title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1046/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 10ης Ιουνίου 1997 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2002/97 του Glyn FORD προς το Συμβούλ ο. Ομάδες πίεσης (λόμπι) και Κανονισμός Υπηρεσιακής Κατάστασης

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European official
recruitment
regulations for civil servants

formats: html pdf print

text: 17. 3. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 82/25 (98/C 82/33) GRAPTH ERVTHSH E-1997/97 ypobolh· : Hiltrud Breyer (V) prow to Symboy· lio (10 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: Ayjhtike·w ormo·new 1. Poie·w ayjhtike·w ormo·new kai gia th xrhsimopoi·hsh se poia· akribv· w zv· a (agela·dew, tay·royw, bo·dia- ektomi·ew, neara· booeidh·, uhlyka· kai arsenika· mosxa· ria) epitre·pontai stiw HPA; 2. Me poio· tro·po, ypo· poi·a morfh·, po·so syxna·, se poia· do·sh kai se poia· hliki·a xorhgoy·ntai oi eka·stote ormo·new sta dia·fora zv· a; 3. Me poio· tro·po promhuey·ontai oi kthnotro·foi tiw ormo·new ayte·w; 4. Poio·w tiw promhuey·ei; 5. Poia· ei·nai ta kauh·konta toy kthnia·troy se sxe·sh me thn pa·xynsh tvn zv· vn me·sv ormonv· n; 6. Poio·w ele·gxei stiw HPA thn oruh· xrhsimopoi·hsh tvn epitrepome·nvn sth xv· ra ayth· ormonv· n; 7. Me poio· tro·po empodi·zetai h mh oruh· xrhsimopoi·hsh· toyw; 8. Poia· me·tra e·xoyn la·bei oi HPA gia na empodi·soyn th xrhsimopoi·hsh mh epitrepome·nvn ormonv· n; 9. Pvw akribv· w droy·n oi en lo·gv ayjhtike·w ormo·new ston organismo· tvn anvte·rv zv· vn apo· ka·ue morfologikh· kai fysiologikh· a·poch, kyri·vw an la·boyme ypo·ch toyw endokrinei·w ade·new; 10. Me·sv poiv· n episthmonikv· n ergasiv· n mporoy·n oi HPA na apodei·joyn o·ti me th xorh·ghsh thw eka· stote ormo·nhw sta zv· a den metaba·lletai arnhtikv· w kane·na apo· ta polya· riuma systatika· toy kre·atow; Apa· nthsh (16 Oktvbri·oy 1997) (cid:211)pvw e·xei epaleilhmme·na epishma·nei to Symboy·lio sto Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio, h Synuh·khw EK proble·pei o·ti to Symboy·lio energei· me ba·sh pro·tash thw Epitroph·w. H Epitroph·, prin ypoba·lei prota·seiw, basi·zetai stiw gnv· mew tvn emepirognomo·nvn toy opoi·oyw kei·nei o·ti ofei·lei na symboyleytei·. Ekto·w apo· tiw synh·ueiw ayte·w drasthrio·thtew, h Epitroph· sygka·lese, ton sygkekrime·no tome·a tvn ayjhtikv· n ormonvn, episthmonikh· dia·skech poy e·labe xv· ra to Noe·mbrio kai to Deke·mbrio toy 1995 kai sthn opoi·a e·laban me·row metajy· a·llvn me·lh toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy. Parape·mpoyme to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy sthn Epitroph· prokeime·noy na la·bei apanth·seiw episthmonikoy· xarakth·ra o·son afora· ta ervth·mata poy e·uese. (98/C 82/34) GRAPTH ERVTHSH E-2002/97 ypobolh· : Glyn Ford (PSE) prow to Symboy·lio (10 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: Oma·dew pi·eshw (lo·mpi) kai Kanonismo·w Yphresiakh·w Kata·stashw Gnvri·zei to Symboy·lio o·ti to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio tropopoi·hse ton kanonismo· toy gia na katasth·sei sy·mfvnew me tiw diata·jeiw toy Kanonismoy· Yphresiakh·w Kata· stashw tiw paremba·seiw tvn oma·dvn pi·eshw kata· thn pro·slhch palaiv· n ypallh·lvn tvn orga·nvn; O Kanonismo·w Yphresiakh·w Kata·stashw prosdiori·zei epi· toy paro·ntow o·ti oi palaioi· ka·toxoi «eyai·suhtvn» ue·sevn pre·pei na zhtoy·n thn a·deia tvn orga· nvn gia na anala·boyn ne·ew epaggelmatike·w drasthrio·thtew poy ende·xetai na e·xoyn stenh· sxe·sh me to Koinoboy·lio. Ap(cid:146) o·so gnvri·zv prow to paro·n den ypa·rxoyn ue·seiw poy xarakthri·zontai «eyai·suhtew». Pro·keitai gia adynami·a h· gia para·leich; Mporei· to Symboy·lio na diabebaiv· sei o·ti ua ejeta·sei to zh·thma kai o·ti ua katarti·sei kata·logo sxetikv· n ue·sevn;


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1967/97 von Edith MÜLLER an den Rat. Zusammenarbeit zwischen der EU und den Vereinten Nationen

eurovoc_concepts:
European Union
Member States' contribution
UNO
action programme
democracy
international cooperation
peacekeeping
the EU's international role
third country

formats: html print


title: Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije kojim se Sporazumu između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije dodaje Protokol o uzajamnoj upravnoj pomoći u carinskim pitanjima

eurovoc_concepts:
Switzerland
administrative cooperation
cooperation agreement (EU)
customs cooperation
protocol to an agreement

