title: Решение на Комисията от 17 юни 1997 година за изменение на Решение 94/324/ЕО относно определяне на специални условия, регулиращи вноса на рибни продукти и продукти от аквакултури с произход от Индонезия (текст от значение за ЕИП)

formats: html pdf print xhtml

text: 03/т. 21 BG Официален вестник на Европейския съюз 225 31997D0401 L 166/14 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 25. 6. 1997 РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА от 17 юни 1997 година за изменение на Решение 94/324/ЕО относно определяне на специални условия, регулиращи вноса на рибни продукти и продукти от аквакултури с произход от Индонезия (текст от значение за ЕИП) (97/401/EО) КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Директива 91/493/ЕИО на Съвета от 22 юли 1991 г. за определяне на здравните изисквания за производството и пускането на пазара на рибни продукти (1), последно изменена с Директива 95/71/ЕО (2), и по-специално член 11, параграф 5 от нея, като има предвид, че списъкът на предприятия, одобрени от Индонезия за внос на рибни продукти и продукти от аквакултури в Общността, е бил определен с Решение 94/324/ЕО на Комисията (3), последно изменено с Решение 96/31/ЕО (4); като има предвид, че въпросният списък може да бъде изменен след съобщаването на новия списък от компетентния орган в Индонезия; като има предвид, че компетентният орган на Индонезия е обявил новия списък, в който са добавени 35 предприятия, заличени са 119 предприятия и са изменени данните за 11 предприятия; като има предвид, че е необходимо да бъде изменен списъкът на одобрените предприятия; като има предвид, че мерките, предвидени в настоящото решение, са били определени в съответствие с процедурата, посочена в Реше- ние 90/13/ЕИО на Комисията (5), ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ: Член 1 Приложение Б към Решение 94/324/ЕО се заменя с приложението към настоящото решение. Адресати на настоящото решение са държавите-членки. Член 2 Съставено в Брюксел на 17 юни 1997 година. За Комисията Franz FISCHLER Член на Комисията (1) ОВ L 268, 24. 9. 1991 г. , стр. 15. (2) ОВ L 332, 30. 12. 1995 г. , стр. 40. (3) ОВ L 145, 10. 6. 1994 г. , стр. 23. (4) ОВ L 9, 12. 1. 1996 г. , стр. 6. (5) ОВ L 8, 11. 1. 1990 г. , стр. 70. 226 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 21 ПРИЛОЖЕНИЕ „ПРИЛОЖЕНИЕ Б СПИСЪК НА ОДОБРЕНИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ Номер на одобрението Предприятие Адрес 003. 07. B PT. AGUNG JAYASARI SAKTI 008. 11. B PT. AORTA Palembang, South Sumatra Semarang, Central Java 011. 24. B PT. BANGGAI SENTRAL SHRIMP Batui-Luwuk, Central Sulawesi 013. 10 B PT. BONECOM 015. 13. B PT. BUMI MENARA INTERNUSA 017. 13. D PT. CANDI JAYA AMERTA 019. 21. D PD. ANUGRAH FOOD INDUSTRY 020. 13. B PT. CENTRAL WINDU SEJATI Jakarta Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java Tanjung Pinang, Riau Sidoarjo, East Java 024. 10. B PT. DHARMA SAMUDRA FISHING INDUSTRIES Jakarta 025. 07. B PT. DHARMA NIAGA Palembang, South Sumatra 026. 08. B PT. DIPASENA CITRA DARMAJA PLANT I Lampung 027. 13. B PT. DUA MUTIARA 032. 11. B PT. FISHINDOMAKMUR SANTOSO 035. 02. B PT. GROWTH PACIFIC 036. 10. B PT. HALIMAS SAKTI SEJATI 041. 13. B PT. INDONUSA ROYAL SEAFOOD CORP. 042. 09. B PT. INTIMINA SETIATAMA 044. 13. B PT. ISTANA CIPTA SEJAHTERA 046. 02. A PT. JUTA JELITA 046. 02. B PT. JUTA JELITA 053. 07. B PT. LAURA INDO 054. 07. B PT. LESTARI MAGRIS PLANT I 055. 10. B PT. LOLA MINA 060. 13. B PT. MEGA MARINE PRIDE 063. 13. B PT. MINA KENCANA SEJAHTERA 065. 19. B PT. MISAJA MITRA 066. 21. B PT. MISAJA MITRA 069. 13. B PT. MODERN SINAR JAYANTARA 070. 13. B PT. MULTI PRAWN Sidoarjo, East Java Semarang, Central Java Medan, North Sumatra Jakarta Pasuruan, East Java Cirebon, West Java Banyuwangi, East Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra Palembang, South Sumatra Palembang, South Sumatra Jakarta Pasuruan, East Java Sidoarjo, East Java Kota Baru, South Kalimantan Samarinda, East Kalimantan Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java 077. 10. B PT. PANGGUNG ENTERPRISE Ltd Jakarta 087. 02. B PT. RED RIBBON INDONESIA CORP. Medan, North Sumatra 089. 21. B PT. SAMARINDA CENDANA COLD STORAGE & INDUSTRIES 093. 13. B PT. SARI TIRTA JAYA 095. 13. B PT. SEKAR BUMI I 096. 13. B PT. SEKAR BUMI II 097. 13. D PT. SEKAR LAUT 099. 