet Full rättskapacitet förutom handlingar som är naturligt knutna till fysiska personer. Stadgar De måste utformas skriftligt och är underkastade regler för publicering. Registreringskrav Registreringen gör stiftelsen till juridisk person. Kommersiell verksamhet Det är tillåtet att emellanåt göra vinst för att erhålla resurser till föreningen. 8. 9. 10. 11. Avyttring av tillgångar vid likvidation Artikel 77 i civillagen. När en juridisk person upplöses övergår tillgångarna till staten, om inte annat bestäms av lag, stiftelseurkund eller genom beslut av berörd myndighet. Staten måste vid användning av dessa tillgångar uppfylla det ändamålet med den juridiska personen. Tillgångarna från den upplösta föreningen får under inga omständigheter bland medlemmarna. formella fördelas SKATTESTATUS INDIREKT BESKATTNING 12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet Den skattebefrielse som anges i artikel 13 tillämpas. 13. Andra skattebefrielser Särskild skattesats (4 %) för föreningar som befrämjar ändamål i allmänhetens intresse. 14. Momsbefrielse Nej. DIREKT BESKATTNING 15. Allmänna regler juridiska personer Inkomstskatt: Grunden för beskattning av saknar vinstmotiv utgörs av den beskattnings bara nettoinkomst som kommer från som 46 inkomst som är nödvändiga uthyrning av mark och byggnader samt eller värdepapper. Annan inkomster för befrämjandet av föreningens mål, såsom medlemsavgifter, är inte skattepliktiga. För utländska föreningar gäller att endast inkomster som är nödvändiga för befrämjandet av föreningens mål inte beskattas. 16. 17. 18. 19. Föreningar undantagna från skattskyl dighet Föreningar med ett mål i allmänhetens intresse åtnjuter för inkomst från uthyrning av mark och byggnader samt värdepapper. skattebefrielse Det finns också befrielse från arvsskatt och skatt på gåvor till juridiska personer utan vinstmotiv som är lagligt bildade i Grekland och som främjar ett ändamål av nationell, religiös, filantropisk, peda gogisk eller konstnärlig karaktär, eller ligger i allmänhetens intresse. Befrielsen omfattar alla utländska juridiska perso ner med samma regler för tillgångar som de eventuellt kan ärva i Grekland, om inte annat följer av ömsesidighets- principen. intressen Kriterier för undantag En mycket bred definition av allmän hetens intresse. Det omfattar alla ändamål som inte är av strikt privat natur och som berör stora gruppers av människor (filantropiska, religiösa, sociala, konstnärliga, bildande ändamål). Målsättningar som berättigar till undan tag Den myndighet som beviljar skatte befrielse är skattemyndigheten i den region där föreningen har sitt huvud kontor. Gåvor från privatpersoner Avdragsgilla från beskattningsbar *** m- komst, men givaren måste vara grekisk medborgare. 20. Om beloppet överstiger 100 000 drach- mer per år måste gåvan deponeras i en låne- och depositionsfond. Gåvor från företag Avdragsgilla under förutsättning att de har deponerats låne- och i depositionsfond. en 20 a). Gåvor till utländska föreningar Sådana gåvor är inte avdragsgilla. REDOVISNING OCH REVISION 21. Redovisning Revisionsinstans är normalt den lokala myndigheten. STIFTELSER 22. Bildande Tillståndssystem: Stiftelseurkund (beslut intra vivos inför en notarie eller edligen bestyrkt uttalande - ensidigt beslut av grundaren) och presidentiellt dekret som godkänner testamente grundarens utfärdas av den behöriga ministern beroende på stiftelsens målsättning. 23. Definition 24. 25. 26. för En uppsättning varor avsedda genomförande av ett projekt i allmän hetens intresse (i princip) och med ett icke-vinstsyfte. Krav beträffande nationalitet Erhållande av status som juridisk person Tillståndssystem: Stiftelsen blir juridisk som medger person när dekretet godkännande publiceras i det officiella grekiska organet. Rättskapacitet Full rättskapacitet. Att stiftelsen blir juridisk person medför inte att de av för sedda värvas. tillgångarna automatiskt 27. Avyttring av tillgångar vid likvidation 47 SKATTESTATUS Se föreningar. 28. REDOVISNING OCH REVISION 29. 30. Redovisning Revisionskommitté. Revision Stiftelsens verksamhet kontrolleras av staten. 48 SPANIEN FÖRENINGAR RÄTTSLIGA RAMAR 1. 2. 3. 4. Lagfäst föreningsrätt? - (stiftelser) i författningen. Artikel 22 (föreningar) och 34 Lag 191/1964 av den 24 decem ber 1964 som reglerar föreningar och tilläggsdekret av den 20 maj 1965. - Lag 30/1994 av den 24 novem ber 1994 om stiftelser och skatteför måner för privatpersoner som ägnar sig åt verksamheter för allmänhetens bästa. Ett flertal lagar om självständiga samfund. Grundläggande definition Grupp eller förening av flera fysiska personer med rättskapacitet som tjänar denna grupps vilja att på bestående basis sträva mot ett givet tillåtet mål som fastlagts i föreningens stadgar (strikt definition). Lägsta antal grundare Lagen av 1964 anger ett möte vid vilket "flera att någonstans ange det antal personer eller grundande medlemmar som erfordras. tre Likafullt krävs normalt minst personer. personer" enas, utan Typer av föreningar Föreningar reglerade i lagen av 1 - den 24 december 1964 (reglerar inte offentliga eller privata stiftelser, civila eller kommersiella organisationer eller företag). 2 - Föreningar reglerade företrädes vis genom särskilda stadgar (föreningar enligt kanonisk rätt, föreningar som grundats av staten för att uppnå särskilda mål, fackföreningar och liknande föreningar, föreningar för statstjänstemän och militär personal, fastighetsägarföreningar, politiska 49 partier, idrottsföreningar, studentföreningar osv. ). Föreningar med sociala, bildande, idrottsliga mål, eller kulturella eller föreningar som mera generellt söker verka för allmänhetens bästa, kan bli klassade som allmännyttiga av det spanska ministerrådet på förslag från inrikesministern. Detta ger dem en rad fördelar, däribland skatteförmåner. Nationalitetskrav för medlemmar Utländska medborgare lagligt bosatta i Spanien har föreningsrätt och kan utöva och gällande den bestämmelser (organisk lag 7/1985 om fri- och för utländska rättigheter medborgare i Spanien). enligt lagar Status som juridisk person och hur sådan erhålls - intressen Artikel 25 i civillagen beviljar status av juridisk person åt bolag, föreningar och stiftelser för allmänhetens bästa som är lagligt erkända, samt åt föreningar för civila, särskilda kommersiella eller industriella - åt vilka lagen beviljar egen status juridisk oberoende av deras medlemmars. Enligt rättspraxis från högsta domstolen uppstår juridisk person genom ett föreningsavtal. I artikel 22. 3 säger författningen att föreningar införs i det relevanta i publi registret "endast ceringssyfte". Rättskapacitet Artikel 38 i civillagen beviljar rätts kapacitet åt juridiska personer vilket innefattar föreningar som är erkända i lag. De kan därför förvärva och äga varor, åta sig skuldförbindelser och vara part i civil- och brottmål. Likafullt får inte föreningar som inte är erkända som allmännyttiga förvärva fastigheter direkt nödvändiga för att uppnå sina mål. De måste även erhålla tillstånd för att få ta emot vissa privata donationer. som inte är 8. 9. Stadgar Artikel 3. 2 i lagen av 1964 anger de uppgifter som måste ingå i stadgarna. Registreringskrav Registrering är obligatorisk. Proce durerna för sådan registrering varierar beroende på gällande bestämmelser i den autonoma region där föreningen har sitt huvudkontor. För föreningar som lyder under lagen av 1974 finns det ett nationellt register och ett för varje provins. Det finns också särskilda register för vissa föreningar som regleras genom särskilda system. 10. Kommersiell verksamhet Godkänd. 11. Avyttring av tillgångar vid likvidation Proceduren för avyttring av tillgångar i likvidation händelse av föreningens måste specificeras i stadgarna. BESKATTNING INDIREKT BESKATTNING befriar 12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet. Befrielser föreskrivna i artikel 13 Lag 37/1992 av den 28 december 1992 om mervärdesskatt inte i det att olika föremngar direkt, skattesatser inte beror på föreningens juridiska form utan på verksamhetens art. Lagen föreskriver emellertid ett flertal för föreningar vanliga verk samheter som är skattebefriade eller avdragsgilla. 13. Andra särskilda undantag Se punkt 12. 14. Momsbefrielse Nej. DIREKT BESKATTNING nyttiga och som uppfyller de villkor som anges i artikel 42 i lagen om stiftelser privat och all deltagande mänhetens bästa. skatteeftergifter i verksamhet för för 1 - De är befriade från bolagsskatt med avseende på den verksamhet som utgör deras sociala eller särskilda mål, innefattande utökning av tillgångar genom förvärv eller överföringar av obligationer. De är också befriade vad avser vinst från kommersiell verksamhet om detta motsvarar föreningens mål eller särskilda syfte. Inkomst av kommersiell verksamhet samt inkomst av kapital är inte befriad från skatt men är däremot föremål för särskilt vissa "skattebandet" som är en fast skattesats om tio procent. skatteeftergifter, De är undantagna från de flesta 2 - lokala skatter. 16. Föreningar som är undantagna från skattskyldighet eller åtnjuter skatte eftergifter som klassas Föreningar som allmännyttiga och som uppfyller de villkor som anges i artikel 42 i lagen om stiftelser och skatteeftergifter för privat deltagande för i följande allmänhetens bästa, under villkor: verksamhet De måste sträva mot mål i allmänhetens intresse (socialhjälp, sam idrott, hällsfrågor, utbildning, kultur, hälsa, utvecklingssamarbete, miljö skydd, främjande av socialekonomiska arbete, ändamål, vetenskapligt arbete osv. ). frivilligt socialt De måste använda minst 70 % av - nettoinkomsten för sådana ändamål. - De måste årligen inlämna räken skaper i god ordning till det behöriga organet. 15. Allmänna regler Det finns ett flertal skatteförmåner för föreningar som klassas som allmän- 50 - I händelse av likvidation måste tillgångarna anslås för uppfyllandet av mål i allmänhetens intresse. De stadgeenliga representanterna måste vara förtroendevalda. 17. Kriterier för att erkännas som allmän i i artikel 4 nyttig Dessa ges lagen om föreningar av 1964, ändrad genom lagen om stiftelser och skatteeftergifter för privat deltagande i verksamhet för allmänhetens bästa. Huvudkriterierna är följande: Den stadgade målsättningen skall ligga i allmänhetens intresse. - Verksamheten skall vara öppen för alla och inte begränsad till med lemmar. - Föreningens verksamhet skall varvid bedrivas vinstsyfte, eventuella vinster inte får delas ut och inga arvoden till får betalas ut kommittén för det arbete den utför. utan Den måste ha de personella och materiella resurser som krävs för upp fyllandet av dess stadgeenliga mål. - Verksamheten måste ha varit igång kontinuerligt under två år sedan ansökan inlämnades. Typer av föreningar som är undantagna Se punkt 16 och 17. 19. Gåvor från privatpersoner 18. till Under vissa omständigheter och inom vissa gränser kan fysiska personer dra av gåvor föreningar som åtnjuter skatteeftergift. Normalt uppgår detta avdrag till 20% av gåvans värde. De samlade avdragsgilla utgifterna får dock den inte beskattningsbara inkomsten. Gåvor från företag Organisationer som är juridiska personer får under vissa omständigheter dra av gåvor föreningar som åtnjuter skatteeftergift. Detta avdrag får i de överstiga 30% till av 20. flesta fall inte överstiga 10 % av den beskattningsbara inkomsten. i verksamhet Dessutom åtnjuter företag skatteeftergift för deltagande för allmänhetens bästa, särskilt för förvärv av konstverk som skänks som gåva och för stödjande och utveckling av viss konst. 