title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
environmental monitoring
environmental protection
information network
information system

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 13. 06. 1997 KOM(97) 282 lopull. 97/0168 (SYN) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta (komission esittämä) Perustelut 1. JOHDANTO Euroopan ympäristökeskuksesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) 1210/90 20 artiklan mukaan neuvoston on komission esittämän kertomuksen ja siihen sisällytettyjen "aiheellisten ehdotusten" perusteella päätettävä keskuksen uusista tehtävistä "erityisesti", mutta ympäristölainsäädännön täytäntöönpano, ympäristötuotemerkkien laatiminen, ympäristöystävällisten tekniikoiden edistäminen ja ympäristövaikutusten arviointiperusteiden vahvistaminen). ei yksinomaan , neljällä (yhteisön alueella Komission ehdotuksen1 sekä Euroopan parlamentin päätöslauselman2 perusteella neuvosto3 sopi vuonna 1995 että päätöstä uusien tehtävien osoittamisesta lykätään kahdella vuodella, koska ympäristökeskuksen henkilöstön palvelukseen ottaminen ja täyden toimintavalmiuden saavuttaminen vaativat oman aikansa. Tällä tiedonannolla on kaksi lähtökohtaa: i. keskuksen tavoitteet, joihin kuuluu koko Eurooppaa koskevan puolueettoman, luotettavan ja vertailukelpoisen tiedon toimittaminen yhteisölle ja jäsenvaltioille, jotta nämä voivat toimenpiteet, arvioida toteutettavia politiikkoja ja tiedottaa ympäristöä koskevista asioista yleisölle; tarvittavat poliittiset toteuttaa ii. edistymistä koskeva arviointi. 2. ARVIO KESKUKSEN SUORITTAMISESSA EDISTYMISESTÄ SILLE ASETETTUJEN TEHTÄVIEN 2. 1 Tärkeimmät saavutukset Euroopan ympäristökeskuksen ensimmäisen täyden toimintavuoden aikana sen tärkeimmät saavutukset ovat seuraavat: lähtenyt hyvin käyntiin, ja kahden toiminta on • ympäristön tilaa käsitelleiden kertomusten julkaiseminen vuonna 1995; julkaistut kertomukset ovat Europe's Environment - the Dobris Assessment (Euroopan ympäristö - Dobris-arviointi) sekä viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tarkistamiseen liittyvä kertomus. • ympäristöä koskevan perusverkoston ("EIONET") perustaminen; tiedon keräämiseen tarkoitetun jäsenvaltiot kattavan 1 KOM(95) 325 lopull. , 7. 7. 1995 2 Päätöslauselma A4-234/95, EYVL N:o C 287, 30. 10. 1995, s. 233 3 Neuvoston päätelmät, annettu 9. 11. 1995, asiak. 11175/95 (Presse 310) ympäristö - Dobris-arviointi) sekä viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tarkistamiseen liittyvä kertomus. • ympäristöä koskevan tiedon keräämiseen tarkoitetun jäsenvaltiot kattavan perusverkoston ("EIONET") perustaminen; • kahdeksan ensimmäisen Euroopan ensimmäisten tuotosten julkaiseminen; teemakeskuksen perustaminen ja niiden • ilmaan joutuvia päästöjä koskevien CORINAIR 90 ja 94 -kertomusten saattaminen valmiiksi; • arktista ympäristöä, terveyttä ja ympäristöä, ilmastonmuutosta ja ympäristö verotusta ja otsoniepisodeja koskevien kertomusten sekä Euroopan teemakeskusten kertomusten julkaiseminen; • tuotteiden ja tiedon levittäminen. Keskus on näin ollen päässyt hyvin liikkeelle vaikean ja kunnianhimoisen toimeksiannon toteuttamisessa. Arviointi aloitetaan tarkastelemalla tätä toimeksiantoa sekä keskuksen edistymistä sille annetuissa eri tehtävissä. 2. 2 Tämänhetkiset tehtävät annetussa asetuksessa Ympäristökeskuksesta (artikla 2) annetaan keskukselle suoritettaviksi kymmenen tehtävää, jotta se voisi tavoitteensa mukaisesti välittää vertailukelpoista, luotettavaa ja ajan tasalla olevaa tietoa ympäristöstä. Taulukossa 1 analysoidaan, kuinka keskus on edistynyt näissä tehtävissä. Taulukko l: Keskuksen edistyminen tämänhetkisissä tehtävissä Tehtävä Edistyminen i) luoda ja yhteensovittaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa Yleisesti ottaen tässä tehtävässä on päästy eteenpäin sen jälkeen kun verkosto ensimmäisen kerran hahmoteltiin vuonna 1994 ja verkosto [tiedon keräämistä varten] siinä päärakenneosaa. On perustettu kahdeksan teemakeskusta, jotka tukevat tehtävien ii), iii), iv), v), ja vi) suorittamista. Kansallisella tasolla tarvitaan vielä jonkin verran työtä, jotta kyetään varmistamaan riittävien voimavarojen osoittaminen mukana oleville laitoksille. Kansallisten tietokeskusten välisten telemaattisten yhteyksien luomiseen myönnettiin komission rahoitusta (IDA-ohjelma). yksilöitiin SOO noin ii) välittää yhteisölle ja jäsenvaltioille tarkoituksenmukaisen ja tehokkaan ja täytäntöönpanossa tarvittavaa puolueetonta tietoa ympäristöpolitiikan muotoilussa , työ edellyttää perustakseen jonka tietojen saamista Tämä ympäristökeskuksen verkostosta, luominen on vielä monilta osin alkuvaiheessa. Viidennen ympäristöä koskevan laadittu ajantasaistettu toimintaohjelman laadukas julkaisu, kertomus ympäristön joka osoitti keskuksen potentiaalin tällä alueella. Toinen esimerkki on vuotuinen otsonidirektiiviin liittyvä kertomus. tilasta oli kuitenkin tarkistamista varten iii) tallentaa, vertailla ja arvioida ympäristön tietoja; herkkyydestä asiantuntijaselvityksiä ja kuormituksesta yhteisön laatia ympäristön alueella; tilaa koskevia Keskus on edistynyt tilasta, maankäyttöä koskevan laatia merkittäviä toimia ilman laatua, ilmaan joutuvia päästöjä ja toteutettu ohjelman tiedon osalta. Lisäksi on sisävesien seuranta- 3> yhtenäisiä•[. ] arviointiperusteita ja saadaan parhaillaan järjestelmästä käyttöönottamiseksi, ensimmäisiä tietoja. Muilla alueilla keskuksen on toimittava paljolti muista lähteistä (kansalliset lähteet, tiedonvaihto, OFICD ym. ) asianomaiset varassa, teemakeskukset ovat toiminnassa ja työtä tukevat kansalliset seurantatoimet käynnissä. Vuoden 1997 suunnitelmiin kuuluu useiden asiantuntijakertomusten laatiminen. kerätyn kunnes tiedon tv) edistää ympäristötietojen vertailukelpoisuutta] Euroopan Tämä on keskeisen tärkeä tehtävä. Ilmaan joutuvien päästöjen, sisävesien ja luonnonsuojelun teemakeskukset ovat kyenneet tasolla ja tarvittaessa mittausmenetelmien yhdenmukaistamista saamaan aikaan yhteisesti tiedon asianmukaisin keinoin keräämiselle. Vuoden 1994 Corinair-hankkeen yhteydessä sovellettiin ilmaan joutuvia päästöjä koskevia standardeja; vuoden 1996 puolivälissä otettiin käyttöön sisävesiä koskevat standardit ja saman vuoden lopussa luonnonsuojelua koskevat standardit. Niin ikään on perustettu meri- ja rannikkoalueiden ja maankäytön ympäristökysymysten, maaperän teemakeskukset. Lisäksi on tehty YTK:n kanssa ilman, veden, maaperän ja maankäytön liittyvää yhteistyötä. laadunvalvontaan -varmistukseen suuntaviivoja sovittuja laadun ja v) edistää eurooppalaisten ympäristötietojen sisällyttämistä Keskus on tehnyt aiesopimukset