13. B PT. SEKAR MULYA Samarinda, East Kalimantan Banyuwangi, East Java Waru, East Java Sidoarjo, East Java Sidoarjo, East Java Sidoarjo, East Java 106. 21. B PT. SUMBER KALIMANTN ABADI Tarakan, East Kalimantan 108. 13. B PT. SURI TANI PEMUKA 110. 13. B PT. SURYA ALAM TUNGGAL 118. 02. B PT. TIMUR JAYA I 118. 02. C PT. TIMUR JAYA I Banyuwangi, East Java Sidoarjo, East Java Tj. Balai Asahan, North Sumatra Tj. Balai Asahan, North Sumatra 119. 11. B PT. TIRTA RAYA MINA (PERSERO) Pekalongan, Central Java 03/т. 21 BG Официален вестник на Европейския съюз 227 Номер на одобрението Предприятие Адрес 120. 13. B PT. TITANI ALAM SEMESTA 126. 13. B PT. UJUNG TIMUR 134. 13. B PT. WINDU BLAMBANGAN SEJATI 135. 13. B PT. WINDU MUTIARA 137. 19. B PT. WIRONTONO 138. 13 B PT. ANEKA TUNA INDONESIA 138. 13. C PT. ANEKA TUNA INDONESIA 139. 13. C PT. AVILA PRIMA 140. 11. C PT. BALI MAYA PERMAI Gresik, East Java Sidoarjo, East Java Banyuwangi, East Java Banyuwangi, East Java Banjarmasin, South Kalimantan Malang, East Java Malang, East Java Banyuwangi, East Java Pekalongan, Central Java 144. 02. B 144. 02. C PT. MEDAN TROPICAL CANNING & FROZEN INDUSTRIES Medan, North Sumatra PT. MEDAN TROPICAL CANNING & FROZEN INDUSTRIES 144. 13. C PT. BLAMBANGAN RAYA 145. 25. C PT. DEHO CANNING 148. 13. C PT. MAYA MUNCAR 149. 18. B PT. UJUNG TIMUR 150. 18. B PT. WINDU ALAM 151. 10. B PT. OCEAN MITRAMAS Medan, North Sumatra Banyuwangi, East Java Bitung, North Sulawesi Banyuwangi, East Java Pontianak, West Kalimantan Pontianak, West Kalimantan Jakarta (KM Mitramas 3) 151. 13. C PT. REX CANNING AND FROZEN INDUSTRY Pasuruan, East Java 152. 10. B PT. OCEAN MITRAMAS 153. 27. C PT. CITRARAJA AMPAT CANNING 154. 13. B PT. KARYA KENCANA SUMBERSARI 156. 11. B PT. NAGAMAS SAKTI PERKASA 161. 13. B PT. BUMIMAS INDAH 163. 02. A PT. CENTRAL WINDU SEJATI 163. 02. B PT. CENTRAL WINDU SEJATI 172. 19. B PT. KALIMANTAN FISHERY Jakarta (KM Mitramas 5) Sorong, Irian Jaya Sidoarjo, East Java Semarang, Central Java Pasuruan, East Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra Banjarmasin, South Kalimantan 174. 21. B PT. MALINDO KENCANA UTAMA Tarakan, East Kalimantan 175. 13. B PT. MARINE CIPTA AGUNG 178. 11. B PT. MISAJA MITRA 179. 27. C PT. MULTI TRANSPECHE INDONESIA Pasuruan, East Java Pati, Central Java Biak, Irian Jaya 183. 10. B PT. RED RIBBON INDONESIA CORPORATION Jakarta 186. 13. B PT. SEKAR KATOKICHI Sidoarjo, East Java 197. 18. B PT. CENTRAL COLD STORAGE PRATAMA SAKTI Pontianak, West Kalimantan 198. 08. B PT. DIPASENA CITRA DARMAJA PLANT II Lampung 199. 11. D PT. INDOSIGMA SURYA CORPORATION Semarang, Central Java 201. 02. B PT. INTIMAS SURYA 204. 13. D PT. MIWON MINA SAMUDRA 205. 13. B PT. MUSTIKA BAGUS 207. 13. B PT. SK. FOODS INDONESIA 209. 09. B PT. FEGA AQUAFARMINDO 210. 13. D PERUSAHAAN KERUPUK „SURYA JAYA“ 211. 13. B PT. ARGA ANAN NUSA 212. 13. B PT. ERATAMA PUTRA MANDIRI 213. 01. B PT. UJUNG TIMUR LANGSA 214. 10. B PT. MOONSTAR TUNAINDO 215. 14. B PT. SARI SEGAR LAUT 216. 15. B CV. SARI ALAM 217. 11. B PT. AQUAFARM NUSANTARA Jakarta Sumenep, Madura Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java Tangerang, West Java Sidoarjo, East Java Pasuruan, East Java Surabaya, East Java Langsa, Aceh Jakarta Denpasar, Bali Mataram, Nusa Tenggara Barat Semarang, Central Java 218. 10. B PT. NAGAMAS SAKTI PERKASA Jakarta 228 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 21 Номер на одобрението Предприятие Адрес 220. 07. B PT. CAHAYA BINTANG LAUT ABADI 221. 21. B PT. NELAYAN ABADI KALIMANTAN 222. 21. B PT. TUNAS NELAYAN MANDIRI Bangka, Palembang Tarakan, East Kalimantan Tarakan, East Kalimantan 223. 02. B PT. PULAU SALJU INDAH LESTARITj. Balai Asahan, North Sumatra 224. 02. B PT. PUTRA ALI SENTOSA Sibolga, North Sumatra 225. 10. B PT. FISHINDOMAKMUR SANTOSO 226. 10. B PT. CITRA DIMENSI ARTHALI 227. 13. B PT. SCRUM INDONESIA 228. 13. B PT. MEGAH SETYA NUGRAHA Jakarta Jakarta Probolinggo, East Java Surabaya, East Java 229. 08. B PT. CENTRAL PERTIWI BRATASENA Lampung 230. 13. B PT. HARAPAN BENDERANG 231. 13. B PT. UJUNG TIMUR 232. 13. B PT. MIWON MINA SAMUDRA А = пресни рибни продукти. В = замразени рибни продукти. С = консервирани рибни продукти. D = пушени, осолени, сушени или мариновани рибни продукти. “ Banyuwangi, East Java Banyuwangi, East Java Sumenep, East Java