20 a). Gåvor till utländska föreningar ingen reglerar Det finns föreningar i detta avseende (för stiftelser se punkt 24). lag som REDOVISNING OCH REVISION 21. Redovisning Artikel 11 i dekreten av den 20 maj 1965 föreskriver att föreningar skall avge redovisning som visar samtliga intäkter och utgifter. Dessa räkenskaper tillställas samtliga medlemmar skall samt årligen föreläggas det ordinarie årsmötet jämte budget för påföljande år. som kommuner Räkenskaperna för föreningar i sådana autonoma saknar regleringar angående dessa frågor skall sändas till provinsmyndigheterna, eller till justitieministeriet vad gäller de föreningar som allmännyttiga. godkänts som Revision Lagen av 1964 föreskrev att föreningar skulle revideras av myndigheterna, men detta av författningen av 1978. Föreningar som godkänts som allmännyttiga måste lämna en årsredovisning för föregående räkenskapsår till justitieministeriet. upphävdes implicit STIFTELSER Bildande En stiftelse kan grundas av en levande eller avliden person. I det förra fallet måste det finnas en skriven akt godkänd i det senare måste av notarie och grundandet vara stipulerat i ett testa mente. 22. 51 23. 24. 25. 26. i ett stiftelseregister som Införande sorterar under justitieministeriet är obligatoriskt och innebär det officiella bildandet av stiftelsen. Definition Artikel 1 i lagen om stiftelser av 1994 definierar stiftelser som organisationer grundade utan vinstsyfte och vars tillgångar enligt grundarens önskan är permanent anvisade till ett ändamål i allmänhetens intresse. Krav beträffande nationalitet Utländska medborgare kan bilda en stiftelse i Spanien. Dessutom kan utländska stiftelser, på samma sätt som de spanska, bedriva verksamhet i Spanien som står i sam band med deras mål och åtnjuta de skatteeftergifter som beviljas spanska stiftelser förutsatt att de är repre senterade på spanskt territorium och att de är införda i stiftelseregistret. De kan vägras registrering om deras mål inte är i allmänhetens intresse eller om lagligt bildade enligt de hemlandets i ovannämnda lag). lagstiftning (artikel 5 inte är Erhållande av status som juridisk person Stiftelser blir juridiska personer när de införs i urkundsregistret. De kan vägras registrering om detta beslut inte är förenligt med ovannämnda lag. Rättskapacitet En stiftelses tillgångar kan bestå av alla varor och tillgångar som kan värderas i finansiella termer. Stiftelsen måste äga dessa och en förteckning över dem måste finnas i registret. Tillgångarna förvaltas och avyttras av det organ som sköter stiftelsen i enlighet med stadgarna. Artikel 19 i ovannämnda lag sätter dock gränser för avyttrandet av stiftelsens tillgångar och föreskriver att myndigheterna i förväg måste godkänna vissa typer av transaktioner. 27. Dessutom får stiftelser inte äga andelar i handelsföretag som gör dem ansvariga för bolagets skulder. De far dock äga aktier i aktiebolag. i vinstsyfte eller Avyttring av tillgångar vid likvidation Tillgångar som blir över vid likvi dationen av en stiftelse måste anvisas till privata organisationer vilkas verksamhet till inte bedrivs stiftelser i allmänhetens intresse, vilka specificerats i urkunden eller stadgarna. I avsaknad av sådan specifikation skall det styrande organet eller myndigheterna bestämma vart tillgångarna skall anvisas. som strävar efter mål Genom avvikelse från dessa föreskrifter kan urkunden eller stadgarna icke desto mindre bestämma att dessa tillgångar skall anvisas till annat allmänt samfund som strävar mot mål i allmänhetens intresse (artikel 31 i ovannämnda lag). SKATTESTATUS 28. Stiftelser som är lagenligt införda i registret och uppfyller de villkor som anges i artikel 42 i ovannämnda lag som åtnjuter samma skatteeftergifter föremngar (se punkt 15-20). För att komma i åtnjutande av dessa måste de uttryckligen ansöka om det och bli godkända av finansministeriet. REDOVISNING OCH REVISION 29. Redovisning balans- Stiftelsens ledning skall varje år göra en inventering, och upprätta resultaträkning samt avge en verk samhetsberättelse för stiftelsen och dess ekonomiska skötsel. Den måste också beviljas ansvarsfrihet för föregående års inkomster och utgifter. Samtliga dessa dokument till myndigheterna. Dessutom är extern revision obligatorisk under vissa omständigheter. insändas skall 52 Inom tre månader före utgången av varje räkenskapsår skall ledningen upprätta en för nästkommande år och budget till myndigheterna inlämna denna (artikel 23 i ovannämnda lag). 30. Revision Tillsyn av en högre myndighet är avsedd att bistå stiftelsen i dess utövande av sin rätt att existera och att säkerställa att dess är och lagenliga. Denna tillsyn utövas av ett regeringsorgan för de stiftelser som omfattas av regeringens befogenhet. verksamhet stadgar Detta regeringsorgan är ansvarigt för revisionen av räkenskaperna. Det kan begära att rättsmakten tillfälligt ingriper i stiftelsen och kan överta ledningens ansvar under den period som domaren bestämmer. 53 FRANKRIKE FÖRENINGAR RÄTTSLIGA RAMAR 1. Lagfäst föreningsrätt? Ja, enligt ingressen till författningen av 1958 som innehåller de principer som anges i deklarationen om mänskliga och medborgerliga rättigheter av 1789, och genom det konstitutionella rådet (beslut av den 16 juli 1971, den franska Journal Officiel, 18 juli 1971). 2. Grundläggande definition En förening är en överenskommelse genom vilken två eller flera personer på permanent basis sammanför kunskaper eller verksamhet för ett annat syfte än vinst (artikel 1 i lagen av 1901). Lägsta antal grundare Två. Typer av föreningar Ej godkänd eller faktisk förening. Godkänd förening. Förening godkänd som allmännyttig rättslig definition, godkänd (ingen genom beslut av staten) Nationalitetskrav för medlemmar Inga särskilda villkor. Status som juridisk person och hur sådan erhålls Ej godkänd förening är inte juridisk person. Godkänd förening blir juridisk person genom att till de lokala myndigheterna anmäla föreningens namn, mål och säte samt namn, yrke, adress och nationalitet för styrelseledamöterna, och bifoga två exemplar. Denna stadgarna anmälan skall publiceras i den franska Journal Officiel. Rättskapacitet En godkänd endast förening förvärva, äga och förvalta lokaler för får i 5. 6. 7. föreningens förvaltning och medlems möten samt fast egendom som är strikt nödvändig för de mål som den själv sätter (artikel 6 i lagen av 1901). Den får bara ta emot gåvor och arv om dess syfte bistånd, välgörenhet, vetenskaplig eller medi cinsk forskning, eller om den är en kulturell förening, en släktförening eller en förening som är ansluten till en organisation som är godkänd som allmännyttig. uteslutande är En förening som är godkänd som allmännyttig har en något vidare rättskapacitet, då termen "strikt" inte används. Den kan även förvärva skog och mark för skogsbruk, och den far ta emot gåvor och arv. Om den genom ett testamente erhåller en fastighet som inte är nödvändig för dess verksamhet, måste föreningen sälja den och behålla pengarna. Den välgörenhet som föreslås måste i varje enskilt fall på förhand god kännas av myndigheterna. Stadgar Ingen obligatorisk form för stadgar som reglerar mellan- medlemmarnas havanden. Registreringskrav Ingen obligatorisk registrering (se punkt 6 angående anmälningsförfarandet). Kommersiell verksamhet Inte förbjuden vare sig i lagen av 1901 eller i rättspraxis. Vinst är tillåten. Avyttring av tillgångar vid likvidation Nettotillgångarna får inte överföras till medlemmarna. I enlighet med stadgarna eller årsmötet överförs de normalt till en organisation vars verksamhet bedrivs utan vinstsyfte och som strävar mot ett liknande mål. 10. 11. 54 SKATTESTATUS INDIREKT BESKATTNING 12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet Alla undantag enligt artikel 13 synes återfinnas i den allmänna skattelagen (Code Général des Impôts). 13. Andra särskilda undantag Vissa befrielser från registreringsskatter. 14. Momsbefrielse Inga. DIREKT BESKATTNING 15. Allmänna regler lärlingsskatt När föreningar är befriade från moms och verkar utan vinstsyfte är de inte underkastade bolagsbeskattning såsom bolagsskatt, och handelsskatt. Om de inte är skattskyldiga för affärs verksamhet till ordinarie skattesats, är de av tillgångarna. underkastade beskattning Alla föreningar är föremål för lokal beskattning, utom vad gäller oinredda lokaler och sådana som är öppna för allmänheten, samt fastighetsskatt för alla som äger lokaler, förutom lågkostnads- lokaler. När de är befriade från moms skall de betala löneskatt. Om de har mer än tio anställda är de skyldiga att betala arbetsgivaravgiften för yrkesutbildning och byggnadsförbättring. 16. De är skattskyldiga för inkomster av tillgångarna. Föreningar undantagna från skattskyl dighet Om en förening önskar syssla med vissa speciella verksamheter måste den erhålla tillstånd. Detta gäller t. ex. officiellt fritidsverksamhet, vissa turism och inom "godkända" hälsovård, eller medicinskt/socialt arbete, verksamheter verksamheter socialt arbete som betraktas som offentlig service, dvs. eller tillhandahållande fiskemöjligheter, av idrottstävlingar m. m. av organisation jakt- Föreningar godkända nyttiga. som allmän genom omständigheter till Ansökan om godkännande görs inrikesministeriet och beviljas under vissa ett regeringsdekret. Att vara godkänd medför vissa skyldigheter, men ger en vidare rätt att ta emot gåvor samt att förvärva och äga lokaler. Kriterier för att erkännas som allmän nyttig verksamhet Den skall vara en godkänd förening och ha verkat som sådan i tre år. Den skall främja ett mål i allmänhetens intresse, täcka mer än ett lokalt område och ha minst 200 medlemmar. Den skall slutligen också ha stadgar enligt en modell som utfärdats av regeringen. Mål som berättigar till undantag Undantag från beskattning meddelas av staten som tilldelar föreningar uppgifter med anknytning till offentlig service. Dessa föreningar får olika typer av stöd som är för administrativa begränsningar och noggrann kontroll. Exempelvis ger en regeringsförordning ("ordonnance") av den 8 augusti 1985 idrottsföreningar monopol på anord nandet av tävlingar. föremål Gåvor från privatpersoner Privata gåvor är avdragsgilla till skattesatsen 1,25% av beskattningsbar inkomst för erkända föreningar och till 5 % för stiftelser och föreningar som godkänts som allmännyttiga. Dessa gåvor ger rätt till nedsättning av skatten med 40 % av gåvans värde (50 % när de är avsedda för fri kost eller logi för mindre gynnade personer). Endast de gåvor som ges till en fransk förening eller en utländsk förening verksam i Frankrike är avdragsgilla. 17. 18. 19. 