WHO:n, UNEPin ja UNECEn kansainvälisiin ympäristön seurantaohjelmiin, kuten niihin, joita Yhdistyneet kansakunnat [on aloittanut] kanssa. vi) varmistaa luotettavan ympäristötiedon laaja leviäminen. Tietoa on pyritty levittämään huolimatta siitä, että ensimmäisten toimintavuosien aikana on jouduttu keskittymään kapasiteetin Lisäksi keskus julkaisee joka kolmas vuosi kertomuksen rakentamiseen. Dobris-arviointi on herättänyt vastakaikua, ja ympäristön tilasta keskus on pystynyt levittämään tietoa laajasti World Wide Webin kautta. Vuonna 1995 keskus julkaisi kertomuksen Europe's Environment: The Dobris Assessment (Euroopan ympäristö - Dobris-arviointi) sekä laati kertomuksen viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tarkistamista varten. Nämä kertomukset hyväksyttiin yhdessä ympäristön tilaa koskevaksi kolmivuotiskertomukseksi. toimitti ja vii) edistää ympäristöalan ennakointimenetelmien kehittämistä Tällä alueella on toteutettu valmistelevia toimia skenaarioiden (ohjelma 7). Lisäksi on käynnistetty ja soveltamista hahmottelemiseksi kustannuksia tutkimus koskevan suuntaviivoista. Tällä alueella on tähän mennessä toimittu pienellä rahoituksella, mutta työtä tehostetaan 1997. ympäristönsuojelutoimenpiteiden keräämisen tiedon edistää viii) ympäristövahinkojen kehittämistä ympäristöalan [. ] toimien sekä Tällä alueella on kustannusten arviointimenetelmien konsulttiyrityksen kanssa on voimavaroja koskevan kartoituksen laatimisesta. tehty valmistelevaa ja erään työtä tehty ensimmäinen sopimus ix) edistää koskevien tietojen vaihtoa [777] suotuisinta saatavilla olevaa tekniikkaa Työ tällaisen tiedon "selvittäjänä" on käynnistetty antamalla laadittavaksi kertomus. Kertomuksen on määrä valmistua 1997. x) [tehdä] yhteistyönä] [YTK:n, Eurostatin, OECD:n ym. Tässä työssä on yleisesti ottaen edistytty hyvin, ja mainittujen sopimukset. kanssa] kolmen Yhteistyö muiden pääosastojen, erityisesti pääosasto lA;n (PHARE), pääosasto XIl:n ja pääosasto XUI:n, kanssa on sujunut hyvin. laitoksen/järjestön kanssa on tehty 2. 3 Toiminta-alueet Ympäristökeskuksesta annetun neuvoston asetuksen (3 artikla) mukaan keskuksen keskeiseen toimintaan kuuluvat kaikki ne toimintamuodot, joiden avulla keskus voi laadusta, ympäristön kuormituksesta sekä ympäristön kerätä tietoja ympäristön herkkyydestä. Tällaista tietoa olisi kerättävä kahdeksaan eri osa-alueeseen liittyen. Taulukossa 2 on esitetty alustava analyysi siitä, kuinka tiedon keräämisessä on edistytty. 0 Analyysin perusteella voidaan todeta, että edistymistä on tapahtunut kaikilla kahdeksalla alueella; jatkossa keskuksen on tämän alustavan työn pohjalta käynnistettävä entistä voimaperäisempiä toimia jätehuollon, melun, metsien ja kemiallisten aineiden osalta. Ne alueet, joilla ei ole vielä käynnistetty työtä, on keskuksen johtokunnassa arvioitu vähemmän tärkeiksi työohjelman toteuttamisen kannalta. Taulukko 2 -yhteenveto edistymisestä eri toiminta-alueilla Alue Työn tämänhetkinen tilanne; edistyminen ~ ilman laatuja ilmakehään joutuvat päästöt —— ^ ~ ^ y™ ^ J ^ JJ siirrettiin ympäristökeskukselle, ja - veden laatu, saasteet ja vesivarat - maaperän, eläimistön ja kasviston sekä biotooppien tila keskus kokosi ilmaan joutuvia päästöjä (kasvihuonekaasut ja muut saasteet) koskevat tiedot vuosilta 1990 ja 1994. Vuonna 1994 perustettiin ilman laadun ja ilmaan joutuvien toiminnassa on päästöjen edistytty hyvin, ja käytettävissä on jo joukko kertomuksia ja tietokantoja. teemakeskukset. Yleisesti ottaen teemakeskus ja 1996 Vuonna 1994 perustettiin sisävesien laajuisesta sopimuksen päästiin puolivälissä seurantajärjestelmästä. Ensimmäisiä tietoja kootaan parhaillaan. Ensimmäinen kertomus julkaistiin 1996 lopussa, aiheena suuret joet EU:n laadun Vuoden 1996 puolivälissä perustettiin maaperän teemakeskus, jonka toiminta on vielä käynnistysvaiheessa. Vuonna 1994 perustettiin teemakeskus, ja Natura 2000 -ohjelman tukemiseksi on tehty hyödyllistä työtä. Teemakeskus kehittelee parhaillaan kasvi- ja eläinlajien tietokantaa ja tietojärjestelmää, ja järjestelmässä sovellettavista on laadittu menetelmistä tiedonkeruun käytöstä j ensimmäinen kertomus. Tämä mahdollistaa luonnonsuojelun järjestelmän sekä - maankäyttöjä luonnonvarat - jätehuolto ~ melupäästöt ~ kemialliset aineet aloittamisen. Metsiä koskevan tiedon osalta on aloitettu alustava työ, ja järjestetyssä työryhmätapaamisessa selvitettiin teemakeskuksen perustamisen mahdollisuuksia. l _ __ Vuonna 1995 perustettiin maankäytön teemakeskus, ja se on ottanut hoitaakseen CORlNE-ohjelman tehtävät. Parhaillaan tuotetaan saataville maankäyttöä koskevaa tietoa. Teemakeskuksen toiminta käynnistetään 1997. ~~ ™ Tekeillä on kartoitus, mahdollisesti teemakeskus. ja tulevaisuudessa perustetaan Alueella on tehty alustavaa työtä, jossa keskeisellä sijalla ovat olleet riskien arviointia koskeva tutkimus ja sisäerityksen kannalta haitallisia aineita käsitellyt työryhmätapaaminen. ~ rannikkoalueiden suojelu ~ Vuonna 1994 perustettiin meri-ja rannikkoalueiden ympäristön teemakeskus. Yhteenliittymän sisäiset organisaatioon liittyvät ongelmat ovat kuitenkin saaneet aikaan sen, että keskuksen toiminta on päässyt täyteen vauhtiin vasta viime aikoina. Ensimmäisten kertomusten arvioidaan valmistuvan vuoden 1997 puolivälissä. <r 2. 4 Yleisarvio Edellä olevista taulukoista voidaan nähdä, että keskus on edistynyt merkittävästi työssään. Tämä käy ilmi myös ensimmäisistä kertomuksista. Toisaalta on selvää, että keskuksen työ kansallisten, ympäristön eri osa-alueita koskevan tiedon hankkimiseen tarkoitettujen verkostojen aikaansaamiseksi on vasta alkuvaiheessa. 3. YHTEENVETO YMPÄRISTÖKESKUKSEN NYKYTILANTEESTA a) b) c) d) Keskuksen keskeisenä tiedon hankkiminen ja ympäristön nykyisestä ja näköpiirissä olevasta tulevasta tilasta raportoiminen. tehtävänä on edelleen ympäristöä koskevan Keskus on päässyt lupaavasti liikkeelle verkostonsa luomisessa, ja se on tasolla otettu yleensä hyvin vastaan. Keskus on kuitenkin kansallisella toiminnassaan riippuvainen kansallisten verkostojen kyvystä toimittaa sille tarvittavat tiedot, ja niin keskuksen, yhteisön kuin jäsenvaltioidenkin tasolla on vielä saataisiin tehtävä vahvistetuksi. jonkin verran infrastruktuuria työtä, jotta tätä Keskus on alkanut toimittaa Euroopan yhteisöjen toimielimille ympäristöä koskevia kokonaiskatsauksia. Keskus on edistynyt hyvin erityisesti ilman laatua ja ilmaan joutuvia päästöjä koskevan tiedon hankkimisessa ja välittämisessä. Muilla seitsemällä neuvoston asetuksessa mainitulla alueella sen työ alkaa vähitellen tuottaa tulosta. 