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1099/97 DE LA COMMISSION du 17 juin 1997 fixant les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation dans les secteurs de la viande de volaille et des oeufs ainsi que pour l'ovalbumine et modifiant le règlement (CE) n° 1484/95

eurovoc_concepts:
CCT duties
egg
import
poultrymeat
representative price
third country


title: Eisen und Stahl : monatlich 5/1997.,Iron and steel : monthly 5/1997.,Sidérurgie : mensuel 5/1997.

eurovoc_concepts:
EU Member State
industrial statistics
iron and steel industry
third country


title: Det Europæiske Råds Resolution om stabilitets- og vækstpagten Amsterdam, den 17. juni 1997

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
budget policy
budgetary discipline (EU)
economic convergence
national budget
third stage of EMU

formats: html pdfa1b print


title: Eiropas Parlamenta un padomes lēmums Nr. 1336/97/EK (1997. gada 17. jūnijs) par vairākām pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem

eurovoc_concepts:
EU aid
action programme
project of common interest
trans-European network
transmission network

formats: html pdf print

text: 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 141 31997D1336 L 183/12 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 11. 7. 1997. EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1336/97/EK (1997. gada 17. jūnijs) par vairākām pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 129. d panta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (2), ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3), rīkojoties saskaņā ar Līguma 189. b pantā noteikto procedū- ru (4), ņemot vērā Samierināšanas komitejas 1997. gada 16. aprīlī apstiprināto kopīgo projektu, (1) (2) (3) lai Kopienas iedzīvotāji un ražotāji, tā kā Eiropas telekomunikāciju tīklu izveides un attīstī- bas mērķis ir nodrošināt informācijas apriti un apmaiņu Kopienā; tā kā šie izdevumi par iekārtām ir priekšnotei- jo īpaši kums tam, mazie un vidējie uzņēmumi, varētu pilnā mērā izmantot telekomunikāciju iespējas un līdz ar to varētu izveidot “informācijas sabiedrību”, kurā lietojumu, pakalpojumu un telekomunikāciju tīklu attīstībai būs izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu to, ka katram pilsonim, uzņēmumam un valsts iestādei arī mazāk attīstītos vai perifēros reģionos ir pieejama jebkura veida vai daudzuma informācija, kas tiem var būt vajadzīga; tā kā Komisija Baltajā grāmatā par izaugsmi, konkurēt- spēju un nodarbinātību uzsvēra tādas informācijas sa- biedrības izveides nozīmīgumu, kas, ieviešot jaunus eko- nomisko, politisko un sociālo attiecību veidus, palīdzēs Savienībai pārvarēt jaunus sarežģījumus nākamajā gad- simtā, tostarp nodarbinātības veicināšanas jomā; tā kā Eiropas Padome to atzina 1993. gada decembrī Briselē; tā kā iekšējais tirgus veido teritoriju bez robežām, kurā jānodrošina brīva preču, kapitāla un pakalpojumu ir aprite un brīva personu kustība un kurā jau pieņemta- jiem Kopienas pasākumiem vai pasākumiem, kas ir pieņemšanas procesā, ir vajadzīga nozīmīga informācijas apmaiņa privātpersonu, uzņēmēju un pārvalžu starpā; tā (1) OV C 302, 14. 11. 1995. , 23. lpp. un OV C 175, 18. 6. 1996. , 4. lpp. (2) OV C 39, 12. 2. 1996. , 20. lpp. (3) OV C 129, 2. 5. 1996. , 32. lpp. (4) Eiropas Parlamenta 1996. gada 1. februāra atzinums (OV C 47, 19. 2. 1996. , 15. lpp. ), Padomes 1996. gada 21. marta kopējā nostāja (OV C 134, 6. 5. 1996. , 18. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1996. gada jūlija lēmums (OV C 261, 9. 9. 1996. , 59. lpp. ). Eiropas Parla- 17. menta 1997. gada 14. maija lēmums un Padomes 1997. gada 26. maija lēmums. kā efektīvu informācijas apmaiņas līdzekļu atrašanās uzņēmumu īpašumā ir ļoti būtiska to konkurētspējas uzlabošanai; tā kā šo informācijas apmaiņu var nodroši- nāt Eiropas telekomunikāciju tīkli; tā kā Eiropas komu- nikāciju tīklu pieejamība stiprinās Kopienas sociālo un ekonomisko kohēziju; tā kā Eiropas telekomunikāciju tīklu izveidei un attīstībai ir jānodrošina brīva informācijas apmaiņa privātpersonu, uzņēmēju un pārvalžu starpā, vienlaicīgi ievērojot perso- nu tiesības uz privāto dzīvi un intelektuālā un rūpnie- ciskā īpašuma tiesības; tā kā 1994. gada jūnijā ražotāju augsto pārstāvju grupas locekļi savā ziņojumā “Eiropas un globālā informācijas sabiedrība”, ko tie sagatavoja 1994. gada 24. un 25. jū- nija Eiropas Padomes sanāksmei Korfā, ieteica īstenot Eiropas telekomunikāciju tīklus un nodrošināt to savie- nojamību ar visiem Eiropas komunikāciju tīkliem; tā kā minētajā ziņojumā kā informācijas sabiedrības balsts bija norādīti mobilie sakari, kuru iespējas ir jāstiprina; tā kā Eiropas Padome sanāksmē Korfā deva vispārēju apstip- rinājumu minētajam ieteikumam; tā kā Komisija ievēroja minētos ieteikumus savā ziņo- jumā Eiropas Parlamentam un Padomei – “Ceļš uz informācijas sabiedrību Eiropā: rīcības plāns”; tā kā Pa- domes 1994. gada 28. septembra sanāksmes secināju- mos par šo rīcības plānu uzsvērts, ka ātrdarbīgu infor- ir svarīga, mācijas infrastruktūru ātra attīstība Kopienai pamatojoties uz globālu, saskaņotu un līdzsvarotu pie- eju; tā kā Līguma 129. c pantā paredzēts, ka Kopienai jāiz- strādā vairākas pamatnostādnes, kas nosaka Eiropas ko- munikāciju tīklu jomā paredzēto pasākumu mērķus, prioritātes un vispārīgas nostādnes; tā kā šīm pamatnos- tādnēm jānosaka kopīgas intereses projekti; tā kā Eiropas komunikāciju tīkli telekomunikāciju infrastruktūras jomā ietver trīs šos tīklus veidojošus līmeņus: lietojumi, vis- pārējie pakalpojumi un pamattīkli; (4) (5) (6) (7) 142 (8) LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/19. sēj. tā kā informācijas sabiedrība nevar attīstīties, nepastāvot pieejamiem lietojumiem un jo īpaši kolektīvo interešu lietojumiem, kuri, cik vien iespējams, atbilst lietotāju vajadzībām un kuros attiecīgā gadījumā ņem vērā vecāka gadagājuma cilvēku un invalīdu vajadzības; tā kā