text: L_1997169HR. 01007701. xml 02/Sv. 22 HR Službeni list Europske unije 100 21997A0627(01) L 169/77 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE SPORAZUM U OBLIKU RAZMJENE PISAMA između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije kojim se Sporazumu između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije dodaje Protokol o uzajamnoj upravnoj pomoći u carinskim pitanjima Bruxelles, 9. lipnja 1997. Poštovani gospodine, čast mi je pozvati se na pregovore između predstavnika Europske zajednice i Švicarske Konfederacije radi sklapanja sporazuma o uzajamnoj upravnoj pomoći u carinskim pitanjima kojim se Sporazumu od 22. srpnja 1972. dodaje Protokol koji se odnosi na ta pitanja. Ovaj Dodatni protokol, čiji je tekst priložen ovome Sporazumu, čini sastavni dio Sporazuma od 22. srpnja 1972. i stupa na snagu prvoga dana drugoga mjeseca od dana obavijesti o okončanju potrebnih postupaka. Do okončanja tih postupaka, Sporazum se privremeno primjenjuje od 1. srpnja 1997. Bio bih Vam zahvalan ako biste potvrdili da je Švicarska Konfederacija sporazumna s navedenim. Primite, gospodine, izraze moga najdubljega poštovanja. U ime Europske zajednice Bern, 9. lipnja 1997. Poštovani gospodine, Čast mi je potvrditi primitak Vašega pisma na današnji dan sljedećega sadržaja: „Čast mi je pozvati se na pregovore između predstavnika Europske zajednice i Švicarske Konfederacije radi sklapanja sporazuma o uzajamnoj upravnoj pomoći u carinskim pitanjima kojim se Sporazumu od 22. srpnja 1972. dodaje Protokol koji se odnosi na ta pitanja. Ovaj Dodatni protokol, čiji je tekst priložen ovome Sporazumu, čini sastavni dio Sporazuma od 22. srpnja 1972. i stupa na snagu prvoga dana drugoga mjeseca od dana obavijesti o okončanju potrebnih postupaka. Do okončanja tih postupaka Sporazum se privremeno primjenjuje od 1. srpnja 1997. Bio bih Vam zahvalan ako biste potvrdili da je Švicarska Konfederacija sporazumna s navedenim. ” Mogu potvrditi da je Švicarska Konfederacija sporazumna s navedenim. Primite, gospodine, izraze moga najdubljega poštovanja. U ime Švicarske Konfederacije Hecho en Luxemburgo, el nueve de junio de mil novecientos noventa y siete. Udfærdiget i Luxembourg den niende juni nitten hundrede og syvoghalvfems. Geschehen zu Luxemburg am neunten Juni neunzehnhundertsiebenundneunzig. Έγινε στο Λουξεμδούργο, στις εννέα Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά. Done at Luxembourg on the ninth day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-seven. Fait à Luxembourg, le neuf juin mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept. Fatto a Lussemburgo, addì nove giugno millenovecentonovantasette. Gedaan te Luxemburg, de negende juni negentienhonderd zevenennegentig. Feito no Luxemburgo, em nove de Junho de mil novecentos e noventa e sete. Tehty Luxemburgissa yhdeksäntenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän. Som skedde i Luxemburg den nionde juni nittonhundranittiosju. En nombre de la Comunidad Europea På vegne af Det Europæiske Fællesskab Im Namen der Europäische Gemeinschaft Εξ ονόματος της Ευρωπαϊκής Κοινότητας On behalf of the European Community Au nom de la Communauté européenne A nome della Comunità europea Namens de Europese Gemeenschap Em nome da Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar Für die Schweizerische Eidgenossenschaft Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera DODATNI PROTOKOL o uzajamnoj upravnoj pomoći u carinskim pitanjima Članak 1. Definicije Za potrebe ovoga Protokola: (a) „roba” znači sva roba koja je obuhvaćena poglavljima 1. do 97. Harmoniziranoga sustava bez obzira na područje primjene Sporazuma od 22. srpnja 1972. ; (b) „carinsko zakonodavstvo” znači sve zakonske ili regulatorne odredbe koje je donijela Europska zajednica ili Švicarska Konfederacija, a kojima se uređuje uvoz, izvoz i provoz roba te njihovo stavljanje u bilo koji carinski postupak, uključujući mjere zabrane, ograničenja i provjere; (c) „tijelo koje je podnositelj zahtjeva” znači nadležno upravno tijelo koje je imenovala ugovorna stranka u tu svrhu i koja podnosi zahtjev za pomoć u carinskim pitanjima; (d) „tijelo kojem se upućuje zahtjev” znači nadležno upravno tijelo koje je imenovala ugovorna stranka u tu svrhu i koje prima zahtjev za pomoć u carinskim pitanjima; (e) „povreda carinskoga zakonodavstva” znači svako kršenje ili pokušaj kršenja toga zakonodavstva. Članak 2. Područje primjene 1. Ugovorne stranke pomažu jedna drugoj na područjima unutar njihovih nadležnosti na način i sukladno uvjetima utvrđenima ovim Protokolom u osiguranju pravilne primjene carinskoga zakonodavstva, posebno sprečavanjem, otkrivanjem i istragom djela protivnih carinskom zakonodavstvu. 2. Pomoć u carinskim pitanjima, kako je predviđeno ovim Protokolom, primjenjuje se na svako upravno tijelo ugovornih stranaka koje je nadležno za primjenu ovoga Protokola. Ona ne dovodi u pitanje odredbe kojima se uređuje uzajamna pomoć u kaznenim djelima. Ona također ne obuhvaća informacije dobivene sukladno ovlastima izvršenima na zahtjev sudskih tijela, osim ako se navedena tijela tako ne usuglase. Članak 3. Pomoć na zahtjev 1. Na zahtjev tijela koje je podnositelj zahtjeva, tijelo kojem se upućuje zahtjev pruža mu sve relevantne informacije koje mu omogućuju osiguranje pravilne primjene carinskoga zakonodavstva, uključujući informacije koje se odnose na primijećene ili planirane radnje koje su, ili bi mogle biti, protivne takvome zakonodavstvu. 2. Na zahtjev tijela koje je podnositelj zahtjeva, tijelo kojem se upućuje zahtjev izvješćuje ga o tome je li roba koja je izvezena s područja jedne od ugovornih stranaka bila propisno uvezena na područje druge ugovorne stranke, navodeći, prema potrebi, carinski postupak primijenjen na robu. 3. Na zahtjev tijela koje je podnositelj zahtjeva, tijelo kojem se upućuje zahtjev, u okviru svojih zakona, poduzima potrebne mjere kako bi osiguralo nadzor nad: (a) fizičkim ili pravnim osobama za koje postoje opravdani razlozi za uvjerenje da čine ili su počinile djelo protivno carinskom zakonodavstvu; (b) mjestima na kojima je roba uskladištena na način koji pruža opravdane razloge za sumnju da se ona namjerava koristiti u djelima protivnima carinskom zakonodavstvu; (c) kretanjima robe za koju se na temelju prikupljenih informacija sumnja da su protivna carinskom zakonodavstvu; (d) prijevoznim sredstvima za koja postoje opravdani razlozi za uvjerenje da su se koristila, da se koriste, ili bi se mogla koristiti u djelima protivnima carinskom zakonodavstvu. Članak 4. Spontana pomoć Ugovorne stranke pružaju jedna drugoj pomoć na vlastitu inicijativu i u skladu sa svojim zakonima, propisima i ostalim pravnim instrumentima, ako to smatraju potrebnim za pravilnu primjenu carinskoga zakonodavstva, posebno kada prime informacije koje se odnose na: — djela koja su ili se čine da su protivna takvom zakonodavstvu, a koja mogu biti od interesa za drugu ugovornu stranku, — nove načine ili metode koje se koriste u izvršavanju takvih djela, — robu za koju se zna da je predmet povrede carinskoga zakonodavstva, — fizičke ili pravne osobe za koje postoje opravdani razlozi za uvjerenje da sudjeluju ili su sudjelovale u djelima protivnima carinskom zakonodavstvu, — prijevozna sredstva za koja postoje opravdani razlozi za uvjerenje da su se koristila, da se koriste ili bi se mogla koristiti u djelima protivnima carinskom zakonodavstvu. Članak 5. Dostava/obavijest Na zahtjev tijela koje je podnositelj zahtjeva, tijelo kojem se upućuje zahtjev poduzima, u skladu sa svojim zakonodavstvom, sve potrebne mjere kako bi adresatu s boravištem ili poslovnim nastanom na njegovom području: — dostavilo sve dokumente, — priopćilo sve odluke, kao i svaki drugi bitan akt koji čini dio postupka u pitanju, koje su obuhvaćene područjem primjene Protokola. U takvom se slučaju na zahtjev za dostavu ili obavijest primjenjuje članak 6. stavak 3. Članak 6. Oblik i sadržaj zahtjeva za pomoć 1. Zahtjevi sukladno ovome Protokolu sastavljaju se u pisanom obliku. Dokumenti koji se čine potrebnima za rješavanje zahtjeva prilažu se zahtjevima. Kada se to zahtijeva zbog žurnosti situacije mogu se prihvatiti i usmene molbe, ali se moraju odmah potvrditi u pisanom obliku. 2. Zahtjevi podneseni sukladno stavku 1. uključuju sljedeće informacije: (a) tijelo koje podnosi zahtjev; (b) zatraženu mjeru; (c) predmet i razlog za zahtjev; (d) zakone, pravila i ostale uključene pravne elemente; (e) što je moguće točnije i opsežnije navode o fizičkim ili pravnim osobama koje su predmet istraga; (f) sažetak relevantnih činjenica i već izvršenih istraga, osim u slučajevima predviđenima člankom 5. 3. Zahtjevi se dostavljaju na službenom jeziku tijela kojem se upućuje zahtjev ili na jeziku koji je tom tijelu prihvatljiv. 4. Ako zahtjev ne udovoljava formalnim zahtjevima, može se zatražiti njegov ispravak ili dopuna; također se mogu zatražiti i mjere predostrožnosti. Članak 7. Rješavanje zahtjeva 1. Radi rješavanja zahtjeva za pomoć, tijelo kojem se upućuje zahtjev, u granicama svoje nadležnosti i raspoloživih sredstava, postupa kao da djeluje za svoj račun ili na zahtjev drugih tijela te iste ugovorne stranke tako da dostavlja informacije koje već posjeduje, vrši odgovarajuće istrage ili dogovara njihovo izvršenje. Ova se odredba također primjenjuje na administrativni odjel kojem je tijelo kojem se upućuje zahtjev podnijelo zahtjev u slučaju kad ono samo ne može postupati za svoj račun. 2. Zahtjevi za pomoć rješavaju se u skladu sa zakonima, propisima i ostalim pravnim instrumentima ugovorne stranke koja je zahtjev primila. 3. Propisno ovlašteni službenici ugovorne stranke mogu, uz suglasnost druge uključene ugovorne stranke i podložno uvjetima koje ista utvrdi, primiti iz ureda tijela kojem se upućuje zahtjev ili drugoga tijela, za koje je tijelo kojem se upućuje zahtjev nadležno, informacije koje se odnose na djela koja su ili mogu biti protivna carinskom zakonodavstvu, a koje tijelo koje je podnositelj zahtjeva treba u kontekstu istrage za potrebe ovoga Protokola. 4. Službenici ugovorne stranke mogu, uz suglasnost druge uključene ugovorne stranke i podložno uvjetima koje ista utvrdi, biti prisutni u istragama koje se vrše na njezinome području. Članak 8. Oblik priopćavanja informacija 1. Tijelo kojem se upućuje zahtjev priopćava tijelu koje je podnositelj zahtjeva rezultate istraga u obliku dokumenata, ovjerenih preslika dokumenata, izvješća i tome sličnog. 2. Dokumenti predviđeni stavkom 1. mogu se zamijeniti informacijama u elektroničkom obliku, izrađenima u bilo kojem obliku u istu svrhu. Članak 9. Izuzeci od obveze pružanja pomoći 1. Ugovorne stranke mogu odbiti pružiti pomoć, kako je predviđeno ovim Protokolom, ako bi to: (a) vjerojatno dovelo u pitanje suverenitet Švicarske Konfederacije ili države članice Zajednice od koje se zatražilo pružanje pomoći sukladno ovome Protokolu; ili (b) vjerojatno dovelo u pitanje opći interes, njegovu sigurnost ili druge bitne interese, a posebno u slučajevima u smislu članka 10. stavka 2; ili (c) uključilo porezne ili valutne propise van carinskoga zakonodavstva; ili (d) uključilo kršenje industrijske, poslovne ili profesionalne tajne. 2. Ako tijelo koje je podnositelj zahtjeva zatraži pomoć koju samo ne bi moglo pružiti, ako bi se tako od njega zatražilo, na tu činjenicu ukazuje u svom zahtjevu. Tijelo kojem se upućuje zahtjev treba u tom slučaju odlučiti kako odgovoriti na takav zahtjev. 3. Ako se pomoć odbije, odluka i razlozi za to moraju se priopćiti tijelu koje je podnositelj zahtjeva bez odgode. Članak 10. Povjerljivost 1. Svaka informacija priopćena u bilo kojem obliku sukladno ovome Protokolu povjerljive je ili ograničene naravi, ovisno o propisima koji se primjenjuju u svakoj od ugovornih stranaka. Ona je pokrivena obvezom službene tajne i uživa zaštitu proširenu na slične informacije u skladu s relevantnim zakonima primjenjivima na području ugovorne stranke koja ju je primila i odgovarajućim propisima koji se primjenjuju na institucije Zajednice. 2. Osobni podaci, odnosno sve informacije koje se odnose na pojedinca kojemu je utvrđen identitet ili čiji je identitet moguće utvrditi, mogu se razmijeniti samo ako se ugovorna stranka, koja je zahtjev primila, obveže zaštiti podatke u mjeri koja je jednaka zaštiti koja se primjenjuje na taj dotični slučaj u ugovornoj stranci koja je podatke dostavila. Članak 11. Uporaba informacija 1. Primljene informacije koriste se isključivo za potrebe ovoga Protokola. Ako jedna od ugovornih stranaka zahtijeva uporabu takve informacije u ostale svrhe, ona traži prethodni pisani pristanak carinskog tijela koje je informacije pružilo. Takva uporaba tada podliježe svim ograničenjima koje to tijelo utvrdi. 2. Stavkom 1. ne sprečava se uporaba informacija u svim sudskim ili upravnim postupcima koji su pokrenuti zbog nepoštivanja carinskoga zakonodavstva. Nadležno tijelo koje je tu informaciju dostavilo obavještava se o takvoj uporabi bez odgode. 3. Ugovorne stranke mogu u svojim evidencijama o dokazima, izvješćima i svjedočenjima te u postupcima i optužbama iznesenima pred sudovima, koristiti kao dokaze primljene informacije i dokumente o kojima su se savjetovale u skladu s odredbama ovoga Protokola. Članak 12. Stručnjaci i svjedoci Službenika tijela kojem se upućuje zahtjev može se ovlastiti da se pojavi pred sudom, u granicama danog ovlaštenja, kao stručnjak ili svjedok u sudskim ili upravnim postupcima koji se odnose na pitanja obuhvaćena ovim Protokom pod nadležnošću druge ugovorne stranke te može iznijeti predmete, dokumente ili njihove vjerodostojne preslike koje mogu biti potrebne za postupke. U zahtjevu za pojavljivanjem pred sudom potrebno je izričito navesti o kojim se predmetima, na temelju kojega naslova ili u kojem svojstvu službenik ispituje. Članak 13. Troškovi pomoći Ugovorne stranke odriču se svih potraživanja jedna prema drugoj za nadoknadu troškova nastalih sukladno ovome Protokolu, osim, prema potrebi, za troškove stručnjaka i svjedoka te tumača i prevoditelja koji nisu zaposlenici u državnoj i javnoj upravi. Članak 14. Primjena 1. Primjena ovoga Protokola povjerava se carinskim tijelima Švicarske Konfederacije, s jedne strane, i nadležnim službama Komisije Europskih zajednica i, prema potrebi, carinskim tijelima država članica Europske zajednice, s druge strane. Oni odlučuju o svim praktičnim mjerama i rješenjima potrebnima za njegovu primjenu uzimajući u obzir propise na području zaštite podataka. 2. Ugovorne stranke se međusobno savjetuju i nakon toga obavješćuju jedna drugu o svim detaljnim pravilima provedbe, koja su donesena u skladu s odredbama ovoga Protokola. Posebno, one razmjenjuju popis nadležnih tijela ovlaštenih da posreduju sukladno ovome Protokolu. ZAJEDNIČKA DEKLARACIJA Stranke su suglasne da Zajednički odbor treba osnovati radnu grupu koja bi mu pomagala u provedbi Protokola o uzajamnoj upravnoj pomoći