4. UUDETTEHTÄVÄT Keskuksen toiminnan tuloksellisuutta ja sen nykytilannetta koskeva analyysi osoittaa, että mittavien uusien tämänhetkisessä tehtävien antaminen keskukselle kehitysvaiheessa ei olisi tarkoituksenmukaista. On kuitenkin tarkasteltava asetuksen 20 artiklassa mainittuja tehtäviä ja huolehdittava erityisesti siitä, että kyetään välttämään toimien päällekkäisyydet. sen 4. 1 Tehtävät, jotka mainitaan 20 artiklassa 4. L1 Lainsäädännön täytäntöönpanon tukeminen Keskuksen tehtävät (asetuksen 2 artikla), eritoten iii) alakohdan tehtävä, pitävät jo sisällään lainsäädännön täytäntöönpanon tukemisen, koska niissä edellytetään tiedon välittämistä erityisesti komissiolle sekä lisäksi koko yhteisölle ja jäsenvaltioille. Tämän tehtävän osalta ollaan edelleen alkuvaiheessa, mutta hyvänä esimerkkinä tällaisesta työstä on vuonna 1995 julkaistu ympäristön tilaa selvittänyt kertomus, joka laadittiin viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tarkistamista varten. Keskus voi kehittää tätä työtä edelleen toimittamalla eri osapuolille sellaista tärkeää tietoa, jota nämä pyytävät. G kertomusten Asetukseen olisi standardoinnista ja järkeistämisestä annettuun direktiiviin ja muihin kertomuksen laatimista koskeviin direktiiveihin liittyvän tuen antaminen. sisällytettävä keskuksen tehtäväksi erilliseksi lisätukea komissiolle ja jäsenvaltioille laatimalla aika ajoin Keskus voi antaa kertomuksia, toteutettavien ympäristötoimenpiteiden seurantaa koskevia alan asiantuntijoiden esittämiä arviointeja sekä neuvoja. Tällaiset kertomukset laadittaisiin komission tai jäsenvaltioiden pyynnöstä, ja ne olisivat arvioita todetusta tilanteesta. jäsenvaltioissa sisältävät tietyissä jotka Lainsäädännön toimeenpanemisen tukemiseen voisi kuulua myös IMPEL-verkoston avustaminen ja yhteistyö sen kanssa. 4. 1. 2 Ympäristötuotemerkit (myöntämisperusteiden määrittäminen) (EY) neuvoston asetukseksi tarkistetusta ehdotuksessa yhteisön Komission että (KOM(96) ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä liittyvät kysymykset annetaan erillisen elimen hoidettaviksi. ekotuotemerkkeihin tehtävien antaminen ympäristökeskukselle näyttäisi liittyvien Ekotuotemerkkeihin kuitenkin olevan ristiriidassa sen kanssa, että keskuksen päätehtävänä on toimia puolueettomana ja tehokkaana ympäristön tilaa koskevan tiedon välittäjänä. Tällaisen järjestelyn vaarana näet olisi, että keskukseen kohdistuisi haitallisia kaupallisia paineita ja että se saattaisi johtaa keskuksen toiminnan suuntautumiseen muihin kun sen päätehtäviin. esitetään, 603) 4. 1. 3 Ympäristöä säästävät tekniikat Neuvoston asetuksen 2 artiklan ix) alakohta määrää jo keskuksen tehtäväksi ympäristöä säästäviä tekniikoita koskevan tiedonvaihdon edistämisen. Tehtävän laajentaminen tiedon tarjoamiseen aiheuttaisi päällekkäisyyttä muiden levittämisestä taitotiedon laitosten, kuten YTK:n, tekemän työn kanssa. Tästä syystä keskuksen on parempi keskittyä tiedon levittämiseen ja kehittää tätä toimintaa. laajaan 4. 1. 4 Ympäristövaikutusten arviointi Neuvoston direktiivin 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/1 l/EY, 11 artikla koskee ympäristövaikutusten arvioinnista saatuja kokemuksia koskevaa tietoa ja sisältää järjestelyjä, jotka on luotu tiedonvaihtoa ja seurantaa varten. Keskus voisi tehdä hyödyllistä työtä tukemalla komissiota tiedonvaihdossa sekä ympäristövaikutusten arvioinnin kehittämisessä. 4. 2 Muut uudet tehtävät Keskuksella on jo tiedon levittämiseen liittyviä tehtäviä, ja näitä tehtäviä voitaisiin lisätä monin eri tavoin. • Luonnollinen jatke ympäristökeskuksen tekemälle ympäristötiedon tallennus- ja välittämistyölle olisi Euroopan ympäristötiedon tallennuskeskuksen perustaminen. Tallennuskeskuksen toiminta rakentuisi jo olemassa olevien käsikirjaston ja Euroopan ympäristöalan virtuaalisen kirjaston varaan; V- • • Ympäristökeskuksen aloittamaa työtä voitaisiin täydentää tehostamalla World Wide Webin ja tietoyhteiskunnan teknologioiden käyttöä tiedon levittämisessä; tämä olisi myös keskuksen rakentaman ja IDA-ohjelmasta rahoitetun verkoston käytännön sovellus; Hyödyllinen palvelun muoto, joka rakentuisi jo käynnistetyn työn varaan, olisi myös käytännön politiikan kannalta tiedon levittäminen. tärkeää ympäristötutkimusta koskevan 5. UUSIEN TEHTÄVIEN RAHOITUKSELLISET VAIKUTUKSET Ehdotetut uudet tehtävät sijoittuvat keskuksen nykyisen työn ja toimeksiannon puitteisiin ja tukevat olennaisilta osin sitä työtä, joka on jo käynnistetty keskuksen asiakkaiden pyynnöstä. Rahoituksen osoittamisesta eri tehtäviin huolehtii keskuksen johtokunta neuvoston asetuksessa annettujen tehtävien mukaisesti laaditun työohjelman perusteella. Kun työohjelmassa määritetyt tehtävät on suoritettu, rahoitusta vapautuu muihin, toistaiseksi käynnistämättömiin tehtäviin. Keskuksen ja sen johtokunnan tehtävänä on päättää vuotuisen rahoituksen jakamisesta. Koska ehdotuksessa ei esitetä suuria muutoksia keskuksen toimeksiantoon, talousarvioon ei kaavailla lisävaroja niiden muutosten lisäksi, jotka mahdollisesti tehdään keskuksen vuotuista talousarviota määritettäessä. Joka tapauksessa kun nykyiset tehtävät on suoritettu, voimavaroja kohdennetaan uusiin tai toistaiseksi käynnistämättömiin tehtäviin. 6. MUITA SELVENNYKSIÄ ASETUKSEEN 6. 1 Asetuksen 2 artiklan vi) alakohta - ympäristön tilaa koskeva kertomus Kerran viidessä vuodessa laadittava kertomus, jota täydennettäisiin vuosittaisilla eri osoittimia koskevilla kertomuksilla, antaisi paremman kuvan ympäristön tilan muuttumisen nopeudesta. 6. 2 Asetuksen 4 artikla - verkosto Asetuksen 4 artiklan 2 kohdan olisi sisällettävä jäsenvaltioita koskeva velvoite ilmoittaa keskukselle verkostossa tapahtuneista muutoksista. Asetuksessa olisi lisäksi mainittava, että jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä keskuksen kanssa, jotta voidaan varmistaa tiedon kerääminen, käsittely ja analysointi kansallisella tasolla. Mainitun 4 artiklan 5 kohdassa määrätään, että teemakeskukset on nimettävä johtokunnan yksimielisellä päätöksellä. Tämä on osoittautunut käytännössä hankalaksi menettelyksi, joka on osaltaan johtanut viivästyksiin ja vaikeuksiin teemakeskusten nimeämisessä. Päätökseltä edellytettävä yksimielisyys olisikin korvattava tavanomaisen äänestysmenettelyn mukaisella kahden kolmasosan enemmistöllä. Huomattakoon, että määräenemmistöjärjestelyä ei voida soveltaa, koska johtokunnassa on äänivaltaisina jäseninä komission ja Euroopan parlamentin edustajia. Î 6. 