lietoju- mi tādējādi veido kopīgas intereses projektu svarīgu daļu; tā kā attiecībā uz lietojumiem, kas saistīti ar teledarbu, jo īpaši jāņem vērā attiecīgajās dalībvalstīs piemērojamās tiesību normas, kuras attiecas uz darba ņēmējiem; (15) ieskaitot demonstrāciju, tā kā Lēmumā 94/802/EK (3) paredzētās Esprit program- mas (īpaša programma pētniecībai un tehnoloģiju attīstī- informāciju tehnoloģiju bai, jomā (1994. līdz 1998. gads)) darbība ir sagatavojusi pamatu un nodrošinājusi tehnoloģisko bāzi informācijas tehnoloģiju lietojumu ieviešanai; (9) tā kā kopīgas intereses projektus atsevišķos gadījumos var jau īstenot pašreizējos telekomunikāciju tīklos, jo īpaši Euro-ISDN, un tādējādi piedāvāt Eiropas mēroga lietojumus; tā kā ir jāizstrādā pamatnostādnes, lai no- teiktu minētos kopīgas intereses projektus; (16) (10) tā kā Kopienā ir jānodrošina saskaņota izvēlēto priekšli- kumu un valstu vai reģionu līmenī pieņemtu līdzīgu iniciatīvu īstenošana; (11) tā kā, atlasot un īstenojot šādus projektus, jāņem vērā visas infrastruktūras, ko piedāvā esošie un jaunie opera- tori; rezultāti, kas tā kā sasniegti, darbojoties Lēmumā 91/353/EEK (4) paredzētajām īpašajām pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmām vispārējas intereses līdz 1994. gads) un telemātikas sistēmu jomā (1991. Lēmumā 94/801/EEK (5) paredzētajai īpašajai pētniecības un tehnoloģiju attīstības, tostarp demonstrāciju, pro- grammai kopīgas intereses telemātikas lietojumu jomā (1994. līdz 1998. gads), veido pamatu kopīgas intereses savietojamu lietojumu ieviešanai visā Eiropā; (12) (13) tā kā 1995. gada 9. novembrī Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Lēmumu Nr. 2717/95/EK par vairā- kām pamatnostādnēm Euro-ISDN (Eiropas integrēto pa- kalpojumu cipartīkla) kā Eiropas komunikāciju tīkla at- tīstībai (1); tā kā pašreizējie komunikāciju tīkli, kas iekļauj esošo ISDN, attīstās, lai kļūtu par attīstītiem tīkliem, kuros ir iespējams mainīgs datu pārraides ātrums un pat platjo- slas spējas un kurus var pielāgot dažādām vajadzībām, jo īpaši multivides pakalpojumu un lietojumu nodroši- nāšanai; integrēto platjoslas komunikāciju tīklu (IBC tīklu) ieviešana; tā kā IBC tīkli veidos optimālu platformu informācijas sabied- rības lietojumiem; tā kā šīs attīstības iznākums būs (17) tā kā ir jānodrošina efektīva koordinācija starp Eiropas telekomunikāciju tīklu attīstību, kurai jārisina reāli pastā- vošas problēmas, necenšoties veikt tikai eksperimentālus projektus, un dažādām Kopienas programmām, jo īpaši pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas ce- turtās pamatprogrammas īpašajām programmām, mazo un vidējo uzņēmumu atbalsta programmām, uz infor- māciju orientētām programmām (piemēram, INFO 2000 un MEDIA II) un citām informācijas sabiedrības darbī- bām; tā kā šāda koordinācija ir jānodrošina arī attiecībā uz projektiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumos, kuri attiecas uz Eiropas komunikāci- ju tīkliem; (14) tā kā Lēmumā 91/352/EEK (2) paredzētās RACE pro- (īpaša pētniecības un tehnoloģiju attīstības grammas līdz programma komunikāciju tehnoloģiju jomā (1990. 1994. gads)) darbība ir sagatavojusi pamatu un nodroši- nājusi tehnoloģisko bāzi IBC tīklu ieviešanai Eiropā; (18) tā kā pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt telemātikas tīklu savietojamību pārvalžu starpā, iekļaujas to prioritā- šu sistēmā, kura pieņemta attiecībā uz pašreizējām Eiro- pas telekomunikāciju tīklu pamatnostādnēm; (1) OV L 282, 24. 11. 1995. , 16. lpp. (2) OV L 192, 16. 7. 1991. , 8. lpp. (3) OV L 334, 22. 12. 1994. , 24. lpp. (4) OV L 192, 16. 7. 1991. , 18. lpp. (5) OV L 334, 22. 12. 1994. , 1. lpp. 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 143 tā kā Komisija savā 1993. gada 24. jūlija ziņojumā par sagatavošanas darbiem Eiropas komunikāciju tīklu jomā attiecībā uz integrētiem platjoslas sakariem atzina vaja- dzību veikt sagatavošanas darbus sadarbībā ar minētās nozares dalībniekiem, lai izstrādātu atbilstīgas pamatnos- tā kā šo darbību rezultāti veido pamatu šā tādnes; lēmuma pamatnostādnēm attiecībā uz IBC tīkliem; IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants (19) (20) tā kā telekomunikāciju nozarē notiek pakāpeniska libe- ralizācija; tā kā Eiropas mēroga lietojumu, vispārējo pakalpojumu un pamattīklu attīstību arvien vairāk no- teiks privāta iniciatīva; tā kā šai attīstībai Eiropas mērogā ir jāatbilst tirgus vajadzībām vai sabiedrības faktiskām un nozīmīgām vajadzībām, ko nevar nodrošināt vienīgi tirgus konjunktūra; tā kā, ņemot ieinteresētie nozares dalībnieki tiek lūgti, izmantojot attiecīgas proce- dūras, kas ikvienam dod vienādas iespējas, iesniegt kon- krētus priekšlikumus; tā kā ir jānosaka šīs procedūras; tā kā Komiteja palīdz Komisijai precizēt kopīgas intereses projektus; to vērā, (21) tā kā 1994. gada 20. decembrī Eiropas Parlaments, Padome un Komisija noslēdza pagaidu vienošanos par izpildes pasākumiem attiecībā uz tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 189. b pantā noteikto kārtī- bu (1); (22) tā kā kopīgas intereses projektiem, kas attiecas uz kādas dalībvalsts teritoriju, jāsaņem attiecīgās dalībvalsts apsti- prinājums; (23) tā kā Komisijai un dalībvalstīm būs jāveic pasākumi, lai nodrošinātu minēto tīklu savietojamību un lai koordi- nētu, no vienas puses, dalībvalstu darbības, kuru nolūks ir ieviest Eiropas telekomunikāciju tīklus, un, no otras puses, salīdzināmus valsts projektus, tikai tādā mērā, lai nodrošinātu vispārēju konsekvenci; (24) sabiedrības optimālai attīstībai tā kā informācijas ir svarīgi nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu starp Kopienu un trešām valstīm, jo īpaši valstīm, kas ir puses Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu, vai valstīm, kuras ir noslēgušas Asociācijas līgumu ar Kopienu; Šajā lēmumā ir izstrādātas pamatnostādnes, kas nosaka Eiropas komunikāciju tīklu jomā paredzēto pasākumu mērķus, priori- tātes un vispārīgas nostādnes attiecībā uz telekomunikāciju infrastruktūru. Šīs pamatnostādnes nosaka kopīgas intereses projektus, uzskaitot šos projektus I pielikumā un paredzot procedūru un kritērijus to precizēšanai. 