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1976/97 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Peligro que para el acueducto de Adriano suponen las obras de construcción de un lago artificial

eurovoc_concepts:
Central Greece
EU law - national law
cultural heritage
engineering structure
heritage protection
historic site
impact study
lake
operational programme
project evaluation

text: C 45/134 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 2. 98 (98/C 45/172) PREGUNTA ESCRITA E-1975/97 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisio·n (9 de junio de 1997) Asunto: Utilidad y eficacia del programa Lingua En el marco del programa Lingua, el Liceo XVIII de Atenas visito· Alicante (Espan(cid:152)a) donde el establecimiento de acogida era el Instituto de Bachillerato Jorge Juan. A pesar de la seria preparacio·n realizada por el Liceo XVIII (conferencias, videocassettes, exposicio·n de pintura, etc. ), la visita fue un fracaso, lo que desanimo· totalmente a los alumnos, debido a la ignorancia de la direccio·n del Instituto Jorge Juan sobre el programa de intercambio, a la no integracio·n en el proceso de ensen(cid:152)anza, y a la ausencia total de los alumnos espan(cid:152)oles. ¿Puede indicar la Comisio·n si tiene conocimiento de este incidente y cua·l es su evaluacio·n de la utilidad y la eficacia en general de los intercambios educativos en el marco del programa So·crates para que e·ste funcione como un programa educativo europeo en la realidad, y no so·lo en la apariencia? Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisio·n (17 de julio de 1997) La accio·n E de Lingua (proyectos educativos conjuntos para el aprendizaje de lenguas) del programa So·crates es una accio·n descentralizada pues son los organismos nacionales designados por los Estados miembros los que deciden la asignacio·n de las subvenciones segu·n la disponibilidad del presupuesto. Los criterios de seleccio·n se fijan a nivel europeo y pueden complementarse de acuerdo con las prioridades nacionales. La situacio·n descrita por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a no refleja el funcionamiento de un proyecto. La Comisio·n investigara· este incidente con el organismo nacional. (98/C 45/173) PREGUNTA ESCRITA E-1976/97 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisio·n (9 de junio de 1997) Asunto: Peligro que para el acueducto de Adriano suponen las obras de construccio·n de un lago artificial Segu·n denuncias del ICOMOS (Consejo Internacional de Monumentos y Zonas Clasificadas, Consejo Te·cnico de la Unesco) y numerosas organizaciones ciudadanas, el acueducto de Adriano del barrio de Nea Jonia, a pocos kilo·metros del centro de Atenas, corre peligro de destruccio·n debido a la decisio·n de construir, en el lugar donde se encuentran sus comientos, un lago artificial de 700 metros cuadrados, un bar y otras obras que infringen las normas en materia de reforestacio·n y construccio·n de la zona. Algunas de las obras se interrumpieron en el pasado tras la intervencio·n de la Direccio·n de Restauracio·n, pero recientemente se ha empezado a construir el lago artificial justo en el lugar donde se encuentran las columnas que sostienen el monumento, lo que hace ma·s probable todav(cid:14)·a su derrumbamiento. Dado que la obra esta· incluida en el cap(cid:14)·tulo nacional del programa operativo para el medio ambiente del segundo marco comunitario de apoyo: 1. ¿Puede indicar la Comisio·n si se ha realizado un estudio de impacto ambiental de este proyecto y si tiene intencio·n de adoptar medidas, y 2. cua·les ser(cid:14)·an, para la salvacio·n del monumento? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisio·n (17 de julio de 1997) El proyecto de rehabilitacio·n de la zona del acueducto del Emperador Adriano y del r(cid:14)·o seco Giambourla, en el barrio de Nea Ionia (Atenas) en Grecia, forma parte del programa operativo de medio ambiente del marco comunitario de apoyo de 1994-1999 para Grecia, con un presupuesto de 700. 000 ecus (200 millones de dracmas). Hasta el momento, ya han sido declarados como gastos 80 millones de dracmas


title: Regulamento (CE) nº 1048/97 do Conselho de 9 de Junho de 1997 que altera o Regulamento (CEE) nº 189/92 que fixa as normas de execução relativas a determinadas medidas de controlo adoptadas pela Organização das Pescarias do Noroeste do Atlântico

eurovoc_concepts: North-West Atlantic Fisheries Organisation

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 1983/97 by Kirsi PIHA to the Commission. Documents translated into Finnish

eurovoc_concepts:
EU office or agency
EU publication
European Commission
Finland
consultancy
enlargement of the Union
services company
subcontracting
translation

text: C 60/74 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 25. 2. 98 (98/C 60/108) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1980/97 esitta¤ja¤(t): Peter Skinner (PSE) › komissiolle (9. kesa¤kuuta 1997) Aihe: Raskaat hyo¤tyajoneuvot › veroja¤rjestelma¤t ja liikenteenvalvonta Mita¤ toimenpiteita¤ komissio toteuttaa koordinoidakseen ja yhdenmukaistaakseen raskaita hyo¤tyajoneuvoja koskevia veroja¤rjestelmia¤ ja kyseisten ajoneuvojen liikenteenvalvontaa oikeudenmukaisen kaupanka¤ynnin takaamiseksi ja ta¤ma¤n alan sisa¤markkinoiden loppuun saattamiseksi? Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (31. heina¤kuuta 1997) Komissio antoi heina¤kuussa 1997 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi tiettyjen maanteiden tavaraliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen verotuksen seka¤ tiettyjen infrastruktuurien ka¤yto¤sta¤ peritta¤vien tie- ja ka¤ytto¤maksujen soveltamisesta ja¤senvaltioissa (1). Silla¤ on tarkoitus korvata direktiivi 93/89/ETY (2), joka koskee tieliikenteen verotusta yhteiso¤ssa¤. Komission ehdotus on parhaillaan ka¤sitelta¤va¤na¤ neuvostossa. Ehdotus oli myo¤s Euroopan parlamentin ensimma¤isessa¤ ka¤sittelyssa¤ heina¤kuussa 1997. Liikenteenvalvonnan osalta parlamentin ja¤senta¤ pyydeta¤a¤n tutustumaan komission vastaukseen (3) Petrus A. M. Cornelissenin esitta¤ma¤a¤n kirjalliseen kysymykseen E-41/97. (1) EYVL C 59, 26. 2. 1997. (2) EYVL L 279, 12. 11. 1993. (3) EYVL C 186, 18. 6. 1997. (98/C 60/109) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1983/97 esitta¤ja¤(t): Kirsi Piha (PPE) › komissiolle (9. kesa¤kuuta 1997) Aihe: Suomen kielelle ka¤a¤nnetta¤va¤t asiakirjat Viime pa¤ivina¤ on Suomessa hera¤tta¤nyt kielteista¤ huomiota komission asiakirjojen suomennosten tason kirjavuus. Joissakin niista¤ on ollut eritta¤in pahoja kielivirheita¤ ja niiden teksti on ollut vaikeasti ymma¤rretta¤va¤a¤ tai jopa ta¤ysin ka¤sitta¤ma¤to¤nta¤. Julkisuudessa on ta¤ssa¤ asiassa viitattu komission aluepoliittisen pa¤a¤osaston kaupunki- ja aluesuunnittelua koskevaan kilpailuesitteeseen, joka on ra¤ikea¤ esimerkki huonosta ka¤a¤nno¤ksesta¤. Esitetta¤ ei kuitenkaan ole asiantuntijan arvion mukaan ka¤a¤nta¤nyt suomen kielta¤ a¤idinkielena¤a¤n puhuva henkilo¤ ja lisa¤ksi on jopa mahdollista, etta¤ se on ka¤a¤nnetty koneellisesti. Aikooko komissio vastaavanlaiselta kiusalliselta huomiolta va¤lttya¤kseen antaa sisa¤isen ohjeen kaikille ka¤a¤nno¤spalveluita tarvitseville pa¤a¤osastoilleen ja yksiko¤illeen, etta¤ ne velvoitetaan ka¤ytta¤ma¤a¤n ka¤a¤nno¤ksissa¤a¤n vain ta¤ha¤n tehta¤va¤a¤n kilpailun kautta valittuja ammattitaitoisia kielenka¤a¤nta¤jia¤ ja samalla varmistumaan siita¤, etta¤ asiakirjan ka¤a¤nnetta¤va¤kseen saanut henkilo¤ puhuu myo¤s a¤idinkielena¤a¤n sita¤ kielta¤, jolle ha¤n ka¤a¤nno¤ksensa¤ laatii? Huolehtiiko komissio lisa¤ksi siita¤, etta¤ suomen kielen ka¤a¤nta¤jia¤ on riitta¤va¤ ma¤a¤ra¤ kaikkien asiakirjojen asianmukaiseksi ka¤a¤nta¤miseksi? Komission ja¤senen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (11. heina¤kuu 1997) A¤ sketta¤inen keskustelu EU:n asiakirjojen suomenkielisten ka¤a¤nno¤sten laadusta sai alkunsa esitteesta¤, jota ilmeisesti ja virheellisesti luultiin EU:n jonkin toimielimen julkaisuksi. Na¤in ei ollut. Helsingin Sanomissa 20. 5. 1997 esitelty asiakirja koski Urban planning award -kilpailua. Sen ja¤rjesta¤ja¤ on yhdyskuntasuunnittelijoiden ja¤rjesto¤ European Council of Town Planning, joka ei ole komission eika¤ muunkaan EU-toimielimen alainen, joskin kilpailun ja¤rjesta¤ja¤t ovat saaneet komissiolta taloudellista tukea. Itse kilpailuesite ei ollut komission eika¤ minka¤a¤n muunkaan EU-toimielimen ka¤a¤nna¤tta¤ma¤ tai julkaisema


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1971/97 do Deputado Roberta ANGELILLI à Comissão. Construção, em Roma, da linha "C" do metropolitano e da linha de eléctrico rápido "Castelletto/ Largo Argentina"

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
Latium
environmental impact
exchange of information
impact study
national implementing measure
underground railway
urban construction
vehicle on rails