3 Asetuksen 8 artikla - johtokunta Keskuksen toimintaan voivat osallistua Euroopan unioniin kuuluvat maat sekä Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen allekirjoittaneet EFTA-maat (Norja, Islanti ja Liechtenstein). ETA:n sekakomitean 12. elokuuta 1994 tekemän päätöksen 11/94 perusteella EFTA/ETA-maat voivat osallistua täysimääräisesti neuvoston asetuksella (ETY) 1210/90 perustetun Euroopan ympäristökeskuksen ja ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston toimintaan. EFTA/ETA-maat osallistuvat myös keskuksen ikään EFTA/ETA-maat osallistuvat täysimääräisesti, mutta ilman äänioikeutta, ympäristökeskuksen johtokunnan toimintaan ja ovat mukana keskuksen tieteellisen komitean työssä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sitä, mihin tulevaisuudessa mahdollisesti käytävissä mainitun äänioikeuden myöntämistä koskevissa keskusteluissa voidaan päätyä. Molemmat osapuolet pitävät tätä kiinteää yhteistyötä erittäin tyydyttävänä. rahoittamiseen. Niin toiminnan Asetuksen 8 artiklan 1 kohtaa olisi muutettava siten, että johtokuntaan voi kuulua edustajia niistä EFTA/ETA-maista, jotka ovat keskuksen jäseniä. Mainitun 8 artiklan 2 kohtaan olisi lisättävä virke, jolla määrätään "toimeenpanevan komitean" nimeämisestä jäsenistä koostuva pieni toimeenpaneva komitea voi tarvittaessa toimia johtokunnan puolesta. Johtokunnan tehtävistä. ja Mainitun 8 artiklan 3 kohdasta olisi poistettava viittaus 4 artiklan 5 kohtaan, koska ehdotuksen mukaan johtokunnan olisi nimettävä tavanomaisten johtokuntaa koskevien äänestyssääntöjen mukaisesti. teemakeskukset Mainitun 8 artiklan 4 kohdan viimeisessä virkkeessä mainitaan "ensimmäinen monivuotinen toimintaohjelma", ja virke on näin ollen poistettava. 6. 4 Asetuksen 10 artikla - tieteellinen komitea Kokemus on osoittanut, ettei tieteellisen komitean jäsenmäärää ole tarpeen määrittää tarkasti. Sen sijaan olisi parempi antaa johtokunnan nimetä komitean jäsenet tarpeen mukaan siten kuin se katsoo parhaaksi. Näin ollen maininta "yhdeksästä" jäsenestä olisi poistettava. 6. 5 Asetuksen 15 artikla - yhteistyö kolmansien maiden kanssa Koska monet ympäristökysymykset ovat luonteeltaan ylikansallisia, keskus tarvitsee tietoa myös kolmansista maista. Tämä koskee työtä Välimeren alueella ja erityisesti Keski- ja Itä-Euroopassa, jonka osalta keskus sai Sofian ympäristöministerikokouksessa annetussa julistuksessa tehtäväkseen laatia ajantasaistettu versio Europe's Environment - The Dobris Assessment -kertomuksesta. Keskus on myös tiiviissä yhteistyössä PHARE- ohjelman kanssa täydentääkseen verkoston luomiseen ja tiedon keräämiseen tähtääviä toimiaan Keski-ja Itä-Euroopan alueella. Asetuksessa on säännös, jonka mukaan kolmannet maat voivat virallisesti liittyä keskuksen jäseniksi yhteisön perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti. Neuvosto katsoi kuitenkin vuonna 1995, että virallisen liittymisen lisäksi on tarpeen mahdollistaa myös keskuksen muu yhteistyö kolmansien maiden laitosten kanssa. Tällaista yhteistyötä <X tehtäisiin keskuksen työohjelmassa määritettyjä tehtäviä varten tarvittavien tietojen keräämiseksi ennen kaikkea rajojen yli kulkeutuvia saasteita koskevissa kysymyksissä. Neuvoston päätelmä on otettu huomioon lisäämällä asetukseen seuraava uusi lauseke: Keskus voi tehdä yhteisiä etuja koskevilla alueilla yhteistyötä sellaisten Euroopan yhteisöjen ulkopuolisissa maissa toimivien laitosten kanssa, joilta voidaan saada yhteisen edun mukaisia ja keskuksen tuloksellisen toiminnan kannalta tarpeellisia tietoja ja asiantuntemusta sekä tiedon keräämisen, analysoinnin ja arvioinnin menetelmiä. 6. 6 Asetuksen 20 artikla - keskuksen edistymisen tarkistaminen Keskuksen edistyminen ja sen tehtävät olisi tarkistettava uudelleen vuoden 2003 loppuun mennessä siten, että tarkistuksen ajoittamisessa noudatetaan keskuksen monivuotisen työohjelman tarkistamiselle asetettua aikataulua. Tarkistamisen perustaksi komissio esittää neuvostolle kertomuksen, minkä jälkeen neuvosto päättää asetukseen mahdollisesti tarvittavista muutoksista. Moitteetonta ja tehokasta varainhoitoa koskevassa SEM 2000 -aloitteessa suositetaan, että yhteisön ohjelmien tuloksellisuutta ja kustannustehokkuutta arvioitaisiin kuuden vuoden välein. Tässä tiedonannossa analysoidaan tähänastisia saavutuksia, mutta siten, että tarkoituksena on hahmottaa tilanne uusien tehtävien asettamista silmällä pitäen. SEM 2000 -aloitteen vaatimusten täyttämiseksi keskuksen olisikin tehtävä toiminnastaan täydellinen jälkiarviointi vuonna 1999. 6. 7 Liite ja ympäristökeskus ovat Eurostat keskinäisen yhteistyösuhteen. Tämä olisi otettava huomioon siten, että asetuksen liitteeseen lisätään selvennys, jossa määritellään Eurostatin toiminnan oikeusperusta erityisesti ympäristöä koskevien tilastojen osalta. tyydyttävän luoneet erittäin 7. TOISSIJAISUUS Ympäristökysymykset ovat luonteenomaisesti rajat ylittäviä kysymyksiä. Euroopan ympäristökeskuksen tehtävänä on hankkia ja välittää luotettavaa ja vertailukelpoista ympäristöä koskevaa tietoa, jonka avulla voidaan tehdä poliittisia päätöksiä koko Euroopan tasolla. Tietojen kerääminen on edelleen yksittäisten maiden vastuulla, mutta keskus tekee kiinteää yhteistyötä kansallisten verkostojen kanssa varmistaakseen, että työssä noudatetaan yhdenmukaisia ja standardoituja toimintatapoja. 8. YHDENMUKAISUUS YHTEISÖN MUIDEN POLITIIKKOJEN KANSSA Keskuksen pääasiallisena tehtävänä hankkia ympäristöpolitiikkaan liittyvää tietoa. Niissä tapauksissa, esimerkiksi tutkimuspolitiikkaa, keskus toimii kuitenkin läheisessä yhteistyössä myös muiden asianomaisten pääosastojen kanssa. työ koskee myös muita politiikkoja, joissa sen Jjo 9. ULKOISTEN TOIMIJOIDEN KANSSA KÄYDYT NEUVOTTELUT Komissio ympäristökeskusta ja sen johtokuntaa sekä ympäristöpolitiikan tarkasteluryhmää. ehdotuksen esittämistä kuullut ennen kattavasti Euroopan on 10. MUUTETUN ASETUKSEN TEKSTI Oheen on muuttamisesta. liitetty ehdotusluonnos neuvoston asetukseksi asetuksen 1210/90 *AA Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI ŒY) Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1 ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon^, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon^, noudattaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä sekä katsoo, että neuvoston asetuksella (ETY) 1210/904 perustettiin Euroopan ympäristökeskus ja ympäristöä koskeva Euroopan tieto- ja seurantaverkosto; asetuksen 20 artiklan mukaan neuvoston on kahden vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta päätettävä, annetaanko keskukselle uusia tehtäviä; 21 artiklan mukaan asetus tulee voimaan sitä seuraavana päivänä, jona toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet päätöksen keskuksen kotipaikasta, ja tämä päätös tehtiin 29 päivänä lokakuuta 19935, komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamentin päätöslauselman perusteella neuvosto sopi, että päätöstä uusien tehtävien osoittamisesta lykätään kahdella vuodella henkilöstön nimeämisen ja sen jälkeisen työohjelman täytäntöönpanon vaatiman ajan takia, Euroopan ympäristökeskus on edistynyt hyvin sille asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa ja tehtäviensä suorittamisessa, mukaan lukien Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustaminen, keskuksen tehtävät ja toiminta-alueet ovat laajoja ja vaativat sekä jo tehdyn työn lujittamista että lisäponnistuksia, l 2 3 4 EYVL N:oL 120, 11. 