title: Padomes Direktīva 97/43/Euratom (1997. gada 30. jūnijs), ar ko paredz personu veselības aizsardzību pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību saistībā ar ārstnieciski diagnostisko apstarošanu un atceļ Direktīvu 84/466/Euratom

eurovoc_concepts:
health legislation
ionising radiation
national implementing measure
occupational health
public health
therapeutics

text: 332 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/3. sēj. 31997L0043 9. 7. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 180/22 PADOMES DIREKTĪVA 97/43/Euratom (1997. gada 30. jūnijs), ar ko paredz personu veselības aizsardzību pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību saistībā ar ārstnieciski diagnostisko apstarošanu un atceļ Direktīvu 84/466/Euratom EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 31. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas sastādīts pēc Zinātnes un tehnikas komitejas ieceltu personu grupas atzinuma saņemšanas, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2), (1) (2) (3) (4) tā kā Padome ir pieņēmusi direktīvas, kurās izstrādāti dro- šības pamatstandarti darbinieku un sabiedrības veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām un Direktīvu kuras 96/29/Euratom (3); pēdējoreiz grozītas ar tā kā saskaņā ar Līguma 33. pantu katrai dalībvalstij ar nor- matīvajiem vai administratīvajiem aktiem ir jāpieņem attie- cīgi noteikumi, lai nodrošinātu atbilstību izstrādātajiem pamatstandartiem, un jāveic nepieciešamie pasākumi izglī- tībā un profesionālajā apmācībā; tā kā Padome 1984. gada 3. septembrī ir pieņēmusi Direk- tīvu 84/466/Euratom, kurā izstrādāti pamatpasākumi to cil- vēku aizsardzībai pret jonizējošo starojumu, kam tiek veik- tas medicīniskās pārbaudes vai ārstēšana (4); tā kā līdzīgi kā 1984. gadā, ārstnieciski diagnostiskā apsta- rošana vēl arvien ir galvenais cēlonis Eiropas Savienības pilsoņu apstarošanai ar mākslīgajiem jonizējošā starojuma avotiem; tā kā jonizējošā starojuma izmantojums ir nodro- šinājis, ka daudzās medicīnas jomās ir sasniegts ievērojams progress; tā kā prakse, kas izraisa ārstnieciski diagnostisko apstarošanu, ir jāveic optimālos pretradiācijas aizsardzības apstākļos; (1) OV C 167, 2. 6. 1997. (2) OV C 212, 22. 7. 1996. , 32. lpp. (3) OV L 159, 29. 6. 1996. , 1. lpp. (4) OV L 265, 5. 10. 1984. , 1. lpp. (5) tā kā, atzīstot zinātnes attīstību ārstnieciski diagnostiskajā apstarošanā izmantotajā pretradiācijas aizsardzībā, Starp- tautiskā Pretradiācijas aizsardzības komisija ir pārskatījusi šo jautājumu 1990. un 1996. gada ieteikumos; (6) tā kā tāda notikumu attīstība rada vajadzību atcelt Direk- tīvu 84/466/Euratom; (7) (8) tā kā Direktīvā 96/29/Euratom pieņemti drošības pamat- standarti to darbinieku aizsardzībai, kuri veic ārstnieciski diagnostisko apstarošanu, un sabiedrības locekļu aizsardzī- bai; tā kā tā pati direktīva nodrošina, lai pastāvīgi tiktu kon- trolēts visu iedzīvotāju summārais apstarojums; tā kā veselības un drošības prasības, ieskaitot pretradiāci- jas aizsardzības aspektus, attiecībā uz medicīnisko ierīču konstrukciju, ražošanu un laišanu tirgū aplūko Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīva 93/42/EEK (5); tā kā atbil- stoši minētās direktīvas 1. panta 8. punktam tā neietekmē attiecīgās direktīvas, kas ir pieņemtas saskaņā ar Euratom līgumu; tā kā ir jānosaka pretradiācijas drošības prasības radioloģisko iekārtu medicīniskai izmantošanai no to dar- bināšanas sākuma dienas; (9) tā kā ir jāpieskaņo aizsardzības normatīvi attiecībā uz apstarojumu, ko saņem brīvprātīgie un cilvēki, kas apzināti un labprātīgi palīdz cilvēkiem, kam veic medicīniskas pār- baudes vai ārstēšanu; (10) tā kā Eiropas Padomes Ministru Komiteja 1990. gada 6. februārī ir pieņēmusi ieteikumu R(90)3 par medicīni- skiem pētījumiem ar cilvēkiem, kurā runa ir arī par ētikas komitejas izveidi; (11) tā kā ir vajadzīgas detalizētas prasības, lai pareizi piemē- rotu pamatošanas un optimizācijas principu attiecībā uz apstarošanu, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā; (12) tā kā ir jānosaka atbildība par ārstnieciski diagnostiskās apstarošanas veikšanu; (5) OV L 169, 12. 