2. pants Kopiena atbalsta tīklu savienošanu telekomunikāciju infrastruk- tūras nozarē, savietojamu pakalpojumu un lietojumu izveidi un attīstību, kā arī pieeju tiem, ar mērķi: — veicināt pāreju uz informācijas sabiedrību, kā arī nodrošināt pieredzi attiecībā uz jaunu tīklu un lietojumu izmantošanas ietekmi uz sabiedrisko dzīvi un veicināt sociālo un kultūras vajadzību apmierināšanu un dzīves kvalitātes uzlabošanu, — uzlabot Kopienas uzņēmumu konkurētspēju, jo īpaši mazo iekšējo un vidējo uzņēmumu konkurētspēju, un stiprināt tirgu, — stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju, jo īpaši ņemot vērā vajadzību saistīt salu reģionus, reģionus, kam ir tikai sauszemes robežas, un perifērus reģionus ar Kopienas cen- trālajiem reģioniem, — paātrināt jaunu attīstības rajonu darbības izaugsmi nolūkā radīt darba vietas. 3. pants Lēmuma 2. pantā minēto mērķu īstenošanai ir noteiktas šādas prioritātes: — tehnisko un komerciālo īstenošanas iespēju izpēte un izvēr- tēšana, pēc kuras sāk izmantot tādus lietojumus, kas veicina Eiropas informācijas sabiedrības attīstību, jo īpaši kolektīvās intereses lietojumus, (25) tā kā tomēr darbībām, kas veiktas šīm pamatnostādnēm, pilnībā piemēro Līgumā paredzētos konkurences noteikumus un izpildes tiesību aktus, saskaņā ar (1) OV C 102, 4. 4. 1996. , 1. lpp. — īstenošanas iespēju izpēte un izvērtēšana, pēc kuras sāk izmantot lietojumus, kuri veicina ekonomisko un sociālo kohēziju, uzlabojot pieeju informācijai visā Kopienā un attīstot Eiropas kultūras daudzveidību, 144 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/19. sēj. — pārrobežu starpreģionu iniciatīvu stimulēšana un reģionu, jo īpaši mazāk labvēlīgu reģionu iniciatīvu stimulēšana, lai ieviestu Eiropas telekomunikāciju pakalpojumus un lietoju- mus, — tīklu savienojamības un platjoslas pakalpojumu un lieto- tiem vajadzīgās jumu savietojamības veicināšanu, kā arī infrastruktūras veicināšanu, jo īpaši attiecībā uz multivides lietojumiem, un esošo un platjoslas pakalpojumu un lieto- jumu savietojamību. — īstenošanas iespēju izpēte un izvērtēšana, pēc kuras sāk izmantot tādus lietojumus un pakalpojumus, kuri stiprina iekšējo tirgu un veicina darba vietu rašanos, jo īpaši lieto- jumus, kas maziem un vidējiem uzņēmumiem nodrošina iespējas uzlabot to konkurētspēju Kopienā un pasaulē, — tehnisko un komerciālo īstenošanas iespēju noteikšana, iz- pēte un izvērtēšana, pēc kuras sāk izmantot Eiropas vis- pārējos pakalpojumus, kuri nodrošina bezproblēmu piekļuvi visa veida informācijai, tostarp laukos un perifēros reģionos, un savietojamību ar līdzvērtīgiem pakalpojumiem pasaules līmenī, — jaunu integrēto platjoslas komunikāciju (IBC) tīklu īstenoša- nas iespēju izpēte un izvērtējums tur, kur ir vajadzība pēc šādiem lietojumiem un pakalpojumiem, un šādu tīklu savie- nojamības veicināšana, — to nepilnību un trūkstošo elementu apzināšana un novēr- šana, kas traucē visu telekomunikāciju tīklu komponentu efektīvu savienošanu un savietojamību Kopienā un pasaulē, īpaši jo noteikti I pielikumā. telekomunikāciju pamattīklos, kas 5. pants Eiropas komunikāciju tīklu attīstība telekomunikāciju infrastruk- īstenojot kopīgas tūras jomā saskaņā ar šo lēmumu notiek, intereses projektus. Kopīgas ir uzskaitīti I pielikumā. intereses projekti 6. pants Saskaņā ar 7. , 8. un 9. pantu I pielikumā uzskaitītos kopīgas intereses projektus nosaka, ņemot vērā II pielikumā uzskaitītos kritērijus. Norādītie projekti var pretendēt uz Kopienas atbalstu saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā (1). 7. pants 4. pants Vispārīgās nostādnes attiecībā uz pasākumiem, kas jāīsteno, lai sasniegtu 2. pantā noteiktos mērķus, iekļauj: Pamatojoties uz I pielikumu, Komisija, apspriedusies ar 1. nozares dalībniekiem, un, ņemot vērā citas Eiropas komunikā- ciju tīklu politikas, sagatavo darba programmu, ko pieņem saskaņā ar 8. pantā paredzēto procedūru, un pēc tam izsludina uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. — kopīgas intereses projektu precizēšanu, izveidojot darba programmu, Komisija pārliecinās, ka projekti, kas attiecas uz kādas 2. dalībvalsts teritoriju, ir apstiprināti attiecīgajā dalībvalstī. — darbības, kuru mērķis ir palielināt privātpersonu, uzņēmēju un pārvalžu informētību par priekšrocībām, ko tie var iegūt, izmantojot jaunos attīstītos Eiropas telekomunikāciju pakalpojumus un lietojumus, — darbības, kuru mērķis ir veicināt apvienotas lietotāju un lai aizsāktu projektus pakalpojumu sniedzēju iniciatīvas, Eiropas telekomunikāciju tīklu jomā, jo īpaši IBC tīklu jomā, — saskaņā ar Līgumā paredzētām metodēm – atbalstu darbī- bām, kuru nolūks ir pētīt un izvērtēt lietojumu un jo īpaši kolektīvās intereses lietojumu īstenošanas un pēc tam arī izvēršanas iespējas, un sabiedriskā un privātā sektora sadar- bības izveides veicināšana, izmantojot dažādus partnerības veidus, jo īpaši, — to pakalpojumu un lietojumu nodrošinājuma un izmanto- juma veicināšanu, kas paredzēti mazajiem un vidējiem uz- ņēmumiem un profesionāliem lietotājiem un kas veido pamatu nodarbinātības un izaugsmes veicināšanai, 8. pants 1. Par šā lēmuma īstenošanu atbild Komisija. Gadījumos, kas paredzēti 9. panta 1. punktā, Komisijai 2. palīdz komiteja, ko veido dalībvalstu pārstāvji un vada Komisi- jas pārstāvis. Komisijas pārstāvis iesniedz komitejai veicamo pasākumu pro- jektu. Komiteja sniedz atzinumu par projektu termiņā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas paredzēts Līguma 148. panta 2. punktā gadījumos, kad Padomei jāpieņem lēmu- mi pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsis komitejā vērtē, kā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs ne- balso. (1) OV L 228, 23. 9. 1995. , 1. lpp. 