5. 1990, s. 1 5 EYVL N:o C 323, 30. 11. 1993, s. 1 y |l keskuksella on keskeinen asema ympäristön tilaa ja kehitystä koskevan puolueettoman, luotettavan ja vertailukelpoisen tiedon tallentajana ja välittäjänä, katsotaan, että keskukselle osoitettavien uusien tehtävien olisi täydennettävä ja edistettävä sen ensisijaista tehtävää, keskuksen ja sen järjestelyjen organisaatiota ja rakennetta on parannettava ja selkiytettävä ensimmäisten viiden toimintavuoden kokemusten perusteella, keskus voi tehdä yhteistyötä kolmansien maiden laitosten kanssa hankkiakseen tietoja, joita tarvitaan työohjelman täytäntöönpanoon, keskuksen tulevaisuudessa ajoitettava keskuksen viisivuotisten työohjelmakausien mukaisesti. tuloksellisuutta ja keskuksen tehtäviä koskevat toiminnan tarkistukset olisi ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN 1 artikla Muutetaan asetus (ETY) 1210/90 seuraavasti: 1. Muutetaan 2 artikla seuraavasti: a. Korvataan ii) alakohta seuraavasti: ja tehokkaan "ii) hankkia yhteisölle ja jäsenvaltioille puolueetonta tietoa, jota ne tarvitsevat tarkoituksenmukaisen ja täytäntöönpanossa; antaa tätä varten komissiolle erityisesti sellaisia tietoja, joita se tarvitsee voidakseen asianmukaisesti hoitaa tehtäviään ympäristöalan toimenpiteiden ja avustaa lainsäädännön yksilöimisessä, valmistelussa ympäristötoimenpiteiden koskeviin vaatimuksiin liittyen sekä tarjoamalla saman alan asiantuntijoiden esittämiä arviointeja ja neuvontaa komission tarpeen mukaan tai jäsenvaltion nimenomaisesta pyynnöstä;" ja arvioinnissa. Keskus tukea kertomuksia ympäristöpolitiikan muotoilussa seurannassa antamalla b. Lisätään tallennuspaikka;" iii) alakohdan alkuun c. Korvataan vi) alakohta seuraavasti: ilmaisu "perustaa ympäristöä koskevan tiedon "vi) julkaista viiden vuoden välein ympäristön tilaa koskeva kertomus ja täydentää sitä vuosittaisilla eri osoittimia koskevilla kertomuksilla;" d) Lisätään uudet alakohdat xi) - xiii) seuraavasti: "xi) huolehtia siitä, että ympäristön tilaa koskevaa tietoa levitetään laajasti yleisölle, ja edistää tämän tavoitteen saavuttamiseksi uuden telemaattisen teknologian käyttöä tähän tarkoitukseen; tukea xii) kehittämisessä; komissiota tiedonvaihdossa ja ympäristövaikutusten arvioinnin xiii) tukea komissiota käytännön politiikan kannalta tärkeän ympäristötutkimusta koskevan tiedon levittämisessä. " Äb 2. Muutetaan 4 artikla seuraavasti: a. Lisätään 2 kohtaan toinen alakohta seuraavasti: "2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että keskuksella on tiedot jäsenvaltioiden kansallisten ympäristöalan tietoverkostojen tärkeimmistä osista. Jäsenvaltioiden on toimittava yhteistyössä keskuksen kanssa, jotta voidaan varmistaa kansallisella tasolla tiedon kerääminen, käsittely ja analysointi osana sitä työtä, jota ympäristöä koskeva Euroopan tieto-ja seurantaverkosto tekee keskuksen työohjelman mukaisesti. " b. Korvataan 5 kohdan 2 alakohdan ilmaisu "nimetään 8 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen jäsenten yksimielisellä päätöksellä" ilmaisulla "nimeää 8 artiklan 1 kohdassa määritelty johtokunta". " 3. Muutetaan 8 artikla seuraavasti: a. Lisätään 1 kohdan ensimmäisen alakohdan loppuun seuraava: "sekä yhdestä edustajasta kustakin EFTAan/Euroopan talousalueeseen kuuluvasta valtiosta, joka osallistuu keskuksen toimintaan siten kuin sopimuksessa Euroopan talousalueesta on määrätty. b. Lisätään 2 kohdan loppuun seuraava: "Johtokunta valitsee komitean, jonka se voi valtuuttaa tekemään toimeenpanopäätöksiä. Toimeenpanevan komitean muodostavat puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat, yksi komission edustaja sekä yksi Euroopan parlamentin nimeämistä edustajista. " c. Poistetaan 3 kohdan ilmaisu "lukuun ottamatta 4 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua tapausta". d. Poistetaan 4 kohdan viimeinen virke. e. Korvataan 6 kohdan sana "tammikuun" sanalla "maaliskuun". 4. Korvataan 10 artiklan 2 kohdan ilmaisu "yhdeksästä jäsenestä, jotka ovat ympäristöalan erityisasiantuntijoita ja" ilmaisulla "ympäristöalan erityisasiantuntijoista,". 5. Lisätään 15 artiklan loppuun uusi 2a kohta seuraavasti: "2a. Keskus voi tehdä yhteisiä etuja koskevilla alueilla yhteistyötä sellaisten Euroopan yhteisöjen ulkopuolisissa maissa toimivien laitosten kanssa, joilta voidaan saada yhteisen edun mukaisia ja keskuksen tuloksellisen toiminnan kannalta tarpeellisia tietoja ja asiantuntemusta sekä tiedon keräämisen, analysoinnin ja arvioinnin menetelmiä. " 6. Korvataan 20 artikla seuraavasti: "1. Neuvosto tarkistaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003 komission kertomuksen perusteella keskuksen saavuttaman edistyksen ja keskuksen tehtävät. 2. Keskus arvioi ennen 31 päivää lokakuuta 1999 toimintansa tulokset ja tehokkuuden ja esittää kertomuksen johtokunnalle ja komissiolle. " 7. Korvataan liitteen B kohta 1 seuraavasti: Ak ja kansallisten "Keskus käyttää mahdollisuuksien mukaan neuvoston päätöksen 96/x\\6 mukaisesti perustetun yhteisön virallisen tilastojärjestelmän avulla kerättyä tietoa. Tämä tieto on tulosta Eurostatin ja taloudellisia seikkoja koskevien tilastojen, mukaan lukien kansantalouden tilinpito ja levittämisestä. siihen liittyvät tiedot, kokoamisesta, oikeellisuuden toteamisesta ja Erityisesti keskus hyödyntää Eurostatin ja kansallisten tilastopalvelujen neuvoston päätöksen 94/808/ETY mukaisesti kokoamia ihmisen ympäristöä kuormittavasta toiminnasta ja (b) niistä yhteiskunnallisista ja taloudellisista toimista, joihin on ryhdytty tällaisen kuormituksen takia. " suorittamasta sosiaalisia tilastopalvelujen tilastoja (a) Artikla 2 Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä, xx. xx. 1997 Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 6 Ei toistaiseksi julkaistu EY VL:ssä. A*r Rahoitusselvïrys 1. TOIMENPITEEN NIMI Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta 2. BUDJETTIKOHTA B4-3101. 3. OIKEUSPERUSTA Neuvoston asetus (ETY)'N:o 1210/90, annettu 7 päivänä toukokuuta 1990, Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta. (EYVL N. o L 120, 11. 