7. 1993. , 1. lpp. 15/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 333 (13) tā kā, lai nodrošinātu, ka ārstnieciski diagnostiskā apstaro- šana notiek labas pretradiācijas aizsardzības apstākļos, ir vajadzīga atbilstoša attiecīgā personāla apmācība, kvalitā- tes nodrošinājuma un pārbaužu programmas un kompe- tentu iestāžu inspekcijas; (14) tā kā ir vajadzīgi īpaši noteikumi attiecībā uz īpašu praksi, grūtniecēm un zīdītājām mātēm, brīvprātīgiem pētījumu dalībniekiem un palīgiem; (15) tā kā ir jāņem vērā iespējama apstarošana, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Mērķis un darbības joma 1. Šī direktīva papildina Direktīvu 96/29/Euratom un nosaka cil- vēku pretradiācijas drošības vispārējos principus attiecībā uz apstarošanu, kas minēta 2. un 3. punktā. 2. Šī direktīva ir piemērojama šādiem ārstnieciski diagnostiskās apstarošanas veidiem: a) pacientu apstarošanai saistībā ar viņu medicīnisko diagnozi vai ārstēšanu; novērtējot salīdzinājumā ar pieņemtajiem labu medicīnisko radioloģisko procedūru standartiem, pārveidojot praksi, kur vajadzīgs, un lietojot jaunus standartus, ja ir nepieciešams; — Klīniskā atbildība: praktizējoša ārsta atbildība attiecībā uz atse- višķām ārstnieciski diagnostiskām apstarošanām, īpaši: pama- tojums; optimizācija; rezultātu klīniskais novērtējums; sadar- bība ar citiem speciālistiem un, attiecīgā gadījumā, personālu attiecībā uz praktiskajiem aspektiem; attiecīgā gadījumā — informācijas ieguve par iepriekšējām pārbaudēm; esošās radioloģiskās informācijas un/vai slimības vēstures nodošana citiem praktizējošiem ārstiem un/vai ārstiem nosūtītājiem, ja tas ir vajadzīgs; informācijas sniegšana par jonizējošā staro- juma risku pacientiem un, vajadzības gadījumā, citām attiecī- gajām personām; — Kompetentas iestādes: jebkura iestāde, ko iecēlusi dalībvalsts; — Diagnostikas etalonlīmeņi: devu līmeņi medicīniskās radio- diagnostikas praksē vai, radioaktīvo medikamentu gadījumā, aktivitātes līmeņi tipiskiem standartlieluma pacientu grupu vai standartmodeļu izmeklējumiem ar plaši lietojamiem iekārtu veidiem. Tiek sagaidīts. ka standartprocedūrās, kad diagnos- tikā un tehniskajā izpildījumā lieto pareizu un parastu praksi, šos līmeņus nepārsniedz; — Devas ierobežojums: personām sagaidāmo devu, kuras var rasties no noteikta avota, ierobežojums; to izmanto pretradiā- cijas aizsardzības plānošanas stadijā, kad vien ir iesaistīta opti- mizācija; — Apstarošana: process, kurā cilvēks tiek pakļauts jonizējošai b) cilvēku apstarošanai saistībā ar profesionālo veselības uzrau- radiācijai; dzību; c) cilvēku apstarošanai saistībā ar profilaktisko apskašu pro- grammu; — Profilaktiskās apskates: procedūra, kurā iedzīvotāju riska gru- pās agrīnai diagnostikai tiek izmantotas radioloģiskās iekār- tas; d) veselu cilvēku vai pacientu apstarošanai, kuri brīvprātīgi pie- dalās medicīnisko, biomedicīnisko, diagnostisko vai terapeiti- sko pētījumu programmās; e) cilvēku apstarošanai saistībā ar tiesu medicīnas procedūrām. — Turētājs: jebkura fiziska vai juridiska persona, kura pēc valsts tiesību aktiem ir juridiski atbildīga par attiecīgo radioloģisko iekārtu; 3. Šī direktīva ir piemērojama arī tādu personu apstarošanai, kuras