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 145 ja tie ir saskaņā ar Komisija pieņem paredzētos pasākumus, komitejas atzinumu. Ja paredzētie pasākumi nav saskaņā ar komitejas atzinumu vai ja atzinums nav sniegts, Komisija nekavējoties iesniedz Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. Ja Padome nav pieņēmusi lēmumu trīs mēnešos no dienas, kad Komisija iesniegusi Padomei priekšlikumu, Komisija pieņem ieteiktos pasākumus. 13. pants Padome, katru gadījumu izskatot atsevišķi, var saskaņā ar Līguma 228. pantā paredzēto procedūru ļaut piedalīties trešām valstīm, jo īpaši valstīm, kas ir puses Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu vai kas noslēgušas asociācijas līgumu ar Kopienu, lai ļautu tām darboties līdzi kopīgas intereses projektu īstenošanā un veicināt telekomunikāciju tīklu savienošanu un savietojamību, ja vien tas nerada Kopienas atbalsta palielinā- jumu. 9. pants 14. pants Procedūra, kas paredzēta 8. pantā, attiecas uz: 1. — 7. pantā minētās darba programmas sagatavošanu un atjau- nināšanu, — uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus satura noteikšanu, — to kopīgas intereses projektu precizēšanu, kuros izmanto II pielikumā izklāstītos kritērijus, — papildu atbalsta un koordinācijas darbību noteikšanu, — pasākumiem, kas jāveic, lai novērtētu darba programmas īstenošanu finansiālā un tehniskā ziņā. Komisija informē komiteju visās tās sanāksmēs par pa- 2. veikto, īstenojot darba programmu. 10. pants Šo lēmumu piemēro integrēto pakalpojumu cipartīklam (ISDN), neierobežojot Lēmumu Parlamenta Nr. 2717/95/EK. un Padomes Eiropas Ik pēc trim gadiem Komisija sniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu. Ziņojumā iekļauj to rezultātu izvērtējumu, kas ar Kopienas atbalstu sasniegti dažādajās projektu jomās attiecībā uz kopē- jiem mērķiem, un novērtē attiecīgo lietojumu ieviešanas sociālo un sabiedrisko ietekmi pēc to izmantošanas sākšanas. Kopā ar šo ziņojumu Komisija iesniedz attiecīgus priekšlikumus šā lēmuma I pielikuma pārskatīšanai, ņemot vērā tehnisko attīstību un gūto pieredzi. Ja lēmumu nepieņem līdz ceturtā gada 31. decembrim, uzska- izņemot attiecībā uz ta, ka I pielikums ir zaudējis spēku, jau ir publicēti uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī pirms minētās dienas. 11. pants Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu kopīgas intereses projektu īstenošanu atbilstīgi Kopienas notei- kumiem. Apstiprinājuma procedūras, kas var būt vajadzīgas, pabeidz cik vien iespējams ātri saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. 15. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1997. gada 17. jūnijā 12. pants lēmums neietekmē dalībvalstu vai Kopienas Šis saistības. finansiālās Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs Padomes vārdā — priekšsēdētāja J. M. GIL-ROBLES A. JORRITSMA LEBBINK 146 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/19. sēj. I PIELIKUMS KOPĪGAS INTERESES PROJEKTU NOTEIKŠANA Eiropas telekomunikāciju tīkli atvērs Kopienas tirgu jauniem lietojumiem un pakalpojumiem, kas veidos pamatu informācijas sabiedrības attīstībai. Tie ir būtiski, lai veicinātu Kopienas labklājību, darba vietu radīšanu un stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju. Eiropas telekomunikāciju tīklu aprakstam par vispiemērotāko veidu vispārīgi ir atzīts trīs līmeņu modelis. Minētie līmeņi ir šādi: — lietojumu līmenis, kurā lietotāji izmanto vispārējos pakalpojumus un pamattīklus, lai apmierinātu savas profesionālās, izglītības un sociālās vajadzības, — vispārējo pakalpojumu līmenis, ko veido saderīgi vispārējie pakalpojumi un to vadība. Šie pakalpojumi, atbalstot attiecīgo lietojumu kopējās prasības un nodrošinot kopīgus līdzekļus jaunu lietojumu attīstībai un ieviešanai, papildina lietojumus un vienlaicīgi veicina to savietojamību, — pamattīklu līmenis, kas nodrošina fizisku piekļuvi, tīklu transporta un komutācijas elementus, tostarp to vadību un signālu nodošanu. Šie elementi nodrošina Eiropas komunikāciju tīklu savienojamību. Minētie trīs līmeņi veido saskaņotu struktūru tad, ja lietojumus atbalsta divi zemākie līmeņi: vispārējie pakalpojumi un pamattīkli. ja nedarbojas viens no diviem pārējiem līmeņiem; tomēr katram līmenim ir pietiekamā mērā jāatbalsta visi nākamā augstākā līmeņa komponenti. Šajā kontekstā kopīgas intereses projekti ir jānosaka, ņemot vērā to darbības jaudu šajā lēmumā paredzēto mērķu sasniegšanai. ir tas, ka lietojumi nav pieejami, Īpaši svarīgi Turpmākās iedaļas katrā Eiropas komunikāciju tīklu līmenī nosaka kopīgas intereses projektus, kas ir jāprecizē saskaņā ar 9. pantu un atbilstīgi 8. pantā paredzētajai procedūrai. 1. Lietojumi Lai sniegtu maksimālu labumu lietotājiem visā Kopienā, lietojumos ir jāņem vērā valodas vajadzības un tiem ir jābūt Ja iespējams, tajos ir jāņem vērā īpašās mazāk attīstītu vai mazāk apdzīvotu reģionu vajadzības. savietojamiem. Lietojumiem ir jāatbilst pēc iespējas plašāku lietotāju slāņu vajadzībām un jānodrošina pilsoņu pieeja kolektīvās intereses pakalpojumiem. Lai minētos lietojumus varētu izmantot invalīdi, jau projektu plānošanas sākuma posmā ir jāņem vērā īpašas vajadzības attiecībā uz pakalpojumu pieejamību. Kopīgas intereses lietojumu projekti ir šādi: — universitāšu un pētniecības centru tīkls: ir jāizveido attīstīts Eiropas komunikāciju tīkls, kurā izmanto multivides lietojumus un kurš saista universitātes un pētniecības centrus visā Eiropā, paredzot brīvu piekļuvi to bibliotēkām, — tālmācība: skolām, augstskolām, uzņēmumiem un privātpersonām ir jābūt pieejamiem attīstītiem tālmācības pakalpojumiem vispārējās izglītības un profesionālās apmācības sistēmā. Ir jāizveido centri, kas būtu no attāluma pieejami visā Kopienā, lai maziem un vidējiem uzņēmumiem, lieliem uzņēmumiem, izglītības sistēmām un valsts pārvaldes iestādēm nodrošinātu kursprogrammatūru un profesionālās apmācības pakalpojumus. Lai veicinātu pāreju uz informācijas