5. 1990, s. 1). Valtion- ja hallitusten päämiesten tasolla kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien yhteisellä sopimuksella tiettyjen Euroopan yhteisöjen toimielinten ja yksiköiden sekä Europolin sijaintipaikoista, EYVL N:o C 323, 30. 11. 1993, s. l. tekemä päätös Neuvoston päätelmät, annettu 6 päivänä lokakuuta 1995, Euroopan ympäristöviraston kehittämisestä ja toteuttamisesta, viite 11147/95, Env 272, 30. lokakuuta 1995. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite Keskuksen tavoitteena on välittää yhteisölle ja jäsenvaltioille puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa Euroopan tasolla. Tarkoituksena on, että yhteisö ja jäsenvaltiot voivat tiedon avulla toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ympäristön suojelemiseksi, arvioida näiden toimenpiteiden tuloksia sekä huolehtia siitä, että yleisö saa asianmukaista tietoa ympäristön tilasta. Keskuksen keskeisenä tehtävänä on luotettavan tiedon kerääminen ympäristön laadusta, ympäristön kuormituksesta ja ympäristön herkkyydestä. Tärkein suorite, jossa tämä tieto esitetään, on ympäristön tilaa koskeva kertomus. Keskukselle vuosittain annettavien tukien tavoitteena on turvata keskuksen ja sen verkoston toiminta ja käynnissä olevat hankkeet. 4. 2 Toimenpiteen kesto Toimintaa on tarkoitus jatkaa ilman sen kestolle asetettua aikarajaa ja vähintään seuraavien viiden vuoden ajan ennen kuin keskuksen edistyminen ja sen tehtävät arvioidaan uudelleen. Toiminta rahoitetaan vuosittaisilla tuilla. AC 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei-pakollinen meno, jaksotetut määrärahat. 6. MENO-TULOLAJI 100 prosentin tuki sekä EFTA/ETA-maiden maksuosuudet ja omat tulot. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET Ehdotuksessa asetuksen muuttamisesta on otettu lähtökohdaksi vuoden 1997 talousarvio, 16,5 miljoonaa ecua tukea plus 0,2 miljoonaa ecua muista lähteistä saatavaa rahoitusta, ja oletettu, että tämä summa pysyy suhteellisen vakiona ja kasvaa (tai pienenee) vuosittain inflaation mukaisesti. Talousarvio on jaettu kolmeen osastoon (henkilöstö, hallinto ja keskuksen toiminta). Kustannusten jakautuminen vuosina 1996-2000 Keskuksen vuotuinen talousarvio on jaettu kolmeen osastoon. Tulevien vuosien toimintaan varataan rahoitusta seuraavasti: Osaston n:o 1 2 3 Osasto 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Henkilöstö 5,363 5,3 Hallinto 2,148 2,9 Toiminta 7,26 8,5 5,6 2,9 8,2 14,771 16,5 16,7 14,5 16,5 16,5 16,8 17,15 17,5 17,85 Yhteensä (miljoonaa ecua) Yhteisön rahoitus osuus (miljoonaa ecua) Henkilöstön määrän odotetaan pysyvän vuoden 1997 tasolla. Koska suurin osa keskuksen operationaalisesta työstä teetetään ulkopuolisilla, toimintabudjetin kasvattaminen ei edellytä merkittäviä lisäyksiä henkilöstön määrässä. Tämä merkitsee sitä, että suurin osa vuotuisesta rahoituksen lisäyksestä sijoittuu toimintabudjettiin. Keskuksessa tehtävään työhön tarvitaan henkilöstöä seuraavasti: •ASr 31. 12. 1996 asti 1. 3. 1997 asti 31. 12. 1997 asti 31. 12. 1998 asti valtuutuksen mukainen henkilöstö palvelukseen otettu henkilöstö palvelukseen otettu henkilöstö kaavailtu henkilöstö kaavailtu henkilöstö A2 A3 A4/5 A6/7 B C D YHTEENSÄ 1 0 5 19 13 15 2 55 1 0 4 17 10 14 2 48 1 0 5 18 13 14 2 53 1 1 5 21 15 17 2 62 1 1 5 21 15 17 2 62 Luvut saattavat muuttua vuostuisten ylennysten johdosta. Toiminta Vuoden 1997 talousarviossa toiminta on jaoteltu kymmeneen osaan sisältämien kymmenen ohjelman mukaisesti. Osat ovat: työohjelman Ohjelma Hankkeide n määrä Talousarvio (tuhatta ecua) Huomautukset 1. Tiedon ja taitotiedon levittä minen ja kerääminen 2. Kertomukset tilasta ympäristön Euroopan tasolla 3. merkittävien kerto-musten, arviointien ja tietojenkäsittelyn suuntaviivat 4. Päästökohteiden ympäristön koskevat arviot 5. Päästölähteiden seuranta seuranta; tilaa ja kehitystä parantamista 6. Yhtenäinen ympäristön arviointi - ongelmat, alueet ja alat 7. Ympäristön koskevat skenaariot 8. Ympäristöpolitiikan uudet välineet kehittäminen ja toteuttaminen 9. Keskuksen kapasiteetin rakentaminen ja EIONETin haasteet ja 10. Tiedottaminen 4 4 4 175 800 300 Liittyy osana ympäristön kolmivuotis-kertomuksen kertomus on keskuksen keskeinen suorite. koskevan laatimiseen. Tämä tilaa 14 2275 Komission painopistealue kannalta keskuksen toiminnan Komission kannalta painopistealue, tärkeämpi asema keskuksen toiminnan saatava entistä jonka olisi Komission kannalta vähemmän tärkeä alue Tärkeä alue keskuksen verkoston rakentamisen kannalta: sen merkityksen tulisi kuitenkin vähetä sitä mukaa kuin kapasiteetti lisääntyy Kustannukset sisältyvät muihin alueisiin 4 4 2 2 17 5 800 350 275 150 1775 ei sovelleta AÏ Toiminnan laajentumisen vaikutukset On hyödyllistä tarkastella myös keskuksen toiminnan kattamaa maantieteellistä aluetta, joka ulottuu jo nyt 15 EU-maan ulkopuolelle ja jossa on mukana useita rahoituslähteitä: PHARE-maat kanssa, PHARE- Yhteistyö ohjelman josta rahoitetaan näissä maissa toteutettavia hankkeita (7,5 vuonna miljoonaa 1996), kolme työntekijää työskentelevät jotka keskuksen toimistoissa. ecua Keskus rahoittaa työn, joka Euroopan liittyy ympäristön tilaa koskevien kertomusten laatimiseen. koko TACIS-maat Yhteistyö TACIS-ohjelman kanssa näiden maiden raportointitoiminnan tukemiseksi. Keskus rahoittaa työn, joka liittyy Euroopan ympäristön tilaa koskevien kertomusten laatimiseen. koko AV PHARE-toimintaan kuuluu seuranta verkoston ja perustaminen. tasalle Sofian ympäristöministeri- kokouksessa 1995 annettu jossa pyydetään julistus, saatettua ajan keskuksen versiota kertomuksesta Europe 's Environment - the Dobris assessment vuonna 1998 Ârhusin järjestettävää kokousta varten. Lisäksi pääosasto XI edellyttää, että keskuksen EU:lie laatimien ympäristön tilaa koskevien on kertomusten osana laajentumisen valmistelua sisällettävä PHARE-maita koskevaa aineistoa. Sofian ympäristö- ministerikokouksessa 1995 jossa julistus, annettu pyydetään tasalle ajan saatettua versiota keskuksen Europe 's kertomuksesta Environment - the Dobris Assessment vuonna 1998 järjestettävää Ârhusin kokousta varten. 