55 20. Gåvor från företag Gåvor från företag är avdragsgilla till satsen 37 % eller 42 % av den beskatt ningsbara inkomsten upp till 2 % av omsättningen (godkända föreningar) och (föreningar 0,3 % av omsättningen och godkända stiftelser). allmännyttiga som Endast gåvor som ges till en fransk förening eller en utländsk förening verksam i Frankrike är avdragsgilla. REDOVISNING OCH REVISION 21. Redovisning Endast föreningar som godkänts som allmännyttiga, föreningar som får stöd lokala myndigheterna samt från de föremngar med affärsverksamhet ovanför vissa trösklar (beträffande balans omslutning eller antal anställda), är enligt lagen skyldiga att upprätta formell redovisning. omsättning, sysslar som STIFTELSER RÄTTSLIGA RAMAR 22. enligt den modell Bildande Allmännyttig stiftelse: Utkast till stadgar skall tillställas inrikesministeriet och regeringen, som genom att sedan godkänna stiftelsen ger den rätt att erhålla sitt kapital. Stadgarna skall som utformas regeringen har utformat. Denna anger den administrativa kommitténs samman sättning. Den en tredjedelsprincip där en tredjedel av ledamöterna utses av grundarna, en tredjedel av myndigheterna och en tredjedel av stiftelsens ledning. Skyddad stiftelse: Upprättas inom en allmännyttig stiftelse utan att utgöra en egen juridisk enhet (sällsynt). Afïarsdrivande stiftelse (lag av den 4 juli 1990): Dessa har inget behov av att allmännyttiga bli följer vanligen godkända som stiftelser. De bildas för en bestämd tidsperiod - vanligtvis 5 år med möjlighet till förlängning - och deras verksamhetsprogram godkänns av de administrativa myndigheterna. Grundläggande definition Oåterkalleligt avträdande av varor, rättigheter och resurser för att verka för ett mål utan vinstsyfte och i allmän hetens intresse. 23. 24. Krav beträffande nationalitet som Per definition består en tredjedel av den administrativa kommittén av behöriga representerar personer myndigheterna och särskilt utsedda personer. En utländsk stiftelse måste godkännas som allmännyttig för att fa vara permanent verksam i Frankrike eller för att få samma rättigheter som en fransk stiftelse. Erhållande av status som juridisk person Stiftelsen blir juridisk person när dekretet om godkännande som all männyttig stiftelse har utfärdats av regeringen och publicerats i den franska Journal Officiel. Rättskapacitet Samma villkor för mottagande av gåvor som för en förening godkänd som en mera allmännyttig, men med omfattande tillgångar rätt att äga inklusive fastigheter. 25. 26 27. Avyttring av tillgångar vid likvidation Som för föreningar som godkänts som (se punkt 11), men allmännyttiga godkännande den erfordras administrativa myndigheten. från SKATTESTATUS 28. Se föreningar. REDOVISNING OCH REVISION För revision och skyldighet att upprätta redovisning gäller samma som för föreningar som allmännyttiga. godkänts som 56 IRLAND FÖRENINGAR RÄTTSLIG STÄLLNING 1. 2. 3. Lagfäst föreningsrätt? Den generella rätten att bilda förening garanteras av artikel 40. 6 i författningen. Den mera specificerade rätten att bilda förening för icke-statliga organisationer regleras lagstiftningen om bolag (Companies Act) samt i lagstiftningen om industri- och understödsföreningar (Industrial and Provident Societies Legislation). Grundläggande definition i Det finns ingen särskild definition av termen förening eller liknande i irländsk lag. Den speciella form en förening antar beror på den rättsliga struktur som väljs. Mer om detta följer nedan. I som avser rättsliga Typer av föreningar Det finns följande tre huvudtyper av icke-statliga strukturer organisationer: a) Oinkorporerade föreningar: Så dana föreningar kan ha skrivna stadgar. Dessa anger i så fall föreningens syften och mål samt eventuellt uppgifter rörande medlemskap och den styrande kommittén. är stiftelseurkunden ett kontrakt eller en bindande överenskommelse mellan medlemmarna i gruppen, vilka skall följa villkoren i överenskommelsen, dvs. att söka uppnå det syfte som fastslagits i sina stiftelseurkunden, uppgifter enligt urkunden osv. Medan urkunden är rättsligt bindande mellan medlemmarna i gruppen har den ingen gentemot icke medlemmar. effekt Gruppen ett är självständigt rättssubjekt. följaktligen termer utföra inte att Bolag begränsat av garanti b) (Company Limited by Guarantee): Detta är en variant av den vanliga formen av 57 person affärsdrivande för juridisk företag i Irland. I den här typen av bolag finns det inga aktier och medlemmarna garanterar helt enkelt att betala ett visst (vanligen nominellt) belopp för att täcka bolagets skulder om det avvecklas. Industri- och understödsförening c) (Industrial and Provident Society): Denna typ av struktur används ofta av kooperativ. Många av de regler som rör industri- och understödsföreningar är i praktiken identiska med dem som rör bolag begränsat av garanti. Det finns emellertid en viktig skillnad i det att en grupp kan bilda ett begränsat bolag för vilket lagligt syfte som helst, medan en förening måste bildas "för att bedriva industri, affärsverksamhet eller handel" för att bli registrerad som industri- och understödsförening. Det finns även andra typer av strukturer som kan komma ifråga för icke-statliga föreningar (förvaltningsbolag, privata sjuk- och finansieringskassor osv. ). Ovanstående tre strukturer är dock de huvudtyper som normalt förekommer i Irland. Lägsta antal grundare och Både bolag begränsade av garanti och industri- understödsföreningar måste ha minst sju medlemmar. Det finns för oinkorporerade föreningar. lagfäst minimikrav inget Nationalitetskrav för medlemmar finns inga särskilda krav på Det nationalitet för de tre huvudtyperna. Status som juridisk person och hur sådan erhålls Den oinkorporerade föreningen är inget självständigt rättssubjekt. Både bolag begränsade av garanti och industri- och understödsföreningar juridiska personer. Detta uppnås genom att man i lämnar erforderlig form till det statliga organ som har rätt att godkänna föreningen. föreningens urkund in är fastslås tillgänglig för Urkunden är därefter allmänheten. Rättskapacitet i rättskapacitet Föreningens urkunden. När det gäller bolag begränsat av garanti kallas denna "Memorandum and Artides". När det gäller industri- och understödsföreningar kallas denna "the Rules". Det finns inga särskilda begränsningar i rättskapaciteten för icke statliga föreningar andra än de som allmänt anges för juridiska enheter. lagstiftningen i Stadgar För bolag begränsade av garanti gäller att stadgarna måste upprättas på ett sätt som är acceptabelt för bolagsbyrån (Companies Office), som är den aktuella registreringsenheten. Standardformuleringar för bolagsord ningar finns i lagstiftningen om bolag och dessa eller varianter på dessa används normalt av bolagen. När det gäller industri- och understödsföreningar måste reglerna accepteras av Registrar är for registreringsinstans. Det inga standardutformningar, men officiella registret har godkänt olika formuleringar som icke-statliga organisationer och dessa eller varianter av dem används normalt. upprättats Societies, Friendly finns som av 10. Registreringskrav Som nämnts ovan skall båda typerna av föreningar registreras hos vederbörande registreringsinstans. Förutom detta finns inga särskilda registreringskrav. Kommersiell verksamhet Det finns ingen särskild begränsning av föreningarnas möjligheter att bedriva en kommersiell förening önskar erhålla befrielse från vissa skatter hos skattemyndigheterna måste den dock vara "föremål för en bindande försäkran om uteslutande välgörande ändamål", dvs. föreningens verksamhet. Om 58 11. urkund eller regler måste innehålla en bindande klausul som garanterar att erhållna medel endast används för välgörande ändamål. Dessutom är det osannolikt att en urkund som innehåller delar av kommersiell natur betraktas som av välgörenhetsmässig skattemy ndi gheterna. Avyttring av tillgångar vid likvidation inga Lagstiftningen om bolag innehåller liksom lagstiftningen om industri- och understödsföreningar allmänna begränsningar beträffande avyttring av likvidation. Om en tillgångar vid förening vill som betraktad bli välgörenhetsmässig av skattemyndig heterna kommer myndigheterna normalt att kräva att tillgångarna vid likvidation av föreningen skall föras över till en annan välgörenhetsorganisation. SKATTESTATUS INDIREKT BESKATTNING 12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet Artikel 13 har införlivats i Irland. Särskilda skattebefrielser 13. och som sjukvård tillhandahålls Särskilda skattebefrielser som gäller icke-statliga organisationer (inklusive dem som krävs av sjätte momsdirek tivet) innefattar följande verksamheter: Utbildning och yrkesutbildning. a) eller b) Hälso- av behandling sjukhus, vårdhem, klinik eller liknande inrättning. c) barn och ungdom. d) Tillhandahållande av varor och tjänster med nära anknytning till välfärd och social trygghet av organisationer vilkas verksamhet inte har ett vinstsyfte. e) Tillhandahållande av varor och tjänster till förmån för medlemmar av organisationer verksamhet vilkas bedrivs utan vinstsyfte och vilkas syften Service för skydd av vård av i första hand är av politisk, facklig, religiös, filosofisk, fosterländsk, filantropisk eller medborgerlig natur. 14. Momsbefrielse Skattebefriade objekt omfattar medi cinsk utrustning, dvs. rullstolar och handikappfordon, ortopedisk utrustning, rollatorer, liknande utrustning. kryckor och DIREKT BESKATTNING 15. Allmänna regler Lagstiftningen om bolag och lagstift ningen om industri- och understöds föreningar inga allmänna befrielser från beskattning vad gäller icke-statliga organisationer. innehåller 16. hos olika Föreningar undantagna från skatt skyldighet Ett bolag begränsat av garanti och, mer industri- och understöds sällan, en förening kan, på grundval av sin välgörenhetsstatus, ansöka om befrielse skatte skatter från myndigheterna. För att betraktas som välgörande skall föreningens mål och befogenheter vara sådana att varje ända mål som dess inkomst eller egendom kan användas för är välgörande. Som nämndes ovan skall dessutom dess samt användning av huvudändamål inkomster och egendom styras av en bindande försäkran. Det betyder att föreningen enligt lag är skyldig att endast främja det uttryckta huvudmålet och att använda sin inkomst och egendom uteslutande för detta mål. 17. Kriterier för undantag För att betraktas som välgörenhet måste föreningens mål omfattas av någon av följande rubriker: a) b) c) d) till förmån för samhället. Främjande av utbildning. Främjande av religion. Befrielse från fattigdom. Annat arbete av välgörande art 59 Förutom att uppfylla ovannämnda krav skall föreningen föra räkenskaper som årligen revideras och på begäran hålla för tillgängliga dessa skattemyndigheterna. Den skall förbjuda utbetalning av avgifter och löner (bortsett från ersättningar för utlägg) till medarbetare och styrelseledamöter för utfört arbete. Den skall också uppfylla andra kriterier som redan har beskrivits inklusive dem som rör likvidation av föreningen. från omfattar De skatter som en organisation kan befrias inkomstskatt, bolagsskatt, realisationsvinstskatt, skatt på inkomst av kapital samt skatt och stämpelavgifter vid förvärv, överlåtelse och upplåtelse av mark. Det förekommer ingen skattebefrielse beträffande moms och anställda är skyldiga att betala inkomstskatt och socialförsäkringsavgifter. 