apzināti un labprātīgi palīdz (ja vien tas neietilpst viņu pro- fesionālajos pienākumos) sniegt atbalstu un mierinājumu cilvē- kiem, kuriem veic ārstnieciski diagnostisko apstarošanu. — Individuāls kaitējums: klīniski novērojamas kaitīgas parādības, kas ir izteiktas personām vai viņu pēctečiem un kas parādās nekavējoties vai arī vēlākā laikā, un pēdējā gadījumā to parā- dīšanās ir drīzāk varbūtīga nekā droši gaidāma; 2. pants Definīcijas — Inspekcija: inspekcija ir kompetentas iestādes veikts pētījums, lai pārliecinātos par atbilstību valsts radioloģiskās aizsardzī- bas normām attiecībā uz medicīniski radioloģiskām procedū- rām, izmantojamo aparatūru vai radioloģiskām iekārtām; Šajā direktīvā šādiem terminiem ir šeit tiem piešķirtā nozīme: — Klīniskais audits: medicīnisko radioloģisko procedūru sistemā- tiska pārbaude vai pārskatīšana, cenšoties uzlabot pacientu aprūpes kvalitāti un iznākumu, veicot strukturētu pārskatīša- nu, turklāt radioloģisko praksi, procedūras un rezultātus — Medicīniskās fizikas eksperts: eksperts starojuma fizikā vai sta- rojuma tehnoloģijā, kas pielietojama apstarošanai šīs direktī- vas darbības jomā, kura izglītību un kompetenci darboties ir atzinušas kompetentas iestādes; un kurš, kur tas ir piemēroti, rīkojas vai sniedz padomus par pacientu dozimetriju, par 334 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/3. sēj. sarežģītas tehnikas un aparatūras attīstību un izmantošanu, par optimizāciju, par kvalitātes nodrošinājumu, ieskaitot kva- litātes kontroli, un par citiem pretradiācijas aizsardzības jau- tājumiem, kas attiecas uz apstarošanu šīs direktīvas darbības jomā; — Medicīniska radioloģiska procedūra: jebkura procedūra, kas ir saistīta ar ārstnieciski diagnostisko apstarošanu; — Tiesu medicīniskās procedūras: procedūras, kas tiek veiktas apdrošināšanas vai juridiskiem mērķiem bez medicīniskām indikācijām; — Profesionālā medicīniskā uzraudzība: darbinieku medicīniskā uzraudzība, ko noteikušas dalībvalstis vai kompetentas iestā- des; — Pacienta deva: deva, kas attiecas uz pacientiem vai citām per- sonām, kuras ir pakļautas ārstnieciski diagnostiskajai apstaro- šanai; — Pacienta dozimetrija: dozimetrija, kas attiecas uz pacientiem vai citām personām, kuras ir pakļautas ārstnieciski diagnosti- skajai apstarošanai; — Radioloģiska iekārta: iekārta, kas satur radioloģisku aparatū- ru; — Radiodiagnostisks: tāds, kas attiecas uz in vivo diagnostisko kodolmedicīnu, medicīnisko diagnostisko radioloģiju un zobu radioloģiju; — Radioterapeitisks: tāds, kas attiecas uz radioterapiju, ietverot kodolmedicīnu terapeitiskiem mērķiem. 3. pants Pamatojums 1. Ārstnieciski diagnostiskajai apstarošanai, kas minēta 1. panta 2. punktā, jādod pietiekams gala ieguvums, ja tās radīto kopējo diagnostisko vai terapeitisko ieguvumu, ieskaitot tiešo labumu indivīda veselībai un labumu sabiedrībai, salīdzina ar individuālo kaitējumu, ko apstarojums var radīt, ņemot vērā efektivitāti, iegu- vumus un risku, ko dod pieejamās alternatīvās tehnikas, kurām ir tas pats mērķis, bet kuras nav saistītas ar apstarošanu vai ir ar to saistītas mazākā mērā. Īpaši: — Praktiskie aspekti: jebkuras 1. panta 2. punktā minētās apsta- rošanas fiziskā izpilde un jebkādi palīgaspekti, ieskaitot radioloģiskās aparatūras darbināšanu un lietošanu, kā arī teh- nisko un fizikālo parametru novērtēšana, ieskaitot starojuma devas, aparatūras kalibrēšana un apkope, radioaktīvo medika- mentu sagatavošana un lietošana un filmu attīstīšana; — Praktizējošs ārsts: ārsts, zobārsts vai cits profesionāls mediķis, kuram ir tiesības uzņemties klīnisko atbildību par individuālu ārstnieciski diagnostisko apstarošanu saskaņā ar valsts prasī- bām; a) — visi