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Varainhoidon valvoja (pääosasto XX) tarkastaa säännöllisesti keskuksen suorittamat eri toimet ja tekee lisäksi käyntejä keskukseen. Tilintarkastustuomioistuin laatii vuosittain keskuksen tilinpäätöskertomuksen. Sisäinen hallinto Keskuksella on rakenne, jossa rahoitukseen liittyvät eri tehtävät on erotettu toisistaan seuraavasti: • tulojen ja menojen hyväksyjä ja tilinpitäjä, jotka ovat eri työntekijöitä, • varainhoidon valvoja - pääosasto XX, • keskuksen hankintoja ja sopimuksia käsittelevä komitea (CCAM). Työn teettäminen ulkopuolisilla perustuu komission varainhoitoasetus Kuten jo edellä mainittiin, suurin osa keskuksen toiminnoista teetetään ulkopuolisilla. Keskuksen ja tarjouspyynnöissä sovelletaan Euroopan teemakeskuksia lukuun ottamatta samoja sääntöjä. Teemakeskukset, jotka saavat vuotuista tukea, vastaavat ohjelmien 4 ja 5 (päästökohteiden ja päästölähteiden seuranta) toteuttamisesta. Ne valitaan rajoitetulla tarjouspyynnöllä, jota varten johtokunnan jäsenet nimeävät tarjousten tekijät. Valinnan suorittaa johtokunta keskuksen henkilökunnan antaman arvion ja suosituksen perusteella. Teemakeskukset toimivat monivuotisen ohjelman keston ajan, ja toimintakauden lopussa tehdään tilintarkastus. varainhoitoasetukseen, 9. KUSTANNUSTEHOKKUUS 9. 1 Erityistavoitteet ja kohderyhmät Erityisenä tavoitteena on asetuksen 2 artiklassa mainittujen ja 3 artiklassa luetellut ympäristöön liittyvät aihealueet kattavien tehtävien suorittaminen. Keskuksen johtokunta laatii tehtävien pohjalta työohjelmaan kirjattavia hankkeita. Keskuksen ensimmäisen monivuotisen työohjelman voimassaoloaika päättyy vuonna 1998, mutta se korvataan uudella ohjelmalla, jossa määritellään keskuksen tehtävät kaudelle 1998-2002. Vuotta 1997 koskevan vuotuisen työohjelman perusteella rahoitetaan noin 59 hanketta. Keskuksella on kolme asiakasryhmää: Euroopan yhteisöjen toimielimet - pääasiassa komissio ja erityisesti pääosasto XI mutta myös muut pääosastot, joiden politiikoilla on vaikutuksia ympäristöön, varsinkin liikenne- ja maatalouskysymyksiä hoitavat pääosastot sekä rakennerahastot. Keskuksen hankkimaa tietoa käytetään toteutettavien politiikkojen toimivuuden sekä uusien toimien tarpeen ja mahdollisen laajuuden tarkastelussa. Lisäksi keskuksen toimittamaa tietoa käyttävät epäsuorasti myös muut toimielimet toimiessaan oman asemansa mukaisesti lainsäädäntöprosessissa. fa> Jäsenvaltiot - keskuksen tuotteiden olisi myös oltava suoraan hyödyksi yksittäisille maille, jotka tarvitsevat ajan tasalla olevaa tietoa ja analyyseja ympäristön tilasta ja tulevaisuuden todennäköisistä kehityssuuntauksista. Keskuksella on myös tärkeä asema kansallisten seurantaverkostojen avustamisessa siten, että ne voivat suorittaa säännöllistä ja järjestelmällistä seurantaa ja käyttää tässä työssä yhteensovitettuja menetelmiä ja standardeja. Suuri yleisö - Keskuksen toimeksianto sisältää myös tiedottamisen suurelle yleisölle. Koska kyseessä on potentiaalisesti erittäin mittava toiminta, keskuksen on kohdennettava työ tarkasti ja käytettävä seuraavia menetelmiä: • • • tiedon levittäminen World Wide Webin kautta on kustannustehokkuuden kannalta erittäin hyvä menetelmä; Web-sivuilla käyntejä on kuukausittain kirjattu noin 100 000; tiedottaminen erityisaiheista tietyille ryhmille, esimerkiksi riskien arviointia koskeva tieto pk-yrityksille, raportointia koskeva tieto teollisuudelle ja koulutusta varten laaditut käsikirjat jätevesialalle; tiedonlevittämistoimien kansalliset tietokeskukset toimivat neuvoston "puolesta". siirtäminen toteutettaviksi kansallisella tasolla, missä 9. 2 Toimenpiteiden perustelut Ympäristökysymykset ovat luonteeltaan valtioiden rajat ylittäviä ja vaativat toimia koko Euroopan tasolla. Myös kansallisen tason toimet voivat edellyttää tiedon saamista toisesta maasta. Tällainen tilanne voi syntyä vaikkapa veden laatua koskevien toimien yhteydessä, jos esimerkiksi jokea saastuttavat saastelähteet sijaitsevat joen yläjuoksulla. Koska ympäristöpolitiikka perustuu ympäristöstä saatuihin tietoihin, näiden tietojen luotettavuuden ja laadun on täytettävä tietyt vähimmäisvaatimukset. Juuri tämän varmistamisessa keskuksella on tärkeä tehtävä. Keskuksen kokoama käytettävissä sekä koko Eurooppaa koskevaa että kansallista päätöksentekoa varten. tieto (jonka alun perin keräävät kansalliset laitokset) on ja rahoitukseltaan suhteellisen pieni Tämä merkitsee sitä, että henkilöstöltään tiedon ympäristökeskus voi olla hankkimisessa ja käytössä. Komission rahoittaman 16,5 miljoonan ecun talousarvion voidaankin katsoa tuottavan "kerrannaisvaikutuksen", joka näkyy kansallisella tasolla toteutettavina toimina ja kaikilla tasoilla käytettävissä olevina tuloksina. liikkeelle paneva voima ympäristöä koskevan 9. 3 Toimenpiteiden seuranta ja arviointi Ennakkoarviointi Arvioinnissa tarkasteltiin ensin työohjelmaa sekä päätökseen saatujen ja todennäköisesti päätökseen saatavien hankkeiden määrää. Tämän pohjalta arvioitiin sitten keskuksen tehtävien ja toimeksiannon nykytilannetta ja kartoitettiin päätökseen saadut ja edelleen toteuttamatta olevat keskeiset toimet (ks. tiedonannon sivut 1 ja 2). 2A Tarkastelu osoitti selvästi, että vaikka keskus on edistynyt toiminnassaan hyvin, se ei vielä ole saanut toimeksiantoaan suoritetuksi. Tämä johtuu ennen kaikkea keskuksen suoritettaviksi annettujen tehtävien laajuudesta sekä siitä, että keskuksella on ollut vasta suhteellisen vähän aikaa suorittaa tehtävät. Seuraavaksi tarkasteltiin sitä, onko keskukselle annettu toimeksianto edelleen perusteltu. Viides ympäristöä koskeva toimintaohjelma ja sen tarkistus ovat osoittaneet selvästi, että päätöksenteon on perustuttava oikeaan ja puolueettomaan tietoon. Keskuksen ja sen verkoston toiminta on nyt Euroopan tasolla hyvissä kantimissa, joskin vasta alkuvaiheessa. Keskus onkin paras käytettävissä oleva elin koordinoimaan ympäristöä koskevan tiedon hankkimista ja välittämistä. Muutettu asetus sisältää määräyksen oman toiminnan arvioinnista (SEM 2000), joka ympäristökeskuksen on suoritettava 31. lokakuuta 1999 mennessä. Tässä arvioinnissa olisi arvioitava puolueettomasti keskuksen työn ja tuotosten laatuja hyödyllisyys. Lisäksi on tärkeää tehdä kustannus-hyötyanalyysi. 10. HALLINTOMENOT 10. 1 Henkilöstö Luvut ovat pääosasto XI:n koordinointitehtävän osalta seuraavat: AI A2 A3 A4 A5 A6 A7 Bl B2 _B3 B4 B5 Ci C2 _C3 C4 C5 Dl D2 D3 D4 Yhteensä Palkkaluokka Vakituisia suppea rahoitus suppea rahoitus - 1 - - Välisumma 1 + - - | - 1 - - - - I 1 - : - - - 3+ Välisumma Välisumma t • Välisumma ' __ SH 10. 2 Henkilöstökulut (vuotuiset) Pääosasto XI:n osalta rahoituskulut ovat komission TCE-politiikan (määrärahojen muuntaminen toimiksi) nykyisten kustannuslaskelmien perusteella määritettyinä seuraavat: Al/A2-taso, arviolta 0,25 henkilötyövuotta Muut palkkaluokat 18 070 ecua 160 032 ecua 10. 3 Muut kulut Pääosasto XI :n virkamatkatalousarvio (keskim. 18 virkamatkaa à 1 500 ecua) 27 000 ecua £3 ISSN 1024-4492 KOM(97) 282 lopullinen ASIAKIRJAT FI 14 Luettelonumero : CB-CO-97-273-FI-C ISBN 92-78-21137-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg kn