18. Gåvor från privatpersoner och foretag Under vissa omständigheter kan gåvor från privatpersoner och företag bli föremål för skattelättnader. En av de viktigaste lättnaderna av betydelse för den icke-kommersiella sektorn är att gåvor för 100-10 000 irländska pund till vissa utbildningsanstalter kan berättiga till skattelättnad. REDOVISNING OCH REVISION 19. skall fram läggas tillsyn av ingen särskild Det finns oinkorporerade föreningar. Bolag är föremål för rapporterings- och redo visningskrav från bolagsbyrån. Årsredo visning och förteckning skall föras över förändring i medlemskår, ledning m. m. I stort sett rapporteringsskyldigheter liknande föreligger och industri- för understödsföreningar (som rapporterar till Registrar of Friendly Societies). I ytterlighetsfall kan inspektörer utses för föreningars att undersöka dessa att Föreningar som verksamhet. regelbundet avge underlåter självdeklaration blir avregistrerade. I allmänhet är dock redovisnings- och tillsynskraven inte särskilt hårda. Vad beträffar välgörenhetsorganisationer har skattemyndigheterna en övervakande funktion, men i praktiken är den inte särskilt besvärande. STIFTELSER Det finns ingen särskild lagstiftning för "stiftelser" på Irland. En association som har godkänts som välgörande av skattemyndigheterna kan ansöka hos välgörenhets- kommissionären donationer att bli om och inkorporerad under välgörenhetslagen av 1973. Emellertid finns det bara ungefar 25 sådana associationer på Irland. för arv 60 ITALIEN FÖRENINGAR RÄTTSLIGA RAMAR 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Lagfäst föreningsrätt? Artikel 2 och 18 i författningen. Artikel 14 till 22 i civillagen. Lag av den 27 februari 1985, lag nr 266 av den frivilligorgani 11 augusti 1991 om sationer. dock Definition Lagen ger ingen definition. I praktiken är det varje stadigvarande organisation av ett antal personer som främjar ett gemensamt ej intresse, vinständamål. Lägsta antal grundare Nej. Typer av föreningar Godkända föreningar. Icke godkända föreningar. Kommittéer. Nationalitetskrav för medlemmar Inga restriktioner. Status som juridisk person och hur sådan erhålls Endast för godkända föreningar. Det följer då på myndigheternas dekret om godkännande. Ett villkor för sådant godkännande är att ha tillräckliga tillgångar för att kunna främja stadgade mål. Rätten att godkänna juridiska personer kan tillfalla presidenten för italienska ministerrådet, regionen eller prefekterna beroende på verksamhetens territoriella räckvidd. Det finns vissa hinder för icke godkända föreningar (se punkt 7). Rättskapacitet Privata inte förvärva fastigheter eller ta emot gåvor, arv eller ens donationer utan tillstånd från myndigheterna. Ett godkännande juridiska personer kan inskränkt självständighet betraktas som det villkor som gör att förvärvet träder i kraft. Begränsningarna hos den icke godkända föreningen består rörande i tillgångar, i det att personer som i föreningens namn agerar för föreningens räkning för är föreningens skulder. Lag nr 52 av den 27 februari icke godkända föreningar att förvärva fast egendom. Icke godkända föreningar och kommittéer kan uppträda som part i en rättegång. tillåter nu ansvariga också 1985 Frivilligorganisationer som registreras får förvärva de tillgångar som är nöd vändiga för deras verksamhet och ta emot gåvor och donationer, även om de har form av godkända föreningar. Stadgar För att godkännande skall beviljas måste stiftelseurkunden upprättas i form av ett offentligt dokument. Det finns vissa minimikrav. 8. 9. Registreringskrav Inget krav, men om en förening inte är registrerad är tillsammans ledningen med föreningen fullt ut ansvarig för dess skulder (artikel 33 i civillagen). 10. Kommersiell verksamhet sidan till att Föreningar får syssla med kommersiell verksamhet. Denna verksamhet far inte syfta till att uppnå en penningmässig vinst, utan endast främja uppnåendet av föreningens mål. Om å kommersiella andra den verksamheten av föreningens mål, kan föreningen bli betraktad som ett bolag, med viktiga skattemässiga och effekter. Artikel 24 i civillagen föreskriver att inte har rätt till del i medlemmar vinsten. oberoende sociala är Avyttring av tillgångar vid likvidation i tillgångar Kvarvarande enlighet med stiftelseurkunden eller I avsaknad av särskilda stadgarna. avyttras 11. 61 bestämmelser gäller de beslut som togs av det föreningsmöte som beslutade om likvidationen. Om sådana beslut saknas avgör myndigheterna. SKATTESTATUS INDIREKT BESKATTNING 12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 13. Ja. Andra särskilda undantag Varor och tjänster som tillhandahålls av frivilligorganisationer är befriade från moms. Frivilligorganisationer är också befriade registreringsskatt och skatter i anslutning till stiftandet samt skatt på alla handlingar som rör frivilligorganisationers verksamhet. från Befrielse från skatt på gåvor, över låtelser och markregistrering samt från skatt på värdeökning på fast egendom (INVIM) för föreningar som erhåller gåvorna. Detta gäller även donationer och arv. 14 Momsbefrielse Nej. DIREKT BESKATTNING Allmänna regler Godkända och icke godkända föreningar är skattepliktiga för inkomstskatt för juridiska personer (IRPEG), som är proportionell mot summan av inkomster intäkter av som erhålls från mark, markinkomstkaraktär, av kapital och inkomst av kommersiell verksamhet, vare sig den är tillfällig som betalas av eller ej. Belopp medlemmarna som bidrag eller som medlemsavgifter i den beskattningsbara inkomsten. inkomst ingår inte 15. 16. Föreningar undantagna från skattskyl dighet juridiska personer Inkomstskatt sänks med 50 % för historiska, litterära, och vetenskapliga, experimentella för 62 forskningsinriktade huvudsakligen främjar kulturella mål. sällskap som Vinster från mindre handels- och till frivillig- verkningsverksamhet organisationer är inte skattepliktiga om de används för föreningens egna mål. hos 17. Kriterier för undantag 18. frivilligorganisationer Juridisk person som är frivilligorga nisation enligt lag nr 266/91. Kriterier för erhållande av skatteeftergift För måste skattebefrielse anges i de kriterier som föreskrivs i ett mellanministeriellt dekret och (omfattande finansministern), vilket håller på att utformas. socialministern 19. Gåvor från privatpersoner i allmänhetens Gåvor för humanitära, religiösa eller politiska mål, får dras av upp till en gräns av 2 %. intresse, forskning, förvärv, underhåll Denna gräns får överskridas när gåvan ges till till organisationer för stöd informations studier, spridning, eller restaurering av kulturskatter eller till institutioner som organiserar mässor och utställningar med ett särskilt kulturellt eller vetenskapligt inslag, med tillstånd av kulturministeriet. till hjälp för människor Gåvor till centralinstitutet för stöd åt den italienska katolska kyrkans prästerskap och i utvecklingsländer är avdragsgilla upp till ett tak av 2 miljoner italienska lire. Gåvor till registrerade frivilligorgani sationer är inte längre avdragsgilla. Det enda avdrag som för närvarande är möjligt är det som rör å ena sidan en organisation för bolagsbeskattning och å andra sidan en frivilligorganisation juridisk person. Att vara införd i det regionala registret för frivilligorganisationer är alltså inte längre tillräckligt. som är föremål som är 20. Gåvor från företag Som i fallet med privatpersoner kan gåvor till ändamål i allmänhetens in tresse eller till humanitära, religiösa eller politiska ändamål dras av upp till ett tak av 2 %. 20 a). Gåvor till utländska föreningar reglerna desamma, För föreningar med sina kontor i Italien är förutsatt att föreningarna är införda i ett regionalt register i Italien. REDOVISNING OCH REVISION 21. Den administrativa myndigheten har rätt att revidera och granska. STIFTELSER 22. Bildande Stiftelsedokument (unilateralt dokument inter vivos i form av en offentlig handling eller ett testamente). 23. Definition 24. 25. 26. 27. Privat juridisk person med tillgångar som är avdelade för ett mål. Krav beträffande nationalitet Nej. Erhållande av status som juridisk person Genom godkännande av regeringen i form av ett dekret från presidenten i det italienska ministerrådet. Rättskapacitet Som för godkända föreningar. Avyttring av tillgångar vid likvidation Om ingenting anges i stadgarna anvisar myndigheterna tillgångarna till andra organisationer med liknande mål. SKATTESTATUS 28. Historiska, litterära, vetenskapliga och experimentella och forskningsstiftelser med uteslutande kulturella mål enligt betydelsen i artikel 6 av presidentiellt dekret nr 601/73 stiftelser åtnjuter en minskning med 50 % av den beskattningsbara inkomsten för juridiska personer. Import av varor till stiftelser med målet att ge bistånd eller utföra välgörenhetsarbete, utbildning, studier eller från forskning är undantagna moms. Som en generell princip är stiftelser som inte är sysselsatta med affärsmässig jordbruks- eller handelsverksamhet inte momspliktiga i betydelsen i artikel 4 i presidentiellt dekret nr 633/72. REDOVISNING OCH REVISION 29. 30. Redovisning Nej. Revision Myndigheterna har rätt att kontrollera stiftelser, vilket huvudsakligen består i rätten att ändra stiftelsens mål när detta har uppnåtts eller blivit meningslöst eller omöjligt att uppfylla. De har rätt att samordna stiftelsers verksamhet och kan gruppera dem tillsammans när deras tillgångar har blivit otillräckliga. 63 LUXEMBURG FÖRENINGAR RÄTTSLIGA RAMAR Lagfäst föreningsrätt? Ja, i artikel 26 i författningen av den 17 oktober 1868 i dess senaste lydelse, lagen ändrad den 21 april 1928 om föreningar och stiftelser som verkar utan vinstsyfte och lagen av den 11 maj 1936 som garanterar föreningsrätten. Grundläggande definition Artikel 1 i lagen av den 21 april 1928 definierar en förening som verkar utan vinstsyfte som en förening som inte är eller engagerad handelsverksamhet och som inte strävar efter materiell sina medlemmar. industri- vinst för i Lägsta antal grundare Tre. Typer av föreningar Föreningar som verkar utan vinstsyfte (ASBL). Faktiska föreningar. Nationalitetskrav för medlemmar Inga begränsningar. Status som juridisk person och hur sådan erhålls Föreningen blir juridisk person samma datum som stadgarna publiceras. Rättskapacitet En förening som verkar utan vinstsyfte (Association sans but lucratif, ASBL) får endast äga, som sin egen egendom eller på annat sätt, de lokaler som är nödvändiga för uppfyllandet av det stadgeenliga målet. Det finns ingen begränsning angående möbler. Gåvor skall godkännas genom dekret av storhertigen om deras värde överstiger 500 000 LUF. Stadgar Skriftligt dokument som är veder börligen bestyrkt eller har privat underskrift. Registreringskrav skall registreras. Stiftelseurkunden full Stadgarna, styrelseledamöternas ständiga namn, verksamheter/yrken och adresser samt uppgift om föreningens säte skall deponeras hos affärs- och handelsregistret. Varje ändring måste också alfabetisk förteckning över medlemmarna skall deponeras, samma månad som stadgarna publiceras, hos domstolskansliet i det distrikt där föreningen har sitt säte. Förteckningen skall uppdateras årligen. deponeras. En 10. Kommersiell verksamhet Verksamhet i vinstsyfte är inte för bjuden, men den skall vara tillfällig och till sidoordnad huvudverksamheten. förhållande i 11 Avyttring av tillgångar vid likvidation inte innehåller några Om stadgarna bestämmelser skall beslut fattas av årsmötet. Om mötet inte kan fatta beslut fastställer exekutorema ett ändamål som ligger så nära det sociala syftet som möjligt. SKATTESTATUS INDIREKT BESKATTNING 12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet Ja. 13. Andra särskilda undantag Verksamheter med ett utbildnings- mässigt mål som organiseras av all männa eller privata organisationer. Verksamheter som drivs av ungdoms- idrotts- härbärgen, organisatörer av tävlingar eller vetenskapliga, kulturella, bildande, pro fessionella evenemang, där intäkterna är avsedda täcka att teaterföre- organisatoriska kostnader, huvudsakligen ekonomiska eller 64 ställningar, konferenser och medicinska och paramedicinska tjänster, förutsatt att dessa snedvrider konkurrensen. Momsbefrielse undantag inte 14. Inga. DIREKT BESKATTNING 15. 16. 17. Allmänna regler i Luxemburgs 159 artikel Enligt skattelag är en förening av typ ASBL föremål för bolagsbeskattning (IRC). för bolags Alla som är föremål för föremål beskattning är också förmögenhetsskatt. Artikel 25 i lagen av den fastställer registrerings-, arvs- och successions regler. För gåvor och donationer inter vivos är skattesatsen 6 %. 