text: 10. 2. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 45/131 (98/C 45/168) PERGUNTA ESCRITA E-1965/97 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (9 de Junho de 1997) Objecto: «Zonas francas» turcas e actividade da Comissa(cid:152)o Dado que a resposta a‘ minha pergunta H-0317/97 (1) na(cid:152)o e· totalmente satisfato·ria queira insistir um pouco mais na questa(cid:152)o das «zonas francas» na Turquia. A resposta refere que «representantes da Comissa(cid:152)o e dos Estados-membros visitaram diversas «zonas francas» acrescentando que «a situa(cid:231)a(cid:152)o e· considerada satisfato·ria». Pergunto a‘ Comissa(cid:152)o que «zonas francas» foram controladas e se se encara a possibilidade de realizar novos controlos de surpresa a estas zonas, atrave·s da UCLAF, uma vez que a questa(cid:152)o e· muito se·ria e diz respeito a‘ viola(cid:231)a(cid:152)o das responsabilidades que a Turquia assumiu com o Acordo da Unia(cid:152)o Aduaneira bem como a‘ exporta(cid:231)a(cid:152)o ilegal de te(cid:136)xteis provenientes de pa(cid:14)·ses terceiros para a UE como «turcos». (1) Debates do Parlamento Europeu Maio 1997. Resposta de Hans Van den Broek em nome da Comissa(cid:152)o (8 de Julho de 1997) Remeto o Senhor Deputado para a resposta que a Comissa(cid:152)o deu a‘ pergunta oral H-317/97 por ocasia(cid:152)o do per(cid:14)·odo de perguntas da sessa(cid:152)o de Maio de 1997 do Parlamento, na qual a Comissa(cid:152)o informava que se havia deslocado a‘ Turquia, em Outubro de 1996, uma missa(cid:152)o comunita·ria, a fim de se assegurar da conformidade do funcionamento das zonas francas turcas com as obriga(cid:231)o(cid:152)es da Turquia no a(cid:136)mbito da unia(cid:152)o aduaneira. Nessa ocasia(cid:152)o, a missa(cid:152)o visitou as zonas francas de Istambul e de Mersin, na(cid:152)o tendo detectado incumprimentos a‘s normas da unia(cid:152)o aduaneira. Uma vez que se tratava de uma missa(cid:152)o de monitoring, a unidade responsa·vel pela coordena(cid:231)a(cid:152)o da luta contra a fraude na(cid:152)o lhe foi associada. Por outro lado, as autoridades turcas confirmaram a‘ missa(cid:152)o o seu desejo de serem informadas de todos os casos de fraude eventualmente detectados pela Comunidade. A Comissa(cid:152)o reserva-se o direito de levar esses casos ao conhecimento das autoridades da Turquia, caso lhe sejam apresentadas queixas devidamente fundadas. Em particular, a Comissa(cid:152)o esta· disposta a analisar todos os elementos precisos relativos a fraudes que sejam levados ao seu conhecimento. De qualquer modo, a Comunidade e a Turquia acordaram, no a(cid:136)mbito das recomenda(cid:231)o(cid:152)es do Conselho de Associa(cid:231)a(cid:152)o Comunidade-Turquia de 24 de Abril de 1997, em acompanhar regularmente esta questa(cid:152)o, a fim de impedir que as regras da unia(cid:152)o aduaneira sejam contornadas. (98/C 45/169) PERGUNTA ESCRITA E-1971/97 apresentada por Roberta Angelilli (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (9 de Junho de 1997) Objecto: Constru(cid:231)a(cid:152)o, em Roma, da linha «C» do metropolitano e da linha de ele·ctrico ra·pido «Castelletto/Largo Argentina» Em resposta a‘ pergunta escrita E 1273/97 (1) a Sra. Bjerregaard afirmava, em nome da Comissa(cid:152)o, que as duas questo(cid:152)es abordadas na referida pergunta, ou seja, a constru(cid:231)a(cid:152)o, em Roma, da linha «C» do metropolitano e da linha de ele·ctrico ra·pido «Castelletto/Largo Argentina» se inserem no a(cid:136)mbito do Anexo II da Directiva 85/337/CEE (2) sobre a avalia(cid:231)a(cid:152)o dos efeitos de determinados projectos pu·blicos e privados no ambiente e que, face a‘ na(cid:152)o transposi(cid:231)a(cid:152)o da directiva em causa, a Comissa(cid:152)o interveio em ambos os casos junto das autoridades italianas. Podera· a Comissa(cid:152)o explicar precisamente que tipo de interven(cid:231)o(cid:152)es efectuou e quais foram as autoridades italianas contactadas? Pode a Comissa(cid:152)o tornar pu·blicos os resultados das mencionadas interven(cid:231)o(cid:152)es? Por u·ltimo, qual sera· a atitude da Comissa(cid:152)o caso o munic(cid:14)·pio de Roma, continuando a ignorar o disposto na Directiva 85/337/CEE, prossiga as obras em causa? (1) (2) JO C 367 de 4. 12. 1997, p. 109. JO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1995/97 του Jannis SAKELLARIOU προς την Επ τροπή. Χρησιμοποίηση των πιστώσεων του προγράμματος ΜΕDΑ, 1996

eurovoc_concepts:
Mediterranean third countries
economic reform
financial cooperation
financing of aid
social change

text: C 45/138 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 10. 2. 98 Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (27 Ioyni·oy 1997) Apo· tiw 24 Aprili·oy 1997, oi ga·lloi gevrgoi· e·xoyn probei· se apara·dektew biaio·thtew enanti·on forthgv· n poy mete·feran opvrokhpeytika· ta opoi·a proe·rxontan apo· a·lla kra·th me·lh,kyri·vw apo· thn Ispani·a. H Epitroph· katadika·zei anepify·lakta ayte·w tiw biaio·thtew kai ekfra·zei th ly·ph thw gia ton epanalhptiko· toyw xarakth·ra. (cid:201)xei kale·sei tiw gallike·w arxe·w na ue·soyn katepeigo·ntvw se ekte·lesh kata·llhla kai apotelesmatika· me·tra th·rhshw thw ta·jevw, energv· ntaw ba·sei aysthrv· n kai safv· n entolv· n gia na ejasfalistei· h eley·uerh diaki·nhsh tvn emporeyma·tvn. H Epitroph· ypenuymi·zei o·ti pistey·ei o·ti, sy·mfvna me to koinotiko· di·kaio, kai idi·vw me to a·ruro 30 thw synuh·khw EK, to opoi·o apotelei· anapo·spasto me·row tvn koinv· n organv· sevn agora·w, se syna· rthsh me to a·ruro 5 thw proanaferome·nhw synuh·khw EK, oi dhmo·siew arxe·w ei·nai ypoxrevme·new, sto plai·sio thw ekte·leshw tvn kauhko·ntvn toyw o·son afora· th dhmo·sia asfa·leia, na lamba·noyn ta me·tra poy ei·nai anagkai·a gia thn pro·lhch kai thn pa·tajh tvn energeiv· n idivtv· n oi opoi·ew apoteloy·n sobarh· apeilh· gia to dikai·vma thw eley·uerhw kyklofori·aw tvn emporeyma·tvn, to opoi·o h synuh·kh EK eggya·tai. Para·leich ekplh·rvshw aytoy· toy kauh·kontow pre·pei na uevrei·tai o·ti apotelei· para·leich ekplh·rvshw tvn ypoxrev· sevn poy e·xoyn ta kra·th me·lh dyna·mei tvn proanaferome·nvn diata·jevn. Ektimv· ntaw o·ti ta prolhptika· kai katastaltika· me·tra dhmo·siaw ta·jevw poy ei·xan ylopoihuei· prohgoyme·nvw apo· tiw gallike·w dhmo·siew arxe·w, den eparkoy·n oy·tvw v· ste to apote·lesma toyw na ei·nai apotreptiko·, h Epitroph·, sto plai·sio thw ekplh·rvshw tvn kauhko·ntvn thw vw uematofy·laka thw synuh·khw, e·xei kinh·sei diadikasi·a para·bashw h opoi·a bri·sketai epi· toy paro·ntow sto sta·dio thw eje·tashw thw apo· to Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio (ypo·uesh C-265/95). H sxetikh· proforikh· synedri·ash e·labe xv· ra stiw 10 Ioyni·oy 1997. Dedome·noy o·ti h Epitroph· e·kane xrh·sh toy me·soy to opoi·o thw e·xei anaue·sei h synuh·kh gia thn ejasfa·lish thw th·rhshw toy koinotikoy· dikai·oy, pre·pei tv· ra na aname·noyme thn apo·fash toy Dikasthri·oy, h opoi·a ua pre·pei na lhfuei· prow to te·low toy tre·xontow e·toyw. Eja·lloy, h Epitroph· ypenuymi·zei o·ti e·xoyn douei· ki·nhtra sto plai·sio thw metarry·umishw thw koinh·w orga·nvshw agora·w tvn opvrokhpeytikv· n, gia thn prov· uhsh thw dhmioyrgi·aw oma·dvn paragvgv· n egkatesthme·nvn se diaforetika· kra·th me·lh. (98/C 45/179) GRAPTH ERVTHSH E-1995/97 ypobolh· : Jannis Sakellariou (PSE) prow thn Epitroph· (9 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: Xrhsimopoi·hsh tvn pistv· sevn toy progra·mmatow MEDA, 1996 1. Mporei· na gnvstopoih·sei h Epitroph· po·sew pistv· seiw diate·uhkan apo· to pro·gramma MEDA kata· to e·tow 1996; Poia· h·tan h sxetikh· nomikh· ba·sh; Mporei· na anafe·rei toyw lo·goyw gia toyw opoi·oyw den diate·uhkan, endexome·nvw, orisme·na epi· me·royw posa·; 2. Mporei· h Epitroph· na dv· sei sygkekrime·na stoixei·a gia to poie·w xv· rew kai kata· po·son epvfelh·uhkan tvn pistv· sevn poy xorhgh·uhkan apo· to pro·gramma MEDA; Apa· nthsh toy k. Marin ej ono·matow thw Epitroph· w (15 Ioyli·oy 1997) To 1996, to kondy·lio toy proy¤pologismoy· B7-410 (MEDA) die·uete 403 ek. ECU se pistv· seiw analh·cevn 1. ypoxrev· sevn kai 202 ek. ECU se pistv· seiw plhrvmv· n. H nomikh· ba·sh aytoy· toy kondyli·oy toy proy¤pologismoy· ei·nai o kanonismo·w (EK) ariu. 1488/96 poy yioueth·uhke apo· to Symboy·lio stiw 23 Ioyli·oy 1996 (1). (cid:201)na arnhtiko· apouematiko· 200 ek. ECU, poy eggrafo·tan ston proy¤pologismo· toy 1996, den diate·uhke me apo·fash thw armo·diaw epi· toy proy¤pologismoy· arxh·w kato·pin apo·rrichw tvn prota·sevn gia metafore·w kondyli·vn poy ype·bale h Epitroph·. To poso· ekte·leshw tvn pistv· sevn analh·cevn ypoxrev· sevn poy diati·uentai apo· to kondy·lio B7-410 h·tan 100% kai ekei·no tvn pistv· sevn plhrvmv· n 77% kai ayto· para· thn o·cimh yioue·thsh thw nomikh·w ba·shw ton Ioy·lio. Oi epile·jimoi etai·roi toy progra·mmatow MEDA ei·nai h Algeri·a, h Ky·prow, h Ai·gyptow, to Israh·l, h 2. Iordani·a, o Li·banow, h Ma·lta, to Maro·ko, h Syri·a, h Tynhsi·a, h Toyrki·a kai h Palaistiniakh· Arxh·. O kanonismo·w (EK) ariu. 1488/96 den proble·pei thn xorh·ghsh sygkekrime·noy posoy· ana· etai·ro, alla· e·nan geniko· xrhmatodotiko· programmatismo· poy anafe·rei to poso· tvn eunikv· n endeiktikv· n programma· tvn kai toy perifereiakoy· endeiktikoy· progra·mmatow. (1) EE L 189, thw 30. 7. 1996


title: Regulamento (CE) nº 1049/97 do Conselho de 9 de Junho de 1997 que altera o Regulamento (CE) nº 3069/95 que estabelece um programa de observação da Comunidade Europeia aplicável aos navios de pesca comunitários que operam, na zona de regulamentação da Organização das Pescarias do Noroeste do Atlântico


title: QUESTION ECRITE no 1980/97 de Peter SKINNER à la Commission. Poids lourds - Régimes fiscaux et organisation des mouvements et transports

eurovoc_concepts:
European Commission
charges for use of infrastructure
commercial vehicle
free competition
proposal (EU)
single market
tax harmonisation
tax system
traffic regulations
vehicle tax