title: WRITTEN QUESTION No. 2035/97 by Gianni TAMINO to the Commission. Customs implications of the association agreement with the Republic of Slovenia

eurovoc_concepts:
Slovenia
accession to the European Union
association agreement (EU)
customs inspection
customs regulations
external border of the EU
import
live animal
third country
veterinary inspection

formats: html print


title: Resolution on the mandate of the Group of Advisers on the Ethical Implications of Biotechnology to the European Commission

eurovoc_concepts:
European Commission
biotechnology
consultancy
ethics
power of attorney


title: 97/400/CE: Décision de la Commission du 13 juin 1997 clôturant la procédure antidumping concernant les importations de cordages de fibres synthétiques originaires d'Inde

eurovoc_concepts:
India
anti-dumping legislation
common commercial policy
import
man-made fibre

formats: html pdfa1b print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2043/97 dell'on. Bill MILLER alla Commissione. Albo delle organizzazioni caritatevoli

eurovoc_concepts:
administrative formalities
data recording
exchange of information
international organisation
legal status
voluntary organisation

formats: html pdf print

text: C 45/148 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 10. 2. 98 (98/C 45/193) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2043/97 di Bill Miller (PSE) alla Commissione (13 giugno 1997) Oggetto: Albo delle organizzazioni caritatevoli Prevede la Commissione di introdurre un albo a livello UE delle organizzazioni caritatevoli? Risposta comune alle interrogazioni scritte E-2041/97 e E-2043/97 data dal sig. Papoutsis a nome della Commissione (15 luglio 1997) La Commissione non intende promuovere una legislazione comunitaria riguardante specificamente la creazione di un registro europeo delle associazioni di beneficenza o l(cid:146)introduzione di criteri comuni per la registrazione di queste associazioni negli Stati membri. Tuttavia, per aiutare le associazioni ad operare al di la‘ delle frontiere nazionali, senza distinguere se si tratta di una associazione di beneficenza o avente un qualsiasi altro obiettivo o interesse specifico, la Commissione ha presentato al Consiglio una proposta di regolamento sullo statuto di associazione europea senza fini di lucro( (1)), che invita gli Stati membri ad assicurare prima di tutto la piena capacita‘ giuridica a tutte le associazioni europee senza fine di lucro e la pubblicazione di un avviso nella Gazzetta Ufficiale dal quale risulti che e‘ stata costituita un(cid:146)associazione europea in uno Stato membro, fornendo informazioni sulla sua identita‘. (1) Proposta modificata di regolamento (CEE) del Consiglio sullo statuto di un(cid:146)associazione europea senza fine di lucro o di pubblica utilita‘, GU C 236, 31. 8. 1993 (98/C 45/194) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2045/97 di Philippe Monfils (ELDR) alla Commissione (13 giugno 1997) Oggetto: Traffico illecito dei beni culturali Da numerosi anni, uno dei mezzi di lotta contro il traffico illecito dei beni culturali e‘ costituito dalla marcatura. Questo procedimento e‘ gia‘ stato oggetto di numerosi rapporti e lavori. Intende la Commissione effettuare uno studio sulla questione, al fine di pronunciarsi sull(cid:146)affidabilita‘ del procedimento della marcatura dei beni culturali? Risposta data dal sig. Oreja a nome della Commissione (23 luglio 1997) La Commissione rileva che questa interrogazione e‘ identica all(cid:146)interrogazione scritta E-1631/97 presentata dall(cid:146)Onorevole Parlamentare. La Commissione invita pertanto l(cid:146)Onorevole Parlamentare a fare riferimento alla riposta gia‘ data (1) all(cid:146)interrogazione in questione. (1) V. pag. 66


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2038/97 von Michl EBNER an die Kommission. Vereinheitlichung der Besteuerung von Heizöl

eurovoc_concepts:
EU Member State
assessment of prices
competition
excise duty
fuel oil
heating
selling price
tax harmonisation


title: WRITTEN QUESTION No. 2041/97 by Bill MILLER to the Commission. Charitable status

text: C 45/148 EN Official Journal of the European Communities 10. 2. 98 (98/C 45/193) WRITTEN QUESTION E-2043/97 by Bill Miller (PSE) to the Commission (13 June 1997) Subject: Register of charities Has the Commission any plans to introduce an EU-wide register for charitable organizations? Joint answer to Written Questions E-2041/97 and E-2043/97 given by Mr Papoutsis on behalf of the Commission (15 July 1997) The Commission does not intend to promote Community legislation concerning specifically the creation of a Europe wide register of charitable organisations or the establishment of common criteria for the registration of these organisations in the Member States. Nevertheless, in order to help organisations to operate outside their own national borders, without making a distinction on whether they have a charitable or any other objective of general or special interest, the Commission has submitted to the Council a proposal for a regulation on the statute for a European non-profit volunteer association (1). This requires Member States to ensure first that a full legal capacity is granted to all European non-profit organisations incorporated pursuant to the regulation and second that a notice is published in the Official journal stating that a European association has been incorporated in a Member State and giving information on its identity. (1) Ammended proposal for a Council regulation (EEC) on the statute for a European association non-profit or voluntary organisation, OJ C 236, 31. 8. 1993 (98/C 45/194) WRITTEN QUESTION E-2045/97 by Philippe Monfils (ELDR) to the Commission (13 June 1997) Subject: Illegal trade in cultural artefacts For many years, one of the methods used to combat the illegal trade in cultural artefacts has been marking. Many reports have been drawn up and much work has already been done on this procedure. Does the Commission intend to carry out a study on this issue with the aim of reaching conclusions about the reliability of marking cultural artefacts? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (23 July 1997) The Commission would point out that this question is exactly the same as the Honourable Member(cid:146)s Written Question E-1631/97. The Commission would therefore refer the Honourable Member to the answer it has already given to that question (1). (1) See page 66


title: WRITTEN QUESTION No. 2045/97 by Philippe MONFILS to the Commission. Illegal trade in cultural artefacts

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
cultural object
cultural relations
export
export licence
heritage protection
illicit trade
intergovernmental cooperation (EU)
single market
trademark


title: REGLAMENTO (CE) N° 1083/97 DE LA COMISIÓN de 13 de junio de 1997 relativo al suministro de productos lácteos en concepto de ayuda alimentaria

eurovoc_concepts:
EU aid
food aid
powdered milk
terms for aid
third country


title: QUESTION ECRITE no 2035/97 de Gianni TAMINO à la Commission. Association de la république slovène à l'UE et conséquences douanières