29 december 1971 från bolagsbeskattning Föreningar undantagna från skattskyl dighet Artikel 161 i skattelagen medger be frielse för organisationer som1 uteslutande och direkt stödjer kulturella eller välgörande ändamål eller ändamål i allmänhetens likafullt är intresse. De skattepliktiga om de bedriver industriell eller verksamhet. Beträffande föreningar som verkar utan vinstsyfte är endast oegennyttig verk samhet befriad från skatt och inte sidoordnad eller tillfällig verksamhet in vinstsyfte. kommersiell dock Kriterier för undantag Föreningar som verkar utan vinstsyfte stödjer välgörande eller som och religiösa ändamål i allmänhetens (hälsovård, ungdoms- idrottsverksamhet, vetenskaplig, artistisk och kulturell verksamhet) i allmänhetens intresse. eller ändamål intresse verka anses och kan 18. Målsättningar som berättigar till undan tag till skall göras Ansökan justitie ministeriet. Ändamålet får inte vara att skapa vinst och det skall vara erkänt i allmänhetens intresse i enlighet med storhertigförordning, stadgarna. En antagen med bifall av Conseil d'Etat, fastställer skatteeftergift. Skattebefrielserna medges sedan på grundval av skattelagstiftningen. status och 19. Gåvor från privatpersoner Gåvor över 5 000 LUF per år är avdragsgilla upp till ett tak av 10 % av den totala inkomsten eller 10 000 000 LUF. En gåva måste ges till en erkänd organisation i allmänhetens intresse eller någon annan organisation som erkänts som sådan i lagen. 20. Gåvor från företag Samma regler etablerade i Luxemburg. tillämpas för företag 20 a). Gåvor till utländska föreningar Sådana gåvor är inte avdragsgilla. REDOVISNING OCH REVISION 21. Redovisning För att bli godkänd att ta emot gåvor, måste årsredovisningarna, eller åtmin stone redovisningen för de tio senaste räkenskapsåren, deponeras hos dom stolsregistret vid föreningens bildande. STIFTELSER av tillgångar Bildande genom Överlåtelse bevittnat dokument eller testamente, med godkännande genom storhertig förordning. Definition verksamhets Stiftelsens område är fastställt lagstiftningen eftersom de enda organisationer som erkänns som stiftelser är sådana som bedriver filantropisk, religiös, veten- potentiella i 22. 23. 65 använder skaplig, konstnärlig, pedagogisk, social, turistinriktad och idrottslig verksamhet, och som huvudsakligen kommer från kapital som erhållits antingen när stiftelsen bildades eller senare, och inte sysslar med kommersiell verksamhet. intäkter 24. 25. 26. 27. Krav beträffande nationalitet Inga. Erhållande av status som juridisk person Samtidigt stadgarna godkänns som genom storhertigförordningen. Rättskapacitet Som för föreningar. Avyttring av tillgångar vid likvidation Som det anges i stadgarna. I annat fall anvisar justitierninisteriet dem till ett ändamål så nära det som föreningen bildades för som möjligt. SKATTESTATUS 28. Som för föreningar. REDOVISNING OCH REVISION 29. Redovisning Varje år, senast två månader efter räken skapsårets utgång, skall budget och räkenskaper justitie inlämnas ministeriet. Dessa dokument publiceras i "Mémorial". till 30. Revision Artikel 40 i lagen av 1928 föreskriver att justitieministern skall säkerställa att stiftelsens tillgångar används för det ändamål för vilket stiftelsen bildades. 66 NEDERLÄNDERNA FÖRENINGAR RÄTTSLIGA RAMAR 1. Lagfäst föreningsrätt? Ja, föreningsrätten är tillerkänd alla som är bosatta i Nederländerna (artikel 1 och 8 i författningen). 2. Grundläggande definition Enligt artikel 2. 26 i civillagen (Bur- gerlijk Wetboek) är en förening en juridisk person som består av med lemmar och är bildad för ett särskilt ändamål annat än det som anges för kooperativ och ömsesidiga bolag13. Den bildas genom en multilateral rättslig handling. Den får inte dela ut vinst till medlemmarna. 3. Lägsta antal grundare Två. 4. Typer av föreningar Förening under enskilt sigill. Förening genom attesterad handling. Statslös förening (internationell förening lyder under något särskilt inte som domsrättsområde, lag men erkänd av rättspraxis). inte reglerad i 5. Nationalitetskrav för medlemmar Inga villkor. 6. Status som juridisk person och hur sådan erhålls Full status: Föreningar vars stadgar offentliggörs i en attesterad handling (inkorporering av stadgarna i en attes terad handling kan också göras sedan föreningen bildats). En sådan förening skall införas i föreningsregistret. vars Begränsad stadgar i en attesterad handling. Införandet av en status: Föreningar inkorporerade inte är 13 Dessa är associationsformer i nederländsk lag sådan förening i föreningsregistret får till följd att styrelseledamöternas ansvar begränsas. Styrelseledamöterna blir bara instämda om den andra parten hävdar att föreningen sina skyldigheter. inte har uppfyllt Utländsk förening: Nederländerna följer principen med inkorporering. En förening som bildats utomlands erkänns i Nederländerna och den utländska lag som är tillämplig (som avgör huruvida föreningen blir juridisk person eller ej) styr i Nederländerna. föreningens verksamhet 7. Rättskapacitet Föreningar vars stadgar är inkorporerade full i en attesterad handling har rättskapacitet. De kan ingå skuldför bindelser, ta emot arv och förvärva fast egendom begränsningar. Föreningar vars stadgar inte är inkor porerade i en attesterad handling (be gränsad förvärva registrerade föremål eller ta emot arv. status) kan utan inte 8. Stadgar Ingen obligatorisk form, såvida stad garna inte är inkorporerade i en attes terad handling. För sådana fall finns innehåll angivet. 9. Registreringskrav Endast för föremngar bildade genom en attesterad handling eller godkända i en attesterad handling. Denna handling som skall upprätthålls för detta ändamål av handels- och industrikammaren på den ort där föreningen har sitt säte. register införas ett i 10. Kommersiell verksamhet En förening får bedriva kommersiell verksamhet men vinsten far inte delas ut till Föreningens målsättning får inte vara att skapa vinst och dela ut den till medlemmarna. medlemmarna. 11. Avyttring av tillgångar vid likvidation Stadgarna för en förening som är bildad genom en attesterad handling måste 67 ange antingen hur tillgångarna skall avyttras vid en likvidation, eller en procedur för hur avyttringen skall bestämmas (civillagen och artikel 2:27 f i författningen). Sedan borgenärerna har erhållit betalning fördelas återstoden av tillgångarna på de parter (proportionellt efter deras rätt) som enligt stadgarna har rätt till dem. I annat fall tillfaller de medlemmarna. Om ingen gör anspråk på återstoden av tillgångarna tillfaller de staten, som i sin tur så långt det är möjligt anvisar dem i enlighet med stiftelsens målsättning (civillagen artikel 23 b l ). SKATTESTATUS INDIREKT BESKATTNING 12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 13. Alla befrielser som är tillämpliga på föreningar gäller. Andra särskilda skattebefrielser Det finns ett flertal skattebefrielser för varor och tjänster som tillhandahålls av föreningar och särskilda befrielser för föreningars tillhandahållande av tjänster och relaterade varor åt sina medlemmar. Detta att dock skattebefrielserna inte medför någon konkurrensbegränsning och att orga nisationen inte försöker dela ut vinsten till medlemmarna. förutsätter 14. Momsbefrielse Nej. DIREKT BESKATTNING 15. Allmänna regler Inkomstskatt: Generellt sett är före ningar underkastade den vanliga skatte lagstiftningen. Det finns ingen särskild beskattning för föreningar (juridiska personer). En förening kan bli föremål för bolagsbeskattning (VPB) om den som bedriver konkurrerar med annan affärsverk samhet som är underkastad bolags affärsverksamhet beskattning, och i så fall med avseende på den vinst som uppstår genom denna verksamhet. * Skatt på fast egendom: Föreningar med real rättighet till fast egendom eller användarna av sådan egendom måste betala lokal skatt. 16. Föreningar undantagna från skattskyl dighet Det finns ingen exakt definition. Artikel 24. 4 i lagen om fastighetsskatt före erkända skriver organisationer i allmänhetens intresse. skattebefrielse som verkar för 20 augusti uteslutande underordnat är används En förening i allmänhetens intresse är helt befriad från bolagsskatt om den årliga vinsten understiger 13 000 NLG, eller om vinsten för de senaste fyra åren understiger 65 000 NLG. Detta förutsätter att vinstmotiv saknas eller att och vinstmotivet vinsterna i allmänhetens intresse (artikel 5 i lagen om bolagsskatt och i förordningen av den 1971). bibliotek, Välgörenhetsorganisationer, pensionsfonder, för förvaltning och bevarande av mark för naturbevarande syfte och vissa andra organisationer för speciell mark. För skatt på inkomst av fast egendom gäller att föreningar som inte är föremål för bolagsbeskattning kan ansöka om återbetalning av avdraget fast egendom, vilket dras av som källskatt från utdelningar och räntor. Det finns bestämmelser om befrielse från fastighetsskatt (bl. a. på byggnader som används för religiösa ändamål). organisationer för 17. Kriterier för undantag av Den relevanta lagstiftningen ger inte någon definition allmänhetens intresse. Lagen om fastighetsskatt slår fast att en precis anvisning beträffande ett arv eller gåva utesluter denna från att intresse. Enligt vara i allmänhetens 68 lagen är allmänhetens intresse motsatsen till en enskilds eller en avgränsad grupps intresse. 18. Kriterium för erhållande av godkän nande eller bemyndigande Godkännande från registrerings- och fastighetsskattemyndigheten. 19. Gåvor från privatpersoner Gåvor till godkända nederländska föreningar är avdragsgilla till mellan 1 och 10 % av den beskattningsbara inkomsten för summor som överstiger 120 NLG per år och per givare. Gåvor som ges under avtal i bevittnad form som löper under minst fem år är avdragsgilla fullt ut i de fall de ges till förmån för en nederländsk förening som har minst 25 medlemmar (i vilket fall allmänhetens är ett intresse kriterium). Detta förutsätter att gåvan ges i form av ett årligt anslag, att föreningen har full rättskapacitet och att den för är bolagsbeskattning. föremål inte inte 20. Gåvor från företag Gåvor till föreningar och stiftelser som är registrerade i Nederländerna och som religiös, har en kulturell välgörenhetsmässig i målsättning eller en målsättning allmänhetens intresse (inklusive poli tiska partier) är, om de uppgår till mer än 500 NLG, avdragsgilla upp till 6 % av den beskattningsbara inkomsten. akademisk, eller 20 a). Gåvor till utländska föreningar Samma regler gäller för föreningar registrerade utomlands, vilka särskilt omnämns av finansministeriet. REDOVISNING OCH REVISION 21. Redovisning Inom sex månader efter räkenskapsårets utgång skall styrelsen tillställa årsmötet en årsredovisning över föreningens förvaltning och ställning. Den skall framlägga resultat- och balansräkning för kommentarer jämte årsmötets godkännande. Dessa dokument skall vara undertecknade av styrelsen och andra befattningshavare. Revision Intern: Stadgarna kan föreskriva att föreningen skall ha ett styrelsekolle gium. I avsaknad av ett sådant kolle gium och av en revisor enligt artikel 2. 