text: C 60/74 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 25. 2. 98 (98/C 60/108) QUESTION E· CRITE E-1980/97 pose·e par Peter Skinner (PSE) a‘ la Commission (9 juin 1997) Objet: Poids lourds › Re·gimes fiscaux et organisation des mouvements et transports Quelles sont les mesures prises par la Commission afin de coordonner et harmoniser les re·gimes fiscaux et les mouvements et transports afin de garantir la libre concurrence et l(cid:146)ache‘vement du marche· unique dans ce secteur? Re·ponse donne·e par M. Kinnock au nom de la Commission (31 juillet 1997) En juillet 1996, la Commission a adopte· une proposition de directive du Conseil relative a‘ la taxation des poids lourds pour l(cid:146)utilisation de certaines infrastructures (1), et visant a‘ remplacer la directive 93/89/CEE (2), qui re·glemente la fiscalite· routie‘re dans la Communaute·. Le Conseil e·tudie actuellement la proposition de la Commission, examine·e en premie‘re lecture par le Parlement europe·en en juillet 1997. En ce concerne l(cid:146)organisation des mouvements de transport, l(cid:146)Honorable Parlementaire peut consulter la re·ponse de la Commission a‘ la question e·crite E-41/97 de M. Cornelissen (3). (1) (2) (3) JO C 59 du 26. 2. 1997. JO L 279 du 12. 11. 1993. JO C 186 du 18. 6. 1997. (98/C 60/109) QUESTION E· CRITE E-1983/97 pose·e par Kirsi Piha (PPE) a‘ la Commission (9 juin 1997) Objet: Documents traduits en finnois Le niveau de qualite· tre‘s he·te·roge‘ne des traductions finnoises des documents de la Commission a e·te· vivement critique· ces derniers jours en Finlande. Certaines traductions contiennent des fautes de grammaire particulie‘re- ment graves et sont souvent assez obscures, voire totalement incompre·hensibles. La presse finlandaise a cite·, comme exemple flagrant de mauvaise traduction, l(cid:146)annonce d(cid:146)un concours, organise· par la Direction ge·ne·rale de la Commission charge·e de la politique re·gionale, en matie‘re d(cid:146)urbanisme et l(cid:146)ame·nagement du territoire. Selon un spe·cialiste, cette annonce n(cid:146)a pas e·te· traduite par une personne de langue maternelle finnoise, et il est me(cid:136)me possible que la traduction ait e·te· effectue·e par une machine. La Commission compte-t-elle, pour e·viter de susciter a‘ l(cid:146)avenir ce genre de commentaires, donner des instructions internes a‘ toutes les Directions ge·ne·rales et a‘ toutes les unite·s utilisant des services de traduction afin de les obliger a‘ confier leurs traductions aux seuls traducteurs professionnels se·lectionne·s a‘ l(cid:146)issue d(cid:146)un concours et a‘ s(cid:146)assurer que les personnes recevant des documents a‘ traduire traduisent vers leur langue maternelle? La Commission veillera-t-elle e·galement a‘ ce que le nombre de traducteurs de langue finnoise soit suffisant pour assurer une traduction correcte de tous les documents? Re·ponse donne·e par M. Liikanen au nom de la Commission (11 juillet 1997) Le re·cent de·bat portant sur la qualite· des traductions finnoises des documents de la Communaute· a eu pour point de de·part une brochure prise par erreur par certains pour une publication d(cid:146)une institution europe·enne. Tel n(cid:146)e·tait pas le cas. Le document pre·sente· par le quotidien Helsingin Sanomat dans ses e·ditions du 20 mai 1997, concernait un concours, Urban Planning Award. Ce concours est organise· par European Council of Town Planning, organisme totalement inde·pendant de la Commission et de toute institution europe·enne. Certes, les organisateurs du concours ont re(cid:231)u une subvention de la Commission. Ni la Commission, ni une autre institution n(cid:146)est intervenue comme e·diteur ou commanditaire de la brochure ou de sa traduction


title: QUESTION ECRITE no 1964/97 de Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ à la Commission. Importation de moineaux surgelés de Chine dans l'Union européenne

eurovoc_concepts:
Belgium
China
EU law - national law
bird
competence of the Member States
deep-frozen product
import
originating product
protection of animals
transit

text: C 60/72 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 25. 2. 98 (98/C 60/106) QUESTION E· CRITE E-1964/97 pose·e par Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) a‘ la Commission (9 juin 1997) Objet: Importation de moineaux surgele·s de Chine dans l(cid:146)Union europe·enne Le 28 janvier 1997, un contro(cid:136)leur de la douane a confisque·, dans le port d(cid:146)Anvers, un container qui devait e(cid:136)tre achemine· par camion aux Pays-Bas. Ce container renfermait 1. 236. 000 moineaux plume·s et surgele·s repre·sentant une valeur de 3. 300. 700 FB. Or, ni le commerce ni l(cid:146)importation ou l(cid:146)exportation de moineaux des champs (passer montanus) ne sont autorise·s. Et pourtant, ce sont environ 6. 000. 000 de moineaux qui sont achemine·s chaque anne·e vers la seule Belgique. La Belgique n(cid:146)est en fait, la plupart du temps, qu(cid:146)un pays de transit: les principaux destinataires des oiseaux surgele·s sont l(cid:146)Italie, l(cid:146)Espagne et le Portugal, pays ou‘ ces animaux sont tre‘s recherche·s par les gourmets et ou‘ ils sont consomme·s en gastronomie. La Commission a-t-elle eu connaissance de l(cid:146)affaire e·voque·e ci-dessus et, d(cid:146)une fa(cid:231)on plus ge·ne·rale, du 1. proble‘me de l(cid:146)importation, dans l(cid:146)UE et notamment en Belgique, de moineaux originaires de Chine? a) Dans l(cid:146)affirmative, quelles mesures la Commission a-t-elle prises, ou prendra-t-elle a‘ l(cid:146)avenir, pour mettre fin a‘ ce commerce? b) Dans la ne·gative, a-t-elle l(cid:146)intention, et de quelle manie‘re, de se familiariser avec ce proble‘me? La Commission estime-t-elle que la jurisprudence de la Cour de justice a suffisamment clarifie· le proble‘me 2. des importations d(cid:146)espe‘ces prote·ge·es dans l(cid:146)Union europe·enne? Dans l(cid:146)affirmative, quelles obligations d(cid:146)action la Commission en de·duit-elle, pour elle-me(cid:136)me et pour les 3. gouvernements des E· tats membres? Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (1er aou(cid:136)t 1997) 1. La Commission n(cid:146)a pas eu connaissance de cette affaire, de me(cid:136)me qu(cid:146)elle n(cid:146)a jamais e·te· saisie du proble‘me souleve· par l(cid:146)Honorable Parlementaire. En toute hypothe‘se, dans pareil cas de figure, la surveillance des frontie‘res rele‘ve de la seule compe·tence des autorite·s nationales en l(cid:146)e·tat actuel du droit communautaire. Dans un arre(cid:136)t du 8 fe·vrier 1996 (1), la Cour de justice a pre·cise· que la directive 79/409/CEE du Conseil, 2. et 3. du 2 avril 1979, concernant la protection des oiseaux sauvages (2) s(cid:146)applique aux sous-espe‘ces d(cid:146)oiseaux ne vivant naturellement a‘ l(cid:146)e·tat sauvage qu(cid:146)en dehors du territoire Communautaire, de‘s lors que l(cid:146)espe‘ce a‘ laquelle elles appartiennent ou d(cid:146)autres sous-espe‘ces de cette espe‘ce vivent naturellement a‘ l(cid:146)e·tat sauvage sur le territoire des E· tats membres. Ceci e·tant, cet arre(cid:136)t ne concerne pas des importations directes en provenance de pays tiers et, a‘ la connaissance de la Commission, la Cour de justice n(cid:146)a pas encore e·te· amene·e a‘ rendre d(cid:146)arre(cid:136)t dans des affaires impliquant ce type d(cid:146)importations. Dans ce contexte, il conviendrait e·galement d(cid:146)examiner cette proble·matique au regard des re‘gles pertinentes du droit international relatives au commerce. (1) Affaire C-202/94, Godefridus van der Feesten, Recueil 1996 p. I-355. (2) JO L 103 du 25. 4. 1979, directive modifie·e en dernier lieu par la directive 94/24/CE du 8 juin 1994 (JO L 164 du 30. 6. 1994). (98/C 60/107) QUESTION E· CRITE E-1968/97 pose·e par Edith Mu¤ ller (V) a‘ la Commission (9 juin 1997) Objet: Coope·ration entre l(cid:146)UE et l(cid:146)ONU La coope·ration entre l(cid:146)UE et l(cid:146)ONU cou(cid:136)te, chaque anne·e, des sommes d(cid:146)argent conside·rables a‘ l(cid:146)Union europe·enne et a‘ ses E· tats membres. Les citoyens ont le droit de savoir comment est utilise· cet argent. La Commission voudrait-elle re·pondre aux questions ci-apre‘s:


title: Risoluzione del Consiglio del 9 guigno 1997 concernente un manuale per le operazioni conguinte di sorveglianza doganale

eurovoc_concepts:
border control
drug traffic
external border of the EU
illicit trade
user guide


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1996/97 del Dietrich ELCHLEPP a la Comisión. Energías renovables - ayudas y control de la utilización de los fondos

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
biomass
energy production
investment aid
regional aid
renewable energy

text: C 82/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 3. 98 (98/C 82/32) PREGUNTA ESCRITA E-1996/97 de Dietrich Elchlepp (PSE) a la Comisio·n (9 de junio de 1997) Asunto: Energ(cid:14)·as renovables › ayudas y control de la utilizacio·n de los fondos ¿Por que· volumen financiero y para que· proyectos se han facilitado hasta ahora fondos en el marco de las 1. ayudas regionales y agr(cid:14)·colas para fomentar las energ(cid:14)·as renovables? ¿Controla la Comisio·n si a ese respecto se aprovechan en los planes de los Estados miembros de la UE 2. todas las posibilidades que ofrece la generacio·n regenerativa de energ(cid:14)·a, por ejemplo, la generacio·n de energ(cid:14)·a a partir de la biomasa? ¿Tiene conocimiento la Comisio·n de si los fondos se utilizan con arreglo al objetivo al que esta·n destinados y, en su caso, por que· razones no es as(cid:14)·? ¿Es cierto que el proyecto solar THESEUS planeado originalmente con la ayuda de la UE en Creta para la 3. generacio·n de energ(cid:14)·a termoele·ctrica de origen solar va ahora a ser abandonado en favor exclusivamente de centrales ele·ctricas convencionales (turbinas de gas alimentadas con gaso·leo, generadores diesel alimentados con aceites pesados o centrales te·rmicas alimentadas asimismo con aceites pesados) situadas en esa isla en los emplazamientos de Chania y Atherinolakos? ¿Co·mo se concilia lo anterior con las afirmaciones de los pol(cid:14)·ticos griegos y las declaraciones de la Comisio·n en el sentido de hacer de Creta un modelo en el a·mbito de las tecnolog(cid:14)·as renovables de generacio·n de energ(cid:14)·a? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (16 de septiembre de 1997) 1. En el marco del desarrollo rural, las ayudas a las inversiones para las energ(cid:14)·as renovables forman parte de la medida de «aprovechamiento del potencial endo·geno». En este contexto, se financian varios proyectos, bien para la produccio·n de biodiesel a partir de semillas de colza o de bioetanol a partir de trigo o de remolacha azucarera, bien para el aprovechamiento de la madera o la gasificacio·n de residuos de materias biodegradables, incluidos el estie·rcol y los desechos de mataderos. Dado que los proyectos individuales no se identifican en funcio·n de los programas aprobados, es dif(cid:14)·cil dar cifras de la cuant(cid:14)·a exacta. Respecto de los fondos regionales, la promocio·n de fuentes de energ(cid:14)·a renovables forma parte de los programas espec(cid:14)·ficos para cada Estado miembro del Objetivo 1. De un total de 3. 000 millones de ecus para energ(cid:14)·a, la financiacio·n para fuentes de energ(cid:14)·a renovables es importante en los Estados miembros siguientes (para el periodo 1994-1999): › Grecia: 75,3 millones de ecus, que representan el 8,7 % del programa de energ(cid:14)·a; › Espan(cid:152)a: un total de 84,42 millones de ecus, de los que 26 millones proceden de los programas regionales y 56,42 millones, de una subvencio·n global del subprograma de energ(cid:14)·a; › Irlanda: 8,6 millones de ecus, que representan el 27 % del subprograma de energ(cid:14)·a; › Portugal: un total de 172,85 millones de ecus, de los que 70 millones representan el 21,7 % del subprograma de energ(cid:14)·a; 12,95 millones procedentes del Programa de Madeira; 68,4 millones, del Programa de las Azores y 21,5 millones, de REGIS II C. I para las Azores. En el periodo anterior, de 1989 a 1993, la iniciativa comunitaria Valoren contribuyo· con 293,75 millones de ecus al fomento del potencial endo·geno de energ(cid:14)·a, de un total de 2. 331 millones de ecus concedidos en el a·rea de la energ(cid:14)·a. 2. La Comisio·n cofinancia proyectos de planificacio·n a escala nacional y regional en el campo de las energ(cid:14)·as renovables. En est contexto, vela porque se analicen todas las posibilidades de produccio·n de energ(cid:14)·a a partir de fuentes renovables, incluida la biomasa. La decisio·n y las formas de aplicacio·n de estos planes son responsabilidad de los Estados miembros. Se efectu·an acciones espec(cid:14)·ficas de informacio·n sobre la utilizacio·n de la biomasa con fines energe·ticos ›cultivos, residuos forestales, residuos y biocombustibles l(cid:14)·quidos› con el fin de animar a los Estados miembros a que tengan en cuenta las posibilidades existentes en este campo y adopten las medidas necesarias. 3. No. El Proyecto THESEUS trata de la instalacio·n de una central solar innovadora para produccio·n de electricidad con una capacidad de 52 megavatios. El emplazamiento previsto es Fragokastello, en la prefectura de Chania (Creta). Este proyecto esta· actualmente en fase de planificacio·n, financiada por el Programa Thermie (TE-235-96) y en la que se indicara·n las dimensiones y el emplazamiento espec(cid:14)·ficos de la instalacio·n, en funcio·n de los datos solares y meteorolo·gicos y de acuerdo con la planificacio·n energe·tica regional de Creta