sabiedrību, ir jāveido un jāattīsta jaunas pieejas visiem atbilstīgajiem vispārējās izglītības un profesionālās apmācības aspektiem, — veselības aizsardzības telemātika: ir jāsāk izmantot uz kopējiem standartiem balstīti Eiropas telekomunikāciju tīkli jo īpaši un lietojumi, kas Kopienas mērogā saistītu visus veselības aizsardzības nozares sadarbības partnerus, praktizējošos ārstus, slimnīcas un veselības aizsardzības iestādes, — transporta telemātika: Eiropas komunikāciju tīkli lai sniegtu uz lietotājiem orientētus pakalpojumus transporta nozares materiāli tehniskā atbalsta jomā un pievienotās vērtības pakalpojumu attīstības jomā, piemēram, informācijas pakalpojumi, integrētie samaksas un rezervācijas pakalpojumi, ceļojumu plānošana un maršrutu vadība, kā arī frakts un transportlīdzekļu vadība. Turklāt transporta telemātikas pakalpojumi pilsētās ir jānodrošina, ņemot vērā standartizācijas un savietojamības prasības. Sākot izmantot šos pakalpojumus, kuru pamatā ir attīstīti fiksēto un mobilo telekomunikāciju tīkli, visos iespējamos gadījumos ir jānodrošina vajadzīgā komplementaritāte un savietojamība ar Eiropas transporta tīkliem, ir jāizmanto pilnā mērā, 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 147 — vides telemātika: Eiropas kumunikāciju tīkli var dot būtisku ieguldījumu vides uzraudzībā un vadībā, tostarp ārkārtēju situāciju vadībā. Šo ieguldījumu var veikt, ieviešot informācijas sistēmas, ar ko vāc vides datus un dara tos pieejamus atbildīgajām iestādēm, kā arī izveidojot drošas komunikāciju sistēmas, kas var nodrošināt intervenci ārkārtējās situācijās, — teledarbs: teledarba attīstība (satelītbirojos un, ja iespējams, mājās), ko nodrošina attīstītas telekomunikāciju sistēmas, palīdzēs nodrošināt jaunas iespējas attiecībā uz darba vietu un darba organizēšanas veidu elastīgumu. Decentralizējot profesionālo darbību, teledarbs var arī palīdzēt mazināt sekas, kādas uz vidi rada cilvēku ikdienas regulāra pārvietošanās ar sabiedrisko transportu uz darbu un atpakaļ. Teledarba attīstību var veicināt, īstenojot projektus, kas teledarba veicējiem dara pieejamus individuālus telemātikas rīkus, kā arī, teledarba centrus ceļojošiem darba ņēmējiem. Īpaša uzmanība ir jāpievērš šo lietojumu sociālo seku izvērtēšanai un vērā ņemšanai, izveidojot — telemātikas pakalpojumi maziem un vidējiem uzņēmumiem: kopīgas intereses projekti veicinās Eiropas telekomu- nikāciju lietojumu un pakalpojumu izmantošanu Kopienas mazajos un vidējos uzņēmumos, nodrošinot saikni ar valsts pārvaldes iestādēm, arodapvienībām, patērētājiem, klientiem un piegādātājiem un iekļaujot informācijas pakalpojumus un elektronisko tirdzniecību. Jāpalielina mazo un vidējo uzņēmumu informētība par vispārējām iespējām, ko nodrošina telemātikas risinājumi, — elektroniskā izsole: jāizveido Eiropas elektroniskās izsoles tīkls, kā pamatā ir elektroniska valsts līgumu piešķiršanas procedūra, kurā iesaistītas Kopienā esošas valsts pārvaldes iestādes un piegādātāji, — pilsētu informācijas lielceļi: jāveicina tādu tīklu un pakalpojumu radīšana, kuri savieno mājsaimniecības, uzņēmu- mus, sociālas organizācijas un iestādes un nodrošina pieeju tiešsaistes multivides informācijas, izglītības, kultūras, izklaides un tūrisma pakalpojumiem vietējā, reģionālā, valstu un Kopienas mērogā. Jāveicina sasaiste starp pilsētu un reģionālajiem tīkliem, — bibliotēku pakalpojumi: lai nodrošinātu efektīvu pieeju sistematizētu zināšanu krājumiem un kultūras mantoju- mam, kas apkopots bibliotēkās visā Kopienā, ir jāsāk izmantot attīstītus Eiropas komunikāciju tīklu pakalpoju- mus, kuri iekļauj visu veidu bibliotēkas (valsts, universitāšu, pētniecības iestāžu, publiskās u. c. ), tādējādi atbalstot Kopienas ekonomisko, sociālo, izglītības un kultūras dzīvi, — telemātikas pakalpojumi attiecībā uz darba tirgu: lai pielāgotos mainīgajam darba tirgum Kopienā un palīdzētu risināt bezdarba problēmas, jāattīsta tādi telemātikas pakalpojumi kā darba piedāvājumu informācijas datu bāzes, — kultūras un valodas mantojums: jāstrādā pie iniciatīvām, saglabāšanu un piekļuvi tam, demonstrētu informācijas infrastruktūras tehnisko līdzekļu iespējas, stimulētu radošus centienus un atbalstītu vietēja satura izveidi vietējās valodās un tā izplatīšanu. lai veicinātu Eiropas kultūras un mākslas mantojuma lai tādējādi 2. Vispārējie pakalpojumi Kopīgas intereses projekti attiecībā uz vispārējo pakalpojumu tīkliem ir šādi: — funkcionālu Eiropas vispārējo pakalpojumu īstenošana, kas ietver jo īpaši elektronisko pastu, datņu pārsūtīšanas sistēmas, tiešsaistes piekļuvi elektroniskām datu bāzēm un video pakalpojumus. Tā kā šie Eiropas vispārējie izmantos esošos vai jaunākos fiksēto, vai mobilo sakaru pakalpojumi tīklus un jau funkcionējošo lietotāju pieejas kārtību. Tajos jāizmanto pakalpojumu elementi, kas darbojas Kopienas mērogā, piemēram, abonentu sarakste, ieskaits, autentificēšana, datu aizsardzība un informācijas drošība, intelektuālā īpašuma aizsardzība un atlīdzība, Eiropas “kiosks” un telemātiski navigācijas līdzekļi, pilsoņu piekļuves nodrošināšanas pakalpojumi, maksājumu pakalpojumi utt. , ir vajadzīgi steidzami, to nodrošināšanai — pakāpeniska vispārējo pakalpojumu paplašināšana multivides virzienā. Šie pakalpojumi nodrošinās tiešajiem lietotājiem piekļuvi multivides pakalpojumiem un var inter alia iekļaut multivides pasta, ātrdarbīgas datņu pārsūtīšanas un video pakalpojumus, tostarp pieprasījuma video. Ir jāveicina šo multivides pakalpojumu lietošana uzņēmumu un iedzīvotāju vidū, kā arī jaunu pakalpojumu elementu ieviešana, piemēram, automātiskā tulkošana, runas pazīšana, grafiskā lietotāja saskarne, intelektuālie aģenti un rīki lietotāju saskarsmei un personalizācijai, — nesavrupa ciparparaksta ieviešana kā pamats atklātu pakalpojumu sniegšanai un lietojuma mobilitātei: vispārējo pakalpojumu pamatā būs liels skaits papildu un konkurējošu pakalpojumu sniedzēju. Atklātu pakalpojumu sniegšanai un lietojuma mobilitātei būs izšķiroša nozīme un, lai to īstenotu, ir jānodrošina tādu ciparparakstu vispārēja pieejamība un atbalsts, kuri nodrošina piemērotu privātās dzīves aizsardzību. 