393 (1) som intygar dokumentens riktighet, skall varje år årsmötet utse ett utskott bestående av minst två med lemmar som inte far vara styrelse ledamöter. Extern: Genom en försäkran från en revisor som intygar dokumentens rik tighet. Det föreligger inte någon skyl dighet att offentliggöra räkenskaperna. STIFTELSER (STICHTING) 22. Bildande Genom en bevittnad handling som innehåller stadgarna. Dessa stadgar skall införas i det särskilda stiftelseregistret vid industri- och handelskammaren på den ort där stiftelsen har sitt säte. Definition En juridisk person som är bildad genom en rättslig handling, som inte har några medlemmar och som har till syfte att stödja den målsättning som stadgarna anger genom att använda de medel som avsatts för målsättningen. Krav beträffande nationalitet Stiftelsens huvudkontor skall finnas i Nederländerna, även om den kan ha kontor utomlands. Erhållande av status som juridisk person Genom attesterad handling. Rättskapacitet Stiftelser har full rättskapacitet. Avyttring av tillgångar vid likvidation Enligt de regler som anges i stadgarna. Om det inte finns några som gör anspråk på de återstående tillgångarna återgår de 23. 24. 25. 26. 27. 69 till staten, som anvisar dem i enlighet med stiftelsens målsättning så långt det är möjligt. SKATTESTATUS Se föreningar. 28. REDOVISNING OCH REVISION 29. 30. Redovisning Enligt civillagen 2 10 (2) är styrelsen skyldig att inom sex månader efter räkenskapsårets utgång upprätta balans- och resultaträkning för stiftelsen, samt att behålla den i tio år. Revision Intern: I enlighet med stadgarna. Extern: Myndigheterna kan be styrelsen om information. Om denna vägrar att samarbeta kan domstolen beordra att dokumenten visas för myndigheterna. På myndigheternas eller någon annan berörd persons begäran kan domstolen beordra att styrelseledamöterna avstängs eller avsätts och utse nya ledamöter. 70 ÖSTERRIKE FÖRENINGAR RÄTTSLIGA RAMAR 1. Lagfäst föreningsrätt? Ja, enligt artikel 12 i författningen (Staatsgrundgesetz - StGG). Öster rikiska medborgare har rätt att bilda föreningar. Föreningar som är juridisk person regleras särskilt av lagen om föreningar av 1951. och åtföljas av ett utkast till stadgar. Om det inte inom sex veckor utfärdas något förbud mot bildandet av föreningen eller om myndigheterna förklarar att de inte förbjuder föreningens bildande kan föreningen börja sin verksamhet. Minst tre medlemmar måste en konstituerande stämma besluta om att på basis av myndigheterna förening. bilda Genom detta beslut blir föreningen juridisk person. Den får rättskapacitet genom val av företrädare enligt stadgan. godkända en stadgar vid av 2. Grundläggande definition 7. Rättskapacitet rättslig definition. Följande Ingen definition är baserad på rättslig doktrin och praxis. En förening är en (1) frivillig, (2) varaktig, (3) strukturerad sammanslutning av flera personer (4) avsedd att sträva mot ett givet tillåtet mål i allmänhetens intresse (5) genom fortlöpande gemensam verksamhet. Full rättskapacitet erhålls efter det att föreningen konstituerats. Stadgar 8. I stadgarna måste det enligt lagen av 1951 anges att föreningen är registrerad enligt artikel 12 i lagen av 1951 om föreningar. 3. Lägsta antal grundare SKATTESTATUS 4. En grundande medlem (en person som uttrycker en vilja att bilda en förening) räcker. Föreningen måste ha minst tre medlemmar (se även punkt 6). Typer av föreningar Det österrikiska rättssystemet skiljer mellan föreningar som verkar utan (ideelie Vereine), vilka vinstsyfte regleras föreningar (Vereinsgesetz) av 1951, och föreningar med vinstsyfte, som regleras av lag (Vereinspatent) av 1852. lagen om av 5. Nationalitetskrav för medlemmar 6. Utländska medborgare bli medlemmar i en förening i Österrike även om de inte är bosatta där. kan Status som juridisk person och hur sådan erhålls Alla föreningar som grundas enligt lagen om föreningar av 1951 blir juridiska personer. Meddelandet om avsikten att bilda en förening måste lämnas till de behöriga myndigheterna INDIREKT BESKATTNING 12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet I Österrike är föreningar befriade från alla de undantag som föreskrivs i denna artikel. 13. Andra särskilda undantag Utöver bestämmelserna i artikel 13 i sjätte momsdirektivet finns det inga särskilda undantag. 14. Momsbefrielse Nej. DIREKT BESKATTNING 15. Allmänna regler Även sammanslutningar av personer, institutioner, fonder och liknande som inte är juridiska personer skall betala bolagsskatt (Körperschaftsteuer). 71 16. 17. (artikel 34-37 Föreningar undantagna från skattskyl dighet Ideella föreningar utan kommersiellt syfte, som främjar ett allmännyttigt i ändamål, kyrkor Bundesabgabenordnung), små livför säkringsbolag (60 000 ATS), föreningar inom jordbrukssektorn med syfte att gemensamt använda maskiner och utrustning (kooperativ) etc, privata fonder, fackföreningar, juridiska ombud, finansieringsföreningar för små och medelstora företag. Kriterier för undantag Det viktigaste kriteriet är vilket ändamål som föreskrivs i föreningens stadga, t. ex. allmännyttigt ändamål, eller annat speciellt ändamål. välgörenhet, 18. Mål som berättigar till undantag 19. pensions- lagstiftningen, Religiösa sammanslutningar, godkända och av socialkassor enligt särskilda villkor (artikel 6 i KSTG - lagen om bolags skatt). Undantaget gäller inte rättssubjekt som har begränsad skattskyldighet. Gåvor från privatpersoner Gåvor från privatpersoner till religiösa sammanslutningar (upp till 1 000 ATS), högskolor samt organ för forskning och utveckling kan dras av från den skattepliktiga inkomsten. Högst 10 % av den totala inkomsten föregående år kan dras av. välgörande ändamål eller i allmänhetens intresse. 2) Privat stiftelse, med status som juridisk person, som av grundaren har försetts med medel att användas och förvaltas med ett tillåtet mål som denne fastställt. 24. Krav beträffande nationalitet Inga. 25. Erhållande av status som juridisk person 26. 27. Typ 1 (se punkt 23) blir juridisk person när behörig myndighet beslutar att stiftelsen kan godkännas. Typ 2 blir juridisk person vid införandet i bolagsregistret (Firmenbuch). Rättskapacitet Bägge typer av stiftelse är juridisk rättsliga person, dvs. kan utföra handlingar och vara part i en rättslig process. Avyttring av tillgångar vid likvidation Skall för typ 1 (se punkt 23) meddelas i behörig myndighets kungörelse av stiftelsens likvidation. Beträffande typ 2 överförs tillgångarna stiftelseförklaringen till de angivna yttersta (Stiftungserklärung) förmånstagarna. Om detta avvisas övergår tillgångarna till grundaren eller österrikiska staten. i STIFTELSER RÄTTSLIG STÄLLNING 22. 23. Bildande Fritt bildande. Grundläggande definition Det finns två olika typer av stiftelser. 1 ) Stiftelse enligt stiftelser (Bundes-Stiftungs-und-Fonds Gesetz) eller generell lagstiftning, dvs. stiftelse med bestående tillgångar med mål av lagen om 72 PORTUGAL FÖRENINGAR RÄTTSLIGA RAMAR 1. 2. 3. 4. 5. 6. Lagfäst föreningsrätt? Artikel 46 i författningen av 1976, artikel 158 till 166 och 167 till 184 i civillagen, samt dekretlag nr 594/74 av den 7 november 1974. Grundläggande definition Lagen ger inte någon definition. Enligt allmän praxis är det en grupp enskilda personer som sammanför vissa varor eller tjänster för ett mål som inte syftar till personlig vinning. Lägsta antal grundare Inget lägsta antal. Typer av föreningar Privat förening enligt det allmänna systemet. Privat förening enligt ett särskilt system (t. ex. kooperativ och institutioner för social solidaritet). Föreningar som inte är juridisk person (icke godkända föreningar och särskilda kommittéer). Nationalitetskrav för medlemmar Såvitt inte stadgarna säger något annat kan vara utländska medborgare medlemmar i en förening. Status som juridisk person och hur sådan erhålls Standardgodkännande som beviljas på villkor att föreningens stiftelsehandling bestyrks av en notarie och att innehållet är i överensstämmelse med artikel 167-1 i civillagen. Publicering av utdrag ur och föreningens stadgarna i den portugisiska officiella tidningen gör föreningen lagligt erkänd gentemot tredje man. stiftelsehandling Rättskapacitet Föreningarnas rättskapacitet är beroende av den s. k. ultra v/res-regeln. Enligt denna regel anses föreningar inte bara ha de rättigheter och skyldigheter som är nödvändiga, utan även de som är av ändamålsenliga föreningens mål. Endast rättigheter och skyldigheter fysiska specifika personer är uteslutna. för uppnåendet för Stadgar Ja. För stiftelseurkunden, dvs. den bestyrkta stiftelsehandlingen, finns det obligatoriska minimikrav. 9. Registreringskrav 10. 11. För föreningar enligt det allmänna systemet har registreringen endast en publiceringsfunktion och ingen kon stituerande verkan. Kommersiell verksamhet Föreningar kan ha ett finansiellt mål som inte utesluter finansiella fördelar för medlemmarna, förutsatt att det inte är i form av vinst som sådan. som Avyttring av tillgångar vid likvidation testamenterats eller Tillgångar donerats med anvisningar, eller är av sedda för ett visst syfte, måste anvisas till en annan juridisk person med samma anvisningar eller mål. Beträffande andra tillgångar bemyndigar artikel 162-2 i civillagen medlemmarna i överensstämmelse med stadgarna eller genom bestämma anvisningen. årsmötesbeslut att SKATTESTATUS INDIREKT BESKATTNING 12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet Ja. Andra särskilda befrielser Medicinsk eller paramedicinsk vård, utbildningsanstalter, konstnärliga akti- 13. 73 viteter, försäkrings- och socialhjälps tjänster. 14. Momsbefrielse Livsmedel, dagstidningar, vecko- och månadstidningar och kulturell litteratur, farmaceutiska produkter och liknande, passagerartrafik, medicinsk vård och underhållning. DIREKT BESKATTNING 15. 16. Allmänna regler Inkomstskatt för (IRC) (20 % av komst) som tas ut komst efter avdrag Medlemsavgifter finansiering av föreningens mål inkomst. juridiska personer beskattningsbar in på sammanlagd in för vissa kostnader, för bidrag och av uppnåendet inte som betraktas Förmögenhetsskatt Föreningar undantagna från skattskyl dighet Administrativa allmännyttiga juridiska personer (religiösa samfund, frivilliga brandkårer osv. ) är befriade från inkomstskatt för juridiska personer. Det gäller även allmännyttiga institutioner som uteslutande befrämjar vetenskapliga eller kulturella ändamål eller utför välgörenhetsmässigt eller socialt arbete samt speciella institutioner för social solidaritet (IPSS) och organisationer med liknande rättslig ställning. 17. Kriterier för undantag I de första två fallen måste organi sationerna samarbeta med myndig heterna på nationell, regional eller lokal nivå. Institutioner för social solidaritet och liknande institutioner skall vara regionala registrerade Beslutet socialförsäkringsnämndema. tillkommer lika fullt myndigheterna. Skattebefrielsens omfattning kan variera beroende på ändamål. hos de 18. Mål som berättigar till undantag På begäran av den sökande beviljar finansministeriet skattebefrielser genom ett beslut (despacho) som publiceras i "Diåro da Republica". 19. Gåvor från privatpersoner Fysiska personer far göra avdrag för gåvor till de organisationer som anges i artikel 56 i lagen om 1RS, upp till ett värde av 15 % av deras beskattningsbara nettoinkomst. Detta gäller också för juridiska personer utan vinstsyfte som tillhör eller är grundade av religiösa och samfund, vetenskapliga, kulturella, litterära eller konstnärliga organisationer. bildningsförbund 20. före skatt med upp Gåvor från företag Juridiska personer far göra avdrag från vinsten till sammanlagt 0,2 % av omsättningen, och därutöver med 50 % av gåvans värde, för gåvor som ges som kulturell sponsring bildande, vetenskapliga, kulturella, litterära och konstnärliga organisationer. eller till 20 a). Gåvor till utländska föreningar REDOVISNING OCH REVISION 21. Redovisning råd ansvarar Ett övervakande för kontroll av styrelsens aktiviteter. Det säkerställer att föreningens räkenskaper förs på ett lämpligt sätt. förening skatte som åtnjuter En eftergifter måste alltid hålla räken skaperna tillgängliga för skattemyndig heterna. STIFTELSER Bildande Genom en handling inter vivos eller ett testamente. Handlingen skall attesteras utom när det gäller ett icke offentligt testamente. Urkunden som konstituerar stiftelsen stiftelsens målsättning och ange de medel som står fastställa skall 22. 