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2001/97 do Deputado Glyn FORD à Comissão. Ajuda alimentar à Coreia do Norte

eurovoc_concepts:
EU aid
FAO
North Korea
Unicef
food aid
food shortage
humanitarian aid
hunger
nutrition
public health

text: C 45/140 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 2. 98 8. A Comissa(cid:152)o tem conhecimento de que os Estados Unidos tomaram medidas jur(cid:14)·dicas para proibir a utiliza(cid:231)a(cid:152)o das hormonas na(cid:152)o autorizadas, podendo ser tomadas medidas administrativas e penais contra os infractores. A efica·cia dos anabolizantes na morfologia dos animais depende de mu·ltiplos factores, como sexo, idade, 9. ra(cid:231)a, dose administrada, associa(cid:231)a(cid:152)o de diferentes substa(cid:136)ncias, alimenta(cid:231)a(cid:152)o. Regra geral, te(cid:136)m uma ac(cid:231)a(cid:152)o favora·vel no crescimento e na calcifica(cid:231)a(cid:152)o do esqueleto e provocam um ganho de peso num per(cid:14)·odo mais curto do que se o animal na(cid:152)o for tratado. A ac(cid:231)a(cid:152)o fisiolo·gica esta· associada a‘ natureza da substa(cid:136)ncia administrada (estroge·nio, androge·nio ou gestage·nio) e ao sexo do animal tratado. E· imposs(cid:14)·vel resumir a diversidade e a complexidade da sua ac(cid:231)a(cid:152)o na fisiologia dos animais, em particular nas gla(cid:136)ndulas endo·crinas. Se a Senhora Deputada desejar, a Comissa(cid:152)o pode fornecer-lhe uma documenta(cid:231)a(cid:152)o cient(cid:14)·fica sobre o assunto. A regulamenta(cid:231)a(cid:152)o americana relativa a‘ autoriza(cid:231)a(cid:152)o de comercializa(cid:231)a(cid:152)o das hormonas de crescimento e· 10. estabelecida pela FDA. Esta u·ltima baseou-se na avalia(cid:231)a(cid:152)o dos dados cient(cid:14)·ficos fornecidos na altura, a t(cid:14)·tulo confidencial, pela indu·stria. Trata-se, na maioria, de informa(cid:231)o(cid:152)es bastante antigas (15 anos ou mais). (98/C 45/181) PERGUNTA ESCRITA E-2001/97 apresentada por Glyn Ford (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (9 de Junho de 1997) Objecto: Ajuda alimentar a‘ Coreia do Norte Qual e· a posi(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o sobre a ajuda alimentar a‘ Coreia do Norte? Resposta de Sir Leon Brittan em nome da Comissa(cid:152)o (4 de Julho de 1997) De acordo com o Programa Alimentar Mundial das Na(cid:231)o(cid:152)es Unidas (PAM) e com a Organiza(cid:231)a(cid:152)o das Na(cid:231)o(cid:152)es Unidas para a Alimenta(cid:231)a(cid:152)o e a Agricultura (FAO) a Coreia do Norte e· um pa(cid:14)·s com um vasto de·fice alimentar estrutural e que na(cid:152)o dispo(cid:152)e de recursos suficientes que lhe permitam importar os alimentos necessa·rios para suprir as necessidades da sua popula(cid:231)a(cid:152)o. A gravidade da situa(cid:231)a(cid:152)o foi confirmada por peritos independentes que visitaram a Coreia do Norte em Mar(cid:231)o em representa(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o. Em 23 de Mar(cid:231)o de 1997 a Comissa(cid:152)o lan(cid:231)ou, por conseguinte, um importante pacote alimentar no valor de 46,3 milho(cid:152)es de ecus (cerca de 155 000 toneladas) em apoio a‘s v(cid:14)·timas da fome. Desta quantitade total, 65 000 toneladas de produtos alimentares foram colocadas a‘ disposi(cid:231)a(cid:152)o do PAM em resposta ao apelo lan(cid:231)ado em Abril de 1997 tendo em vista o fornecimento de 203 000 toneladas de alimentos. As restantes 90 000 toneladas sera(cid:152)o entregues directamente pela Comissa(cid:152)o a‘ Coreia do Norte, onde sera(cid:152)o geridas pelo PAM, sendo a sua distribui(cid:231)a(cid:152)o acompanhada por uma equipa de assiste(cid:136)ncia te·cnica independente financiada pela Comunidade. A Comissa(cid:152)o esta· igualmente a preparar um programa independente de nutri(cid:231)a(cid:152)o infantil em coopera(cid:231)a(cid:152)o com o Fundo das na(cid:231)o(cid:152)es Unidas para as Crian(cid:231)as, bem como medidas de apoio a‘ sau·de pu·blica. Anteriormente a esta decisa(cid:152)o a Comissa(cid:152)o havia ja·, desde 1995, afectado quase 10 milho(cid:152)es de ecus a‘ assiste(cid:136)ncia humanita·ria e alimentar. O pacote de ajuda recentemente lan(cid:231)ado foi preparado pela Comissa(cid:152)o por razo(cid:152)es puramente humanita·rias, e esta· a ser distribu(cid:14)·do por interme·dio de age(cid:136)ncias multilaterais e organiza(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o governamentais. (98/C 45/182) PERGUNTA ESCRITA E-2005/97 apresentada por Felipe Camiso·n Asensio (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Junho de 1997) Objecto: Desvantagens do sistema SIMULCRYPT nos servi(cid:231)os de TV digital Certamente que a Comissa(cid:152)o tem conhecimento, no que respeita aos servi(cid:231)os de televisa(cid:152)o digital, que o Comite· de Direc(cid:231)a(cid:152)o do DVB, Digital Video Broadcasting, na sua reunia(cid:152)o realizada em Genebra no passado dia 16 de Abril,


title: Vienošanās vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, pievienojot Vienošanai starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju protokolu par savstarpēju administratīvu palīdzību muitas lietās

text: 306 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/8. sēj. 21997A0627(01) 27. 6. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 169/77 VIENOŠANĀS VĒSTUĻU APMAIŅAS VEIDĀ starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, pievienojot Vienošanai starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju protokolu par savstarpēju administratīvu palīdzību muitas lietās A. Eiropas Kopienas vēstule Briselē, 1997. gada 9. jūnijā Godātais kungs, man ir tas gods atsaukties uz sarunām starp Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas pārstāvjiem, lai noslēgtu vienošanos par savstarpēju administratīvu palīdzību, pievienojot par to protokolu 1972. gada 22. jūlija vienošanai. Šis papildprotokols, kura teksts ir pievienots, būs 1972. gada 22. jūlija vienošanās neatņemama sastāvdaļa un stāsies spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc paziņošanas, ka ir pabeigtas nepieciešamās procedūras. Līdz šo procedūru pabeigšanai to piemēro provizoriski no 1997. gada 1. jūlija. Būšu pateicīgs, ja apliecināsiet, ka Šveices Konfederācija piekrīt iepriekšminētajam. Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus. Eiropas Kopienas vārdā 02/8. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 307 B. Šveices Konfederācijas vēstule Bernē, 1997. gada 9. jūnijā Godātais kungs, man ir tas gods apstiprināt, ka saņemta Jūsu vēstule ar šodienas datumu, kuras teksts ir šāds: “man ir tas gods atsaukties uz sarunām starp Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas pārstāvjiem, lai noslēgtu vienošanos par savstarpēju administratīvu palīdzību, pievienojot par to protokolu 1972. gada 22. jūlija vienošanai. Šis papildprotokols, kura teksts ir pievienots, būs 1972. gada 22. jūlija vienošanās neatņemama sastāvdaļa un stāsies spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc paziņošanas, ka ir pabeigtas nepieciešamās procedūras. Līdz šo procedūru pabeigšanai to piemēro provizoriski no 1997. gada 1. jūlija. Būšu pateicīgs, ja apliecināsiet, ka Šveices Konfederācija piekrīt iepriekšminētajam. ” Es varu apstiprināt, ka Šveices Konfederācija piekrīt iepriekšminētajam. Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus. Šveices Konfederācijas vārdā 308 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/8. sēj. Hecho en Luxemburgo, el nueve de junio de mil novecientos noventa y siete. Udfærdiget i Luxembourg den niende juni nitten hundrede og syvoghalvfems. Geschehen zu Luxemburg am neunten Juni neunzehnhundertsiebenundneunzig. Έγινε στο Λουξεμδούργο, στις εννέα Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά. Done at Luxembourg on the ninth day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-seven. Fait à Luxembourg, le neuf juin mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept. Fatto a Lussemburgo, addì nove giugno millenovecentonovantasette. Gedaan te Luxemburg, de negende juni negentienhonderd zevenennegentig. Feito no Luxemburgo, em nove de Junho de mil novecentos e noventa e sete. Tehty Luxemburgissa yhdeksäntenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän. Som skedde i Luxemburg den nionde juni nittonhundranittiosju. 02/8. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 309 En nombre de la Comunidad Europea På vegne af Det Europæiske Fællesskab Im Namen der Europäischen Gemeinschaft Εξ ονόματος της Ευρωπαϊκής Κοινότητας. On behalf of the European Community Au nom de la Communauté européenne A nome della Comunità europea Namens de Europese Gemeenschap Em nome da Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar Für die Schweizerische Eidgenossenschaft Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera 310 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/8. sēj. 21997A0627(01) 27. 6. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 169/81 PAPILDPROTOKOLS par savstarpēju administratīvu palīdzību muitas lietās 1. pants Definīcijas Šajā protokolā: a) “preces” ir visas preces, kas ietilpst harmonizētās sistēmas 1. — 97. nodaļā, neatkarīgi no 1972. gada 22. jūlija vienošanās dar- bības jomas; b) “muitas tiesību akti” ir jebkura tiesību vai likuma norma, ko pieņēmusi Eiropas Kopiena vai Šveices Konfederācija un kas reglamentē preču importu, eksportu un tranzītu, kā arī to pakļaušanu jebkurai muitas procedūrai, ieskaitot aizlieguma, ierobežojuma un kontroles pasākumus; c) “iesniedzēja iestāde” ir kompetenta administratīva iestāde, kuru šim mērķim izraudzījusi Līgumslēdzēja puse un kura lūdz palīdzību muitas lietās; d) “saņēmēja iestāde” ir kompetenta administratīva iestāde, kuru šim mērķim izraudzījusi Līgumslēdzēja puse un kura saņem pieprasījumu palīdzēt muitas lietās; e) “muitas tiesību aktu pārkāpumi” ir jebkurš šo tiesību aktu pār- kāpums vai pārkāpuma mēģinājums. 2. pants Darbības joma 1. Līgumslēdzējas puses palīdz viena otrai jomās savas kompe- tences robežās tādā veidā un ar nosacījumiem, kas izklāstīti šajā protokolā, nodrošinot muitas tiesību aktu pareizu piemērošanu, jo īpaši novēršot, atklājot un izmeklējot darbības, kas ir pretrunā ar šiem tiesību aktiem. 2. Šajā protokolā paredzēto palīdzību muitas lietās piemēro jeb- kurai Līgumslēdzēju pušu administratīvai iestādei, kas ir kompe- tenta šā protokola piemērošanai. Tas neierobežo noteikumus, kas reglamentē savstarpējo palīdzību krimināllietās. Tas arī neietver informāciju, kura iegūta saskaņā ar pilnvarām, kuras izmantotas pēc tiesu iestāžu pieprasījuma, izņemot gadījumus, kad minētās iestādes tam piekrīt. aktu pareizu piemērošanu, ieskaitot informāciju par ievērotām vai plānotām darbībām, kas ir vai varētu būt pretrunā ar šiem tiesību aktiem. iestādes pieprasījuma saņēmēja iestāde 2. Pēc iesniedzējas informē to, vai preces, kas eksportētas no vienas Līgumslēdzējas puses teritorijas, ir pienācīgi importētas otras puses teritorijā, nepieciešamības gadījumā norādot precēm piemēroto muitas pro- cedūru. 3. Pēc iesniedzējas iestādes pieprasījuma saņēmēja iestāde savu tiesību aktu ietvaros veic nepieciešamos pasākumus, lai nodroši- nātu uzraudzību pār: a) fiziskām vai juridiskām personām, kuras ir pamatots iemesls turēt aizdomās par to, ka tās pārkāpj vai ir pārkāpušas muitas tiesību aktus; b) vietām, kur preces uzglabā tādā veidā, kas rada pamatotas aiz- domas, ka tās paredzētas, lai atbalstītu ar muitas tiesību aktiem pretrunā esošas darbības; c) preču pārvietošanu, kas varētu izraisīt muitas tiesību aktu pār- kāpumus; d) transportlīdzekļiem, par kuriem ir pamatots iemesls uzskatīt, ka tie ir izmantoti, tiek vai varētu tikt izmantoti ar muitas tie- sību aktiem pretrunā esošām darbībām. 4. pants Spontāna palīdzība Līgumslēdzējas puses pēc pašu ierosmes un saskaņā ar saviem normatīviem, administratīviem aktiem un citiem juridiskiem dokumentiem sniedz viena otrai palīdzību, ja tās uzskata to par nepieciešamu pareizai muitas tiesību aktu piemērošanai, jo īpaši, ja tās iegūst informāciju par: — darbībām, kuras ir vai tām šķiet pretrunā ar šiem tiesību aktiem un kuras varētu interesēt otru Līgumslēdzēju Pusi, 3. pants Palīdzība pēc pieprasījuma veikšanai, — jauniem līdzekļiem vai metodēm, kuras izmanto šo darbību 1. Pēc iesniedzējas iestādes pieprasījuma saņēmēja iestāde sniedz tai visu nepieciešamo informāciju, lai nodrošinātu muitas tiesību — precēm, par kurām zināms, ka tās saistītas ar muitas tiesību aktu pārkāpumiem, 02/8. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 311 — fiziskām vai juridiskām personām, kuras ir pamatots iemesls turēt aizdomās par to, ka tās pārkāpj vai ir pārkāpušas muitas tiesību aktus, 4. Ja pieprasījums neatbilst formālajām prasībām, var pieprasīt tā labojumu vai papildinājumu, tomēr var norīkot drošības pasāku- mus. — transportlīdzekļiem, par kuriem ir pamatots iemesls uzskatīt, ka tie ir izmantoti, tiek vai varētu tikt izmantoti ar muitas tie- sību aktiem pretrunā esošām darbībām. 5. pants Piegāde/paziņošana Pēc iesniedzējas iestādes pieprasījuma saņēmēja iestāde saskaņā ar saviem tiesību aktiem veic visus nepieciešamos pasākumus, lai: — piegādātu visus dokumentus, — paziņotu par visiem lēmumiem, kā arī par jebkuru citu attie- cīgu tiesību aktu, kas ir attiecīgās procedūras sastāvdaļa, kas ietilpst šī protokola darbības jomā, adresātam, kas dzīvo vai ir reģistrēts tās teritorijā. Tādā gadījumā uz piegādes vai paziņoša- nas pieprasījumu attiecas 6. panta 3. punkts. 6. pants Palīdzības pieprasījumu forma un saturs 1. Pieprasījumus saskaņā ar šo protokolu iesniedz rakstveidā. Tiem pievieno dokumentus, kurus uzskata par nepieciešamiem pieprasījuma izpildei. Situācijas steidzamības dēļ var pieņemt arī mutiskus pieprasījumus, tomēr tie nekavējoties jāapstiprina rakst- veidā. 2. Saskaņā ar 1. punktu pieprasījumos ietver šādu informāciju: a) iesniedzēja iestāde, kas iesniedz pieprasījumu; b) pieprasītais pasākums; c) pieprasījuma mērķis un iemesls; 7. pants Pieprasījumu izpilde 1. Lai izpildītu palīdzības pieprasījumu, saņēmēja iestāde darbo- jas savas kompetences un pieejamo resursu robežās, kā tā darbo- tos pati vai pēc šīs pašas Līgumslēdzējas puses citu iestāžu piepra- sījuma, sniedzot jau pieejamu informāciju, veicot atbilstošu izmeklēšanu vai organizējot tās veikšanu. Šis noteikums attiecas arī uz administratīvo struktūrvienību, kurai saņēmēja iestāde adre- sēja pieprasījumu, ja pēdējā pati nevar rīkoties. 2. Palīdzības pieprasījumus izpilda saskaņā ar saņēmējas Līgum- slēdzējas puses normatīvajiem, administratīvajiem aktiem un citiem juridiskajiem dokumentiem. 3. Līgumslēdzējas puses pienācīgi pilnvarotas amatpersonas ar otras iesaistītās Līgumslēdzējas puses piekrišanu un ar pēdējās nosacījumiem no saņēmējas iestādes vai no citas iestādes birojiem, par kuru saņēmēja iestāde ir atbildīga, var iegūt iesniedzējai iestā- dei izmeklēšanas sakarā šā protokola nolūkā nepieciešamo infor- māciju par darbībām, kas ir vai varētu būt pretrunā ar muitas tie- sību aktiem. 4. Līgumslēdzējas puses amatpersonas ar otras iesaistītās Līgum- slēdzējas puses piekrišanu un ar pēdējās nosacījumiem var pieda- līties izmeklēšanā, ko veic pēdējās teritorijā. 8. pants Informācijas paziņošanas veids 1. Saņēmēja iestāde ziņo iesniedzējai iestādei par izmeklēšanas rezultātiem dokumentu, apliecinātu dokumentu kopiju, ziņojumu u. tml. veidā. 2. Šā protokola 1. punktā minētos dokumentus var aizstāt ar tādam pašam mērķim jebkurā veidā sagatavotu datorizētu infor- māciju. d) attiecīgi normatīvi, administratīvi akti un citi juridiski elemen- ti; 9. pants e) pēc iespējas precīzāka un izsmeļošāka informācija par fiziska- jām vai juridiskajām personām, kuras ir izmeklēšanas objekts; Palīdzības sniegšanas pienākuma izņēmumi f) kopsavilkums par attiecīgajiem faktiem un par jau veiktu izmeklēšanu, izņemot 5. pantā minētos gadījumus. 1. Līgumslēdzējas puses var atteikties sniegt šajā protokolā pare- dzēto palīdzību, ja tas: 3. Pieprasījumus iesniedz saņēmējas iestādes oficiālajā valodā vai šai iestādei pieņemamā valodā. a) varētu apdraudēt Šveices Konfederācijas vai Kopienas dalīb- valsts suverenitāti, kurai ir lūgts sniegt palīdzību saskaņā ar šo protokolu, vai 312 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/8. sēj. b) varētu apdraudēt sabiedrisko kārtību, drošību vai citas būtis- kas intereses, jo īpaši 10. panta 2. punkta nozīmē minētajos gadījumos, vai šo izmantošanu nekavējoties paziņo kompetentajai iestādei, kas sniegusi informāciju. c) būtu saistīts ar nodokļu vai valūtas noteikumiem, kas nav mui- tas tiesību akti, vai d) būtu saistīts ar rūpnieciska, komerciāla vai dienesta noslēpuma izpaušanu. 2. Ja iesniedzēja iestāde lūdz palīdzību, kuru tā pati nespētu sniegt, ja tai to lūgtu, tad savā pieprasījumā tā vērš uzmanību uz šo faktu. Tad saņēmēja iestāde izlemj, kā atbildēt uz šādu piepra- sījumu. 3. Ja palīdzību atsaka, tad šis lēmums un tā pamatojums nekavē- joties jāpaziņo iesniedzējai iestādei. 10. pants Konfidencialitāte ir konfidenciāla vai 1. Jebkura informācija, kas jebkurā veidā ir sniegta saskaņā ar šo protokolu, ierobežota atkarībā no katras Līgumslēdzējas puses piemērojamajiem noteikumiem. Uz to attie- cas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums un tai sniedz aiz- sardzību, ko nodrošina līdzīgai informācija saskaņā ar attiecīga- jiem Līgumslēdzējas puses teritorijā piemērojamiem tiesību aktiem, kura to saņēmusi, un attiecīgajiem noteikumiem, ko pie- mēro Kopienas iestādēm. 2. Ar personas datiem, proti, visu informāciju par identificētu vai identificējamu indivīdu, var apmainīties tikai tādos gadījumos, kad saņēmēja Līgumslēdzēja puse apņemas aizsargāt šos datus vismaz līdzvērtīgā veidā, kā attiecīgā gadījumā to darītu iesniedzēja Līgumslēdzēja puse. 3. Līgumslēdzējas puses savos pierādījumu dokumentos, ziņoju- mos un liecībās, kā arī procesos un maksājumos, par kuriem ies- niegtas prasības tiesā, kā pierādījumus var izmantot saskaņā ar šā protokola noteikumiem iegūto informāciju un izskatītos doku- mentus. 12. pants Eksperti un liecinieki Piešķirtās pilnvaras robežās saņēmējas iestādes amatpersonu var pilnvarot kā ekspertu vai liecinieku tiesas vai administratīvā procesā par šajā protokolā ietvertajiem jautājumiem otras attiecīgus jurisdikcijā Līgumslēdzējas puses priekšmetus, dokumentus vai to apstiprinātas kopijas, kas varētu būt nepieciešamas procesā. Uzaicinājumā konkrēti jānorāda, par kādiem jautājumiem un uz kāda amata vai kvalifikācijas pamata amatpersonu nopratinās. un iesniegt 13. pants Palīdzības izdevumi Līgumslēdzējas puses atsakās no visām savstarpējām prasībām atmaksāt izdevumus, kas radušies saistībā ar šo protokolu, izdevumus par ekspertiem un attiecīgā gadījumā izņemot lieciniekiem, kā arī tulkiem un tulkotājiem, kuri nav nodarbināti valsts civildienestā. 14. pants Piemērošana 11. pants Informācijas izmantošana 1. Iegūto informāciju izmanto tikai šā protokola mērķiem. Ja viena Līgumslēdzēja puse lūdz šīs informācijas izmantošanu citiem mērķiem, tā lūdz iepriekšēju rakstisku piekrišanu no infor- mācijas sniedzējas iestādes. Tad uz šo izmantošanu attiecas visi minētās iestādes noteiktie ierobežojumi. 2. 1. punkts nekavē informācijas izmantošanu tiesas vai adminis- tratīvā procesā, ko uzsāk par muitas tiesību aktu pārkāpumu. Par 1. Šā protokola piemērošanu uztic Šveices Konfederācijas mui- tas iestādēm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu Komisijas kom- petentajiem dienestiem un attiecīgā gadījumā Eiropas Kopienas dalībvalstu muitas iestādēm, no otras puses. Tās lemj par visiem šā protokola piemērošanai nepieciešamajiem praktiskajiem pasā- kumiem, ņemot vērā spēkā esošos noteikumus datu aizsardzības jomā. 2. Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas un informē viena otru par sīkiem īstenošanas noteikumiem, kurus pieņem saskaņā ar šā protokola noteikumiem. Tās īpaši apmainās ar kompetento iestāžu sarakstu, kuras saskaņā ar šo protokolu ir pilnvarotas iejaukties. 02/8. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 313 KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA Puses vienojas, ka Apvienotā komiteja izveido darba grupu, lai palīdzētu protokola pārvaldībā par savstarpējo administratīvo palīdzību