ar ārstnieciski diagnostisko apstarošanu saistītie jau- nie prakses veidi pirms to vispārējās ieviešanas ir iepriekš jāpamato, — ar ārstnieciski diagnostisko apstarošanu saistītos pastāvo- šos prakses veidus var pārskatīt, ja ir iegūti jauni svarīgi pierādījumi par to efektivitāti vai sekām; b) katru atsevišķu apstarošanu iepriekš pamato, ņemot vērā apstarošanas konkrētos mērķus un attiecīgās personas rakstu- rīgās īpatnības. — Ārsts nosūtītājs: ārsts, zobārsts vai cits profesionāls mediķis, kuram ir tiesības nosūtīt personas ārstnieciski diagnostiskajai apstarošanai pie praktizējoša ārsta, saskaņā ar valsts prasībām; — Kvalitātes nodrošinājums: visas nepieciešamās plānotās un sis- temātiskās darbības, lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību, ka struktūra, sistēma, sastāvdaļa vai procedūra darbosies apmie- rinošā atbilstībā pieņemtajiem standartiem; — Kvalitātes kontrole: ir daļa no kvalitātes nodrošinājuma. Dar- bību kopums (programmēšana, koordinēšana, izpilde), kas vērsta uz to, lai uzturētu vai uzlabotu kvalitāti. Tā ietver visu iekārtu definējamo, izmērāmo un kontrolējamo raksturlie- lumu pārraudzību, novērtēšanu un uzturēšanu vajadzīgajā līmenī; Ja kāds ar ārstnieciski diagnostisko apstarošanu saistīts prak- ses veids kopumā nav pamatots, īpašos apstākļos konkrēta individuāla šā veida apstarošana var būt pamatota, kas ir jāno- vērtē katrā atsevišķā gadījumā. Ārsts nosūtītājs un praktizējošais ārsts, kā norādījušas dalīb- valstis, iespēju robežās cenšas iegūt iepriekšēju diagnostisko informāciju vai slimības vēstures, kas attiecas uz plānoto apstarošanu, un ņem vērā šos datus, lai izvairītos no nevaja- dzīga apstarojuma; c) ārstnieciski diagnostisko apstarošanu biomedicīniskiem vai medicīniskiem pētījumiem izskata ētikas komiteja, kas ir nodi- bināta saskaņā ar valsts procedūrām un/vai ar kompetentu iestāžu lēmumu; — Radioloģisks: tāds, kas attiecas uz radiodiagnostiskām un radioterapeitiskām procedūrām, kā arī radioloģisku iejaukša- nos vai citu plānotu un vadītu radioloģiju; d) īpašu uzmanību pievērš tādu ārstnieciski diagnostisko apsta- rošanu pamatošanai, kur apstarojamā cilvēka veselībai no apstarošanas nav tieša labuma, un sevišķi apstarošanai tiesu medicīnas vajadzībām. 15/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 335 2. Apstarošanai, kas minēta 1. panta 3. punktā, jādod pietiekams gala ieguvums, ņemot vērā arī tiešo labumu pacienta veselībai, labumu 1. panta 3. punktā minētajām personām un kaitējumu, ko apstarošana var radīt. 3. Ja apstarošanu nevar pamatot, tā būtu jāaizliedz. 3. Optimizācijas process ietver aparatūras izvēli, konsekventu adekvātas diagnostiskās informācijas vai terapeitiskā iznākuma radīšanu, kā arī praktiskos aspektus, kvalitātes nodrošinājumu, ieskaitot kvalitātes kontroli, un pacientu devu vai pacientu saņemto procedūru noteikšanu un izvērtējumu, ņemot vērā eko- nomiskos un sociālos faktorus. 4. pants Optimizācija 1. a) Visas devas, kas rodas ārstnieciski diagnostiskajā apstaro- šanā radioloģiskiem mērķiem, izņemot radioterapeitiskas procedūras, kas minētas 1. panta 2. punktā, tiek uzturētas tik zemas, cik tas praktiski ir iespējams atbilstoši mērķim iegūt vajadzīgo diagnostisko informāciju, ņemot vērā eko- nomiskos un sociālos faktorus. b) Visos cilvēku ārstnieciski diagnostiskās apstarošanas gadī- jumos radioloģiskiem mērķiem, kā minēts 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā, vajadzīgās ķermeņa daļas apsta- rošanu plāno individuāli; ņemot vērā, lai devas, ko saņem audi un apjomi, kas nav apstarošanas objekti, būtu tik zemas, cik praktiski ir iespējams atbilstoši paredzētajam apstarošanas radioterapeitiskajam mērķim. 2