74 till dess förfogande. Stadgarna måste alltid vara bestyrkta, 23. Definition Det finns inte någon rättslig definition. Enligt allmän praxis är stiftelsen en organisation som främjar ett varaktigt ändamål för vilket tillgångai har avsatts. 24 KraVbeträfTande nationalitet Nej, men stiftelsen skall ha sitt säte i Portugal. 25. Erhållande av status som juiidisk person Stiftelser blir juridiska personer genom individuellt den godkännande; administrativa myndigheten av 26. Rättskapacitet Se föreningar. 27. Avyttring av tillgångar vid likvidation Tillgångar från upplösta stiftelser av yttras enligt de gemensarima reglerna för föreningar och stiftelser 28. Se föreningar lliiiii '', •"•'•'. '•'J. 'J. J. '. i. i. 'i. i'. ',. 'i. ','•'. '• •'• •". V. '. 'V. 'ii i '. V. '. ««sm» 29. 30, Redovisning Revision av den myidighet Stiftelser förblir under ständig tillsyn av den myndighet som har godkänt dem. Stiftelser skall ha ett skat:eråd. De kan upplösas som godkände dem i de fall när deras mål har blivit uppfyllt eller omöjlig'. : att uppfylla, i händelse av felaktigt utnyttjande av tillgångarna, om allmän ordning är hotad eller det ändamål som främjas inte längre motsvarar det som anges i stadgarna. 75 FINLAND FÖRENINGAR RÄTTSLIGA RAMAR 1. 2. Lagfäst föreningsrätt? Ja, artikel 10a i författningen, ändrad 1995, och artikel 1 lagen om föreningar av 1989. i Grundläggande definition Ett avtal genom vilket flera personer tillsammans verkar för det gemensamma förverkligandet av ett ändamål där det inte finns ett vinstsyfte. (Föreningen är en bestående enhet i betydelsen att den inte är tillfällig. ) som verkar utan Registrerade föreningar: Föreningar Lägsta antal grundare Tre. Typer av föreningar A. - vinstsyfte. (t. ex. - kooperativa organisationer, bildade före ikraftträdandet av lagen om kooperativa organisationer av 1954). - skrivet i lagen om föreningar). - lag (t. ex. finska advokatsamfundet). Föreningar organiserade genom Föreningar med tillstånd (före Ekonomiska föreningar Ej registrerade föreningar som B. saknar rättskapacitet Nationalitetskrav för medlemmar Lagen om föreningar: Inget. Undantag: Om föreningens huvud sakliga syfte är att utöva inflytande över rikets angelägenheter får den endast ha medlemmar som är finska medborgare, i Finland och utlänningar bosatta föreningar vars medlemmar är finska medborgare eller utländska medborgare bosatta i Finland eller föreningar som har medlemsföreningar som utgörs av 10. 76 finska medborgare medborgare bosatta i Finland. eller utländska Styrelseledamöter: Ordföranden och minst hälften av styrelseledamöterna skall vara bosatta i Finland om inte Handels- och industriministeriet har beviljat undantag från detta krav. Status som juridisk person och hur sådan erhålls Ja, enligt lagen om föreningar blir en förening juridisk person genom regi streringen. Endast registrerade före ningar kan bli juridiska personer. Medlemmarna i en registrerad förening är för inte personligen föreningens åtaganden. ansvariga Rättskapacitet Som juridisk person har en registrerad förening full rättskapacitet. En regi strerad förening kan erhålla rättigheter, ingå åtaganden och uppträda som part annat organ. eller inför domstol Oregistrerade saknar föreningar rättskapacitet. Stadgar Ja. Registreringskrav Registrering är inte obligatorisk som sådan. Om registrering önskas innehåller föreningslagen regler för detta. En anmälan om bildande måste antecknas i en stiftelseurkund som skall innehålla regler för föreningen samt namn på och adress till ordföranden och de personer som har rätt att teckna firma. Anmälan om bildandet skall undertecknas av ordföranden. Kommersiell verksamhet En förening som verkar utan vinstsyfte får endast utöva sådan handel eller annan ekonomisk verksamhet som före skrivs i stadgarna eller på annat sätt är relaterad till uppfyllandet av dess mål eller är att anse som ekonomiskt obetydlig. 11. För ekonomiska föreningar finns inga särskilda stadgar (se punkt 4). skall användas Avyttring av tillgångar vid likvidation De tillgångar som återstår efter en likvidation enligt föreningens regler. När sådana regler saknas måste likvidatorn ställa åter stående tillgångar till statens förfogande att användas för att främja samma eller likviderade liknande mål som den föreningens. SKATTESTATUS INDIREKT BESKATTNING 12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet Organisationer i allmänhetens intresse (välgörenhetsorganisationer, idrotts föreningar osv. ) är skattepliktiga om deras verksamhet anses vara inkomst av inkomst förvärvsverksamhet enligt skattelagen. Detta betyder att praktiskt taget alla skattebefrielser enligt artikel 13 av betydelse för föreningar har införlivats. Andra särskilda undantag Inga. Skattebefrielser Tryckkostnader för medlemsblad för föreningar som verkar i allmänhetens intresse är undantagna från skatt. 13 14 DIREKT BESKATTNING 15. 16. Allmänna regler Generellt sett är föreningar föremål för bolagsskatt (28 % av beskattningsbar inkomst) på all sin inkomst, samt för fastighetsskatt på taxeringsvärdet på byggnader och mark. inkomstskattelagen Föreningar undantagna från skattskyl dighet Enligt föreningar som verkar utan vinstsyfte (föreningar i föremål intresse) allmänhetens för bolagsskatt endast inkomst av för affärsverksamhet, och för kommunal (12,04% skatt av beskattningsbar inkomst) på inkomst av fastighet som används för annan verksamhet utan vinstsyfte. Skattestyrelsen kan medge befrielse från skatt på inkomst av affärsverksamhet föreningens och verksamhet är av social betydelse. fastighet om 17. Kriterier för undantag Föreningar skall arbeta uteslutande och direkt i allmänhetens intresse i materiell, andlig eller social mening. Deras verksamhet skall inte enbart beröra en begränsad grupp. Medlemmarna får inte erhålla ekonomiska fördelar (del av vinst m. m. ) av verksamheten. 18. Mål som berättigar till undantag Utdelning, ränta och realisationsvinster såvida inkomstskattepliktiga är inte en tillhör inte tillgångarna affärsverksamhet. Som exempel utgör följande intäktstyper inte inkomst av affärsverksamhet: Försäljningsintäkter och övriga för att - intäkter finansiera föreningens verksamhet. från arrangemang Intäkter från medlemstidningar - och i direkt andra publikationer anslutning till verksamheten. 19. Gåvor från privatpersoner Gåvor till som verkar utan vinstsyfte är inte inte skattepliktiga. Gåvor är avdragsgilla för privatpersoner. Gåvor från företag Gåvor till föreningar som verkar utan vinstsyfte är inte skattepliktiga. Enligt bolagsbeskattningen gåvor avdragsgilla inom vissa gränser (5 000- 150 000 FIM) om de ges med konstnärliga vetenskapliga eller motiveringar som skattestyrelsen anvisar. föreningar till är 20. 77 20 a). Gåvor till utländska föreningar REDOVISNING OCH REVISION SKATTESTATUS 28. Se föreningar. Redovisning 21. STIFTELSER 22. 23. 24. 25. 26. 27. Bildande Enligt lagen om stiftelser, ändrad 1995, krävs för bildande av stiftelse tillstånd från Patent- och registerstyrelsen. Grundläggande definition En stiftelse bildas genom en stiftelse handling som skall innehålla uppgift om stiftelsens ändamål och en förteckning över dess tillgångar. En stiftelse sköts av en oberoende styrelse som skall anges i stiftelsens stadgar. Krav beträffande nationalitet Styrelseledamöterna och de personer som äger teckna stiftelsens firma måste vara medborgare i en stat som anslutit sig till EES-fördraget, dock måste minst en av dem vara bosatt i Finland, såvida Handels- och industriministeriet inte beviljat undantag från kravet. Erhållande av status som juridisk person Stiftelsen blir juridisk person genom registreringen. Registrering av stiftelser är obligatorisk. Rättskapacitet Full rättskapacitet som juridisk person. Efter det att en stiftelse har blivit registrerad kan den förvärva rättigheter och ta på sig skyldigheter liksom stämma någon och bli stämd under eget namn. Avyttring av tillgångar vid likvidation Om stiftelsen har tillgångar sedan skulderna blivit betalda och stadgarna inte föreskriver någon särskild använd ning, skall tillgångarna övergå till staten som utan dröjsmål skall överföra dem för främjande av ändamål i linje med stiftelsens målsättning. REDOVISNING OCH REVISION 29. Redovisning 30. Stiftelsen skall ha minst två revisorer och två revisorssuppleanter för revision av verksamhet och räkenskaper. Revision Justitieministeriet skall se till att stif telsens styrelse följer lagen och stif telsens stadgar. 78 SVERIGE FÖRENINGAR RÄTTSLIGA RAMAR 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Lagfäst föreningsrätt? Ja. Andra kapitlet 2 och 20 §§ i grund lagen av 1974. Grundläggande definition En förening (ideell förening) är en juridisk person genom vilken flera personer tillsammans verkar för ett gemensamt syfte. Föreningen får inte ha något ekonomiskt syfte eller åtminstone ingen kommersiell verksamhet. Lägsta antal grundare Ej reglerat. Typer av förening Ideell förening som inte är reglerad i lag. Nationalitetskrav för medlemmar organiserad Inga särskilda krav. Status som juridisk person och hur sådan erhålls Föreningen anses vara juridisk person om den har stadgar och en styrelse. Rättskapacitet Föreningen kan förvärva rättigheter och skyldigheter, vara part i rättegång osv. utan några särskilda restriktioner. 8. Stadgar Nej, men stadgarna måste vara till räckligt fullständiga för att föreningens syfte skall kunna uppnås. Registreringskrav inga generella krav. En Det finns förening som bedriver näringsverk samhet skall under vissa omständigheter registreras i handelsregistret. Kommersiell verksamhet I princip inte tillåten. Föreningen kan dock bedriva mindre affärsverksamhet 9. 10. så länge som den inte är kommersiellt organiserad. 11. Avyttring av tillgångar vid likvidation Tillgångarna skall fördelas i enlighet med stadgarna. Om stadgarna inte reglerar denna fråga får tillgångarna fördelas mellan medlemmarna. SKATTESTATUS INDIREKT BESKATTNING 12-14. Allmänna regler Föreningar för välgörande ändamål är i allmänhet inte momspliktiga. Andra föreningar är momspliktiga på samma villkor som övriga juridiska personer. DIREKT BESKATTNING 15. 19. Allmänna regler inkomst inte föremål för Normalt beskattning eller förmögenhetsbeskatt ning. Föreningar som verkar utan vinstsyfte betalar inte inkomstskatt på sådan affärsverksamhet som har ett naturligt samband med den verksamhet som bedrivs utan vinstsyfte. Inkomst av annan affärsverksamhet är skattepliktig. Gåvor från privatpersoner Gåvor över 10 000 SEK är normalt underkastade gåvoskatt. Undantag gäller religiösa samfund och föreningar med bildande, medicinska, försvarsmässiga, eller forskningsmässiga, inte välgörande avdragsgill hos givaren. syften. Gåvan sociala är 20. Gåvor från företag Se punkt 19. REDOVISNING OCH REVISION 21. Redovisning Ingen särskild tillsyn för föreningar. STIFTELSER 22. 79 Bildande Alla fysiska och juridiska personer kan bilda en stiftelse. 23. 24. 25. 26. 