148 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/19. sēj. 3. Pamattīkli Kopīgas intereses projekti attiecībā uz pamattīkliem ir šādi: — Eiropas integrēto pakalpojumu cipartīkls: komerciālu un tehnisku iemeslu dēļ attiecībā uz pieejamību Eiropas mērogā ISDN pašlaik ir vispiemērotākais komutētais ciparu pamattīkls, caur kuru var nodrošināt jaunus pakalpojumus un lietojumus. Tā pašreizējais attīstības līmenis ir ļoti izdevīgs Eiropai, un tā tirgus un ģeogrāfiskās izplatības paplašināšanu attaisnos šo jauno pakalpojumu un lietojumu ieviešana Eiropas mērogā. Tomēr ir jāpatur prātā, ka ISDN ir tikai pirmais solis un ka tas attīstīties, lai kļūtu vienīgi par līdzekli lietotāju piekļuvei platjoslas lai novērstu joprojām esošās nepilnības, kas traucē pamatpakalpojumiem. nodrošināt efektīvu pakalpojumu savietojamību, Īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, — asinhronās pārsūtīšanas režīma (ATM) un citu IBC tīklu ieviešana tirgū: šī joma jāuzskata par vissvarīgāko Eiropas kopīgo interesi, — esošo un IBC tīklu savietojamība: esošajiem tīkliem (ko izmanto fiksētiem, mobiliem un satelītu pakalpojumiem) ir jābūt savienotiem un savietojamiem savā starpā un ar ātrdarbīgiem tīkliem uz ATM bāzes, lai nodrošinātu vispiemērotākos ekonomiskos risinājumus dažādās situācijās, kas radīsies, veidojot informācijas sabiedrību. Šis jautājums ir IBC tīkla attīstības pamatā un ir jo īpaši svarīgs maziem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī profesionālo un individuālo lietotāju tirgiem, — fiksēto, mobilo un satelīta tīklu attīstība iepriekš minēto lietojumu un pakalpojumu atbalstam. 4. Īpašas nozīmes projekti Dažiem no šiem kopīgas intereses projektiem ir īpaša nozīme informācijas sabiedrības attīstībā. Tie ir vispārējie pakalpojumi un kolektīvās intereses lietojumi attiecībā uz tālmācību, kultūras mantojumu, pakalpojumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem un telemātiku transporta, vides un veselības aizsardzības vajadzībām. Uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus par šiem īpašas nozīmes projektiem vai to kombināciju publicē vismaz reizi gadā. Komisija ziņo Parlamentam par paveikto šajā sakarā. 5. Papildu atbalsts un koordinācijas darbības Papildus atbalstam, ko Kopiena sniegusi kopīgas intereses projektiem, tai jāuzsāk darbības, kuru mērķis ir nodrošināt attiecīgu vidi. Šīs darbības veicinās labvēlīgas vides attīstību un saskaņotu rīcību valsts un reģionālo darbību jomā jaunu lietojumu un pakalpojumu veicināšanai atbilstīgi programmu īstenošanai citās jomās, kā arī IBC tīklu attīstību. Tās būs saistītas ar apspriešanos ar Eiropas standartizācijas un stratēģiskās plānošanas iestādēm un koordināciju ar tām darbībām, ko finansē dažādi Kopienas finanšu instrumenti. Minētajās darbībās ir iekļauta: — uzdevumu apraksta izveide un pāreja pie šo uzdevumu veikšanas. Šie apraksti ļaus nozares dalībniekiem pieņemt atbilstīgus lēmumus par ekonomiskiem ieguldījumiem, — to līdzekļu noteikšana, kas nodrošina piekļuvi IBC tīkliem trīs iepriekš aprakstītajos līmeņos, — kopēju aprakstu izveide, ņemot vērā Eiropas un pasaules standartus, — sadarbības veicināšana nozares dalībnieku starpā, kabeļtelevīzijas tīklu operatori, kā arī ar lietotājiem, jo īpaši jaunu un sadalītu operatoru starpā, piemēram, — saskaņā ar šo lēmumu veikto darbību koordinācija ar attiecīgām Kopienas un valsts programmām. 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 149 II PIELIKUMS KRITĒRIJI KOPĪGAS INTERESES PROJEKTU NOTEIKŠANAI Kopīgas intereses projektus nosaka, tos izvēloties no projektiem, ko atbilstīgi uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus iesnieguši ieinteresētie nozares dalībnieki, kā paredzēts 7. pantā, pamatojoties uz to atbilstību attiecīgi 2. un 3. pantā noteiktajiem mērķiem un prioritātēm. Šiem projektiem jābūt pārrobežu projektiem tādā nozīmē, ka tiem jābūt vērstiem uz esošu vajadzību apmierināšanu vairākās dalībvalstīs. Parasti tos īsteno vairākās dalībvalstīs, taču var atļaut tos īstenot vienā dalībvalstī, ja attiecīgais projekts veicina plašākas Eiropas intereses. Turklāt ir jāņem vērā Regulā (EK) Nr. 2236/95 noteiktie ekonomiskie un finanšu kritēriji. Šie kritēriji, ko izmantos minētās regulas kontekstā, lai lemtu par finansiāla atbalsta piešķiršanu konkrētam projektam, ir šādi: — projekta iespējamā ekonomiskā dzīvotspēja, kas ir jānodrošina, — projekta nopietnība, — Kopienas intervences stimulējošā ietekme uz valsts un privāto finansējumu, — finanšu paketes drošība, — tiešas vai netiešas sociālekonomiskas sekas, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību, — sekas attiecībā uz vidi, — jo īpaši attiecībā uz pārrobežu projektiem – dažādu projekta posmu secības koordinācija


title: Ψήφισμα του Συμβουλίου της 17ης Ιουνίου 1997 σχετικά με την ανάπτυξη της τηλεματικής στις οδικές μεταφορές, και ιδίως της ηλεκτρονικής είσπραξης τελών

eurovoc_concepts:
EU Member State
European standard
cooperation policy
road transport
telematics
toll


title: A opinião dos Europeus sobre o ambiente e o desenvolvimento económico na Europa.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
economic development


title: Règlement (CE) nº 1132/97 du Conseil du 17 juin 1997 modifiant le règlement (CE) nº 393/97 fixant, pour l'année 1997, certaines mesures de conservation et de gestion des ressources de pêche applicables aux navires battant pavillon des îles Féroé

eurovoc_concepts:
Faroe Islands
catch quota
fishery management
fishing area
fishing licence
ship's flag


title: Verordnung(EG) Nr. 1103/97 des Rates vom 17. Juni 1997 über bestimmte Vorschriften im Zusammenhang mit der Einführung des Euro

eurovoc_concepts:
conversion rate
euro
monetary union
third stage of EMU