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1970/97 van Spalato BELLERE' aan de Commissie. Vrij sexueel verkeer in de gevangenissen

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
non-government bill
penal institution
sexual freedom


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1976/97 von Alexandros ALAVANOS an die Kommission. Gefahren für das Aquädukt des Hadrian durch Arbeiten zum Bau eines künstlichen Sees

text: C 45/134 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 10. 2. 98 (98/C 45/172) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1975/97 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (9. Juni 1997) Betrifft: Sicherstellung von Nutzen und Effizienz des Programms Lingua Im Rahmen des Lingua-Programms besuchten Schu¤ler des 18. Athener Gymnasiums die Stadt Alicante in Spanien, wo sie vom Instituto de Bachillerato (cid:132)Jorge Juan(cid:147) betreut werden sollten. Trotz der ernsthaften Vorbereitung von seiten des Athener Gymnasiums (Vortra¤ge › Videokassetten › Bilderausstellung usw. ) endete der Besuch in einem Mi(cid:223)erfolg, und die Schu¤ler waren sehr entta¤uscht daru¤ber, da(cid:223) die Direktion des Instituts (cid:132)Jorge Juan(cid:147) u¤ber das Austauschprogramm nicht informiert war: Die Ga¤ste wurden nicht in den Unterrichts- proze(cid:223) einbezogen, die spanischen Schu¤ler waren in keiner Weise beteiligt. Kann die Kommission mitteilen, ob ihr der geschilderte Fall bekannt ist, und wie sie die Nu¤tzlichkeit und Effizienz der Schulaustauschprogramme im Rahmen von Sokrates im allgemeinen bewertet, damit Sokrates tatsa¤chlich und nicht nur dem Schein nach als europa¤isches Bildungsprogramm fungiert? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (17. Juli 1997) Bei der Lingua-Aktion E (gemeinsame Bildungsprojekte zum Erlernen von Sprachen) des Sokrates-Programms handelt es sich um eine dezentralisierte Aktion. Dabei werden die Beschlu¤sse u¤ber die Gewa¤hrung von Beihilfen von den nationalen Stellen in den Mitgliedstaaten im Rahmen des vorhandenen Etats gefa(cid:223)t. Die Auswahlkri- terien werden auf europa¤ischer Ebene festgelegt und ko¤nnen durch nationale Priorita¤ten erga¤nzt werden. Der von dem Herrn Abgeordneten geschilderte Fall entspricht nicht der normalen Abwicklung eines Projekts. Die Kommission wird den Fall zusammen mit der zusta¤ndigen nationalen Stelle pru¤fen. (98/C 45/173) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1976/97 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (9. Juni 1997) Betrifft: Gefahren fu¤r das Aqua¤dukt des Hadrian durch Arbeiten zum Bau eines ku¤nstlichen Sees Nach Vorwu¤rfen, die der ICOMOS (Internationaler Rat fu¤r Denkmalpflege › Technischer Berater der UNESCO) und eine Reihe von Bu¤rgervereinigungen erheben, droht der Wasserleitung des Hadrian im Gebiet von Nea Ionia in wenigen Kilometern Entfernung vom Athener Stadtzentrum die Zersto¤rung, weil beschlossen wurde, auf ihren Fundamenten einen 700 m2 gro(cid:223)en ku¤nstlichen See anzulegen sowie einen Erfrischungspavillon und andere Geba¤ude zu errichten, die gegen die Vorschriften u¤ber die Wiederaufforstung und die Bebauung des Gela¤ndes versto(cid:223)en. Nach Intervention der Direktion fu¤r den Wiederaufbau von Denkma¤lern waren einige dieser Arbeiten in der Vergangenheit eingestellt worden, doch vor kurzem ist mit der Anlage des ku¤nstlichen Sees genau an der Stelle begonnen worden, wo die Grundmauern dieses Baudenkmals stehen, so da(cid:223) mit seiner Zersto¤rung zu rechnen ist. Weil das Vorhaben in den nationalen Anteil des operationellen Programms fu¤r die Umwelt im Rahmen des Zweiten Gemeinschaftlichen Fo¤rderkonzeptes aufgenommen wurde, wird die Kommission gebeten, mitzuteilen: 1. Wurden Umweltvertra¤glichkeitsstudien fu¤r die einzelnen Vorhaben durchgefu¤hrt? 2. Erwa¤gt sie zur Rettung des Denkmals zu intervenieren, und wenn ja, in welcher Form? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (17. Juli 1997) Das Projekt zur Neugestaltung des Gebiets um das Aqua¤dukt des Kaisers Hadrian und das kleine, ausgetrocknete Flu(cid:223)bett (cid:132)Giambourla(cid:147) in der Gemeinde von Nea Ionia (Athen) in Griechenland ist Teil des operationellen Programms (cid:132)Umwelt(cid:147) im Rahmen des gemeinschaftlichen Fo¤rderkonzepts 1994-1999 fu¤r Griechenland. Fu¤r dieses Projekt stehen Mittel in Ho¤he von 700 000 Ecu (200 Mio. Drachmen) zur Verfu¤gung, die Ausgaben belaufen sich bisher auf 80 Mio. Drachmen


title: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1049/97 tad-9 ta' Ġunju 1997 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 3069/95 li jistabbilixxi skema ta' oservatur tal-Komunità Ewropea applikabbli għal bastimenti tas-sajd tal-Komunità li joperaw fiż-Żona Regolatorja ta' l-Organizzazzjoni ta' l-Atlantiku tal-Punent (NAFO)

text: 184 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 04/Vol. 3 31997R1049 12. 6. 1997 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 154/2 IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 1049/97 tad-9 ta’ Ġunju 1997 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 3069/95 li jistabbilixxi skema ta’ oservatur tal-Komunità Ewropea applikabbli għal bastimenti tas-sajd tal-Komunità li joperaw fiż-Żona Regolatorja ta’ l-Organizzazzjoni ta’ l-Atlantiku tal-Punent (NAFO) IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, 1. Dan li ġej għandu jiżdied mal-punt 2 (e): Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 43 tiegħu, Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (2), Billi r-Regolament (KE) Nru 3069/95 (3) adotta disposizzjonijiet għall-assenjament u d-dmirijet ta’ l-osservaturi kif ukoll għall- obbligi tal-kaptano ta’ bastimenti tas-sajd tal-Komunità li jwettqu jew sejrin jibdew iwettqu attivitajiet tas-sajd fiż-Żona Regolatorja ta’ l-Organizzazzjoni tas-Sajd ta’ l-Atlantiku tal-Punent (NAFO); Billi l-Kummissjoni tas-Sajd NAFO adottat rakkomandazzjoni fit-13 ta’ Settembru 1996 biex temenda l-iskaema ta’ l-osservatur; tal-Konvenzjoni NAFO, Billi, bis-saħħa ir-rakkomandazzjoni saret torbot fuq il-Komunità sa mit-13 ta’ Novembru 1996; l-Artikolu XI ta’ Billi huwa għalhekk meħtieġ li jiġi emendat ir-Regolament (KE) Nru 3069/95, sabiex jobbliga lill-kaptani ta’ bastimenti tas-sajd tal-Komunità u l-osservatura nominati għall-iskema li jikkonfor- maw mar-rakkomandazzjoni, ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT: “b’mod partikolari, l-osservaturi għandhom jiġbru t-tagħrif dwar l-iskartar u ż-żamma ta’ ħut taħt id-daqs stabbilit wara, fejn iċ-ċirkostanzi jippermettu, l-iskema ta’ kampjonar li ġejja: (i) għal kull qabda, l-estimi tal-qabda totali skond l-ispeċji f’termini ta’ piż u b’żieda estimi ta’ l-iskartar skond l-ispeċji f’termini ta’piż għandhom jiġu rekordjati; (ii) kull għaxar qabda għandha tkun kampjonata fid-dettal skond l-ispeċji, u jiġi provdut b’żieda għall-piżijiet tal- kampjun imkejjel ukoll numri fit-tul li jirrappresentaw il-parti tal-qabda li għandha titniżżel l-art u l-parti tal- qabda li tiġi skartata; (iii) kull meta tinbidel iż-żona tas-sajd b’distanza ta’ aktar minn 5 nm iċ-ċiklu deskritt fil-(i) u t-(ii) jerġgħa jibda. ’” 2. L-aħħar sentenza tal-punt 3 (i) għandha tiġi sostitwita b’dan li ġej:“Il-kaptan tal-bastiment għandu jippermetti lill-osservatur li jkollu aċċess għad-dokumenti tal-bastiment (logbook, pjan tal-kapaċità, produzzjoni tal-logbook jew pjan tal-ħżin) u għal partijiet differenti tal-bastiment, inkluż kif meħtieġ, għall- qabda miżmuma u għall-qabda li hija maħsuba li tiġi skartata, sabiex jiġi faċilitat it-twettieq tad-dmirijiet ta’ l-osservatur. ” Artikolu 1 Artikolu 2 L-Anness I li jinsab mar-Regolament (KE) Nru 3069/95 huwa b’dan emendat kif ġej: Dan ir-Regolament jum mill- pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. fis-seba’ fis-seħħ jidħol Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fil-Lussemburgu, fid-9 ta’ Ġunju 1997. Għall-Kunsill Il-President G. ZALM (1) ĠU C 25, tal-25. 1. 1997, p. 12. (2) ĠU C 167, tat-2. 6. 1997. (3) ĠU L 329, tat-30. 12. 1995, p. 5