27. Grundläggande definition En egendom som i enlighet med stif tarens vilja (gåva eller testamente) är avskild att varaktigt förvaltas för ett visst syfte. Krav beträffande nationalitet Inga. Erhållande av status som juridisk person En stiftelse blir juridisk person så snart den har bildats, dvs. när egendomen har överförts till separat förvaltning. Rättskapacitet Avyttring av tillgångar vid likvidation En stiftelse kan i princip inte likvideras så länge som den har tillgångar. I särskilda fall kan dock tillgångarna användas för ett ändamål som ligger mycket nära det ursprungliga ändamålet. tillstånd från en statlig Ett särskilt sådant krävs myndighet förfarande. för ett SKATTESTATUS 28. eller Stiftelser som tjänar försvarsmässiga, utbildningsmässiga, medicinska, sociala, välgörande forskningsmässiga syften är endast skattepliktiga för inkomst av näringsverksamhet. inte utan vinstsyfte Stiftelser underkastade gåvoskatt. Gåvor är inte avdragsgilla hos givaren. är Stiftelser är momspliktiga under samma förutsättningar som andra juridiska personer. REDOVISNING OCH REVISION 29. 30. Redovisning Revision Stiftelser övervakas normalt av läns styrelserna. 80 FÖRENADE KUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND FÖRENINGAR RÄTTSLIGA RAMAR 1. Lagfäst föreningsrätt? Det finns ingen föreskriven föreningsrätt trots att föreningsfrihet föreligger. Det finns frihet att bilda förvaltningsbolag ("trusts"), även om sådana för icke välgörande ändamål i vissa fall är ogiltiga. 2. Grundläggande definition enskild definition ingen rättslig allmänt Det finns på vedertagen frivilliga organisationer. I dess vidaste betydelse är en frivillig organisation bildad av två eller flera personer som efter egen vilja går samman för ett gemensamt ändamål vars syfte inte är ekonomisk vinning. 3. Lägsta antal grundare I praktiken två. 4. Typer av föreningar Oinkorporerad förening. Förvaltningsbolag ("trust"). och understödsförening Bolag begränsat av garanti (Company limited by guarantee). Industri- (Industrial and Provident society). Förening inkorporerad genom kungligt fribrev (Royal Charter) Förening mentsbeslut (Act of Parliament) Nationalitetskrav för medlemmar inkorporerad genom parla 5. Inget krav för frivilliga organisationer som sådana. Beträffande välgörenhet i England och Wales registrerar tillsyns myndigheten välgörenhets för inrättningar (Charity Commission) inom organisationer endast domsrättsområdet. Detta skall egent ligen tolkas som att när det gäller en 81 av en majoritet oinkorporerad välgörenhetsorganisation skall styrelsens ledamöter vara bosatt i England eller Wales, medan vad gäller ett bolag är registrering domsrättsområdet tillräcklig. inom Status som juridisk person och hur sådan erhålls Bolag begränsat av garanti blir juridisk i person bolagsregistret. registrering genom Industri- och understödsförening blir juridisk person genom registrering i registret för understödsföreningar. Förening inkorporerad genom kungligt fri brev blir juridisk person genom det kungliga fribrevet. Förening inkorporerad genom parla mentsbeslut blir juridisk person genom parlamentsbeslutet. Oinkorporerad förening är inte juridisk person. trusts" är inte separata "Charitable juridiska personer. Men det är möjligt att bilda ett "charitable company" som är juridisk person. Rättskapacitet Det finns inga begränsningar i stad garna, men på vissa områden är rätts kapaciteten beroende av de ändamål och befogenheter som har fastställts i det grundläggande dokumentet. Stadgar tillsynsmyndigheten Ingen obligatorisk form. Registreringskrav Välgörenhetsorganisationer skall regi streras hos för välgörenhetsinrättningar i England och Wales. För övriga frivilliga organi sationer är registrering beroende av den och juridiska formen. i understödsföreningar registret för understödsföreningar. Bolag begränsat av garanti i bolagsregistret. Industri- registreras registreras 10. 11. Kommersiell verksamhet i välgören Det finns begränsningar hetsorganisationers kommersiella verksamhet. De kan bedriva handel i enklare form, men inte varaktigt som ett sätt De välgörenhetsorganisationer som önskar bedriva omfattande handelsverksamhet måste göra detta i ett dotterbolag som kan förbinda sig att betala tillbaka vinsterna till moderorganisationen så att skatten kan återvinnas. resurser. skaffa att Avyttring av tillgångar vid likvidation I frivilliga organisationer sker detta i enlighet med det grundläggande doku mentet. Vad beträffar välgörenhetsorganisa tioner överförs tillgångarna till andra välgörenhetsorganisationer med lik nande syfte. Om det grundläggande dokumentet några föreskrifter kan tillsynsmyndigheten ge direktiv. innehåller inte SKATTESTATUS INDIREKT BESKATTNING 12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet Alla befrielser som rör välgörenhets organisationer blivit har genomförda. inte 13. Andra särskilda befrielser av Tillhandahållande Tillhandahållande av utbildning a) utan vinstsyfte. barn b) omsorg och sjukvård inom en godkänd institution. c) tjänster utan vinstsyfte. d) Penninginsamlingar. Tillhandahållande social av 14. Momsbefrielse Dessa innefattar försäljning av donerat lösöre, tillhandahållande av annonsering eller insamlings- för utbildningsändamål, vissa hjälpmedel för handikappade, fordon och ambu lanser för handikappade, viss medicin och viss medicinsk utrustning som tillhandahålls för välgörenhetsorgani sationer. Uppförande av nya bostads- fastigheter och byggnader för vissa välgörenhetsändamål är helt befriade från moms. DIREKT BESKATTNING 15. Allmänna regler 16. Inga särskilda undantag för frivilliga organisationer som sådana. Föreningar undantagna från skattskyl dighet Välgörenhetsorganisationer är befriade från de flesta former av direkt skatt, innefattande inkomstskatt, bolagsskatt, realisationsvinstskatt och arvsskatt. 17. Kriterier för undantag För att föreningen skall fa befrielse får inkomsten eller vinsten endast användas för välgörande ändamål. Inkomst av handelsverksamhet annat än i direkt anslutning till välgörande verksamhet blir ofta föremål för bolagsskatt. 18. Målsättningar som berättigar till undan tag 19. Gåvor från privatpersoner en summa När en privatperson eller ett företag ingår ett gåvoavtal och förbinder sig att under en period som överstiger tre år en betala till viss välgörenhetsorganisation, måste ett belopp som motsvarar inkomst- eller företagsskatten enligt bassatsen dras av. Detta belopp återbetalas av skatte till välgörenhetsorgani myndigheten sationen. Dessutom kan en privatperson som betalar en högre skattesats erhålla ytterligare skattelättnad. Ett bolag kan yrka avdrag för bruttobeloppet och erhåller som skattelättnad. mellanskillnaden På samma sätt har privatpersoner sedan 1990 kunnat göra engångsbetalningar 82 som gåva. För närvarande är minsta donation 250 GBP i monetär form. 20. Gåvor från företag 20 a). Gåvor till utländska föreningar REDOVISNING OCH REVISION 21. Redovisning 83 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. Åtgärdens beteckning Kommissionens meddelande om att främja frivilligorganisationer och stiftelser i Europa. 2. Berörda budgetposter B5-3202 3. Rättslig grund Rådets beslut av den 9 december 1996 om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag inom Europeiska unionen ( 1997-2000). 4. Beskrivning av åtgärden Kostnader i samband med expertmöten och informationskampanjer om framtida infallsvinklar på föreningarnas roll i Europeiska unionen. 4. 1 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Expertmötena och informationskampanjerna kommer att genomföras enbart under 1997. 5. Utgifts-/Inkomstkategori 5. 1 • Icke-obligatoriska utgifter 5. 2 Differentierade anslag 6. Typ av utgifter och intäkter En liten andel (expertmöten och information) finansieras till 100 %. Övriga bidrag genom samfinansiering med andra tillgångar från offentlig och/eller privat sektor kommer att anpassas efter gemenskapens intressen. Vanliga bidrag i procentandelar som sätts efter vad arrangörerna har för behov och hur viktigt arrangemanget är för den näringsdrivande föreningssektorn. till seminarier, kurser och rundabordssamtal utgår 7. Budgetkonsekvenser Ett antal möten och konferenser kommer att arrangeras under 1997. Total kostnad 100 000 ecu. 8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder. ^ förvaltning så När det gäller avtalsenliga skyldigheter samt principer för sparsamhet och sund innehåller alla avtal mellan kommissionen och ekonomisk bidragsmottagare (övervakning, rapporteringsskyldighet osv. ) genom bidragskontroll och leverans av tjänster och undersökningar som kommissionen beställer före betalning. som motverkar bestämmelser bedrägeri 9. Analys av kostnadseffektiviteten avseende meddelandet om att främja frivilligorganisationer och stiftelser 9. 1 Särskilda och kvantificrbara mål. Målgrupp Att lägga fast en samordnad politik för nätverk av europeiska frivilligorganisationer och stiftelser. Ett informationsnätverk om den näringsdrivande föreningssektorn (European citizens' advice bureaus) har upprättats av European Committee of Workers Cooperative Productive Societies, Euro-Citizen Action Service, Comité Européen des Associations d'Intérêt Général och European Foundation Centre för att fylla det behov de näringsdrivande föreningarna har av kontakt med gemenskapens näringsliv för nätverksbildning). av Euroinfocentrer via nätverket (nätverket 9. 2 Skäl för åtgärden Det är nödvändigt att samtala med regeringsrepresentanter för medlemsstaterna och med företrädare för frivilligorganisationer (föreningar) och stiftelser om hur rekommendationerna i dokumentet bäst omsätts i praktiken. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Frivilligorganisationer och stiftelser är en heterogen sektor. Detta innebär att de föreslagna åtgärderna måste förberedas mycket noggrant, för att man skall få en riktig avvägning mellan angivna krav och utnyttjade medel. När projekten inleds kommer man att välja indikatorer som svarar mot varje projekts speciella särart med utgångspunkt i ett standardformulär som avdelningarna skall utforma. Standardformuläret måste vara utformat så att det stämmer med urvalskriterierna för olika fonder och finansieringskällor. Resultatbedömning De planerade åtgärderna är mycket viktiga, eftersom de skall tillåta föreningar och stiftelser att bäde dra nytta av fördelarna med den gränslösa gemensamma marknaden och följa konkurrensreglerna utan att förlora sin partnerskapsprägel. Resultaten kommer till exempel att <r bedömas i förhållande till målsättningarna för varje åtgärd och mot tältet, samt de svårigheter de bakgrund av EU-aspekterna pä näringsdrivande föreningarna har, när de deltar i utvecklingen pa lokalplanet, att utnyttja strukturfonderna pä ett riktigt sätt och fullt ut. 10. Administrativa utgifter (del A i avsnitt 3 i den allmänna budgeten) 10. 1 Personalbehov Typ av tjänst Avdelad personal Härrörande från Varaktighet Fasta tjänster Tillfällig a tjänster 1 Extra personal Personal i GD det eller på den avdelning som berörs 1 xA 1 nej Fast eller tillfällig personal A B C Övrig personal Totalt 1 1 12 månader Kostnaden tor en fast anställd (på nivån A1-A5) beräknas till 100 000 ecu. 10. 2 Utgifter på grund av extra personal Belopp Beräkningsmetod ecu Fast personal Tillfällig personal Övrig personal budgetrubrik) (ange 6<* 10. 3 Extra administrativa utgifter som den föreslagna åtgärden innebär Budgetrubrik Belopp Beräkningsmetod ecu Totalt - Inom rådande budget ?,> ISSN 1024-4506 KOM(97) 241 slutlig DOKUMENT SV 05 06 10 16 Katalognummer : CB-CO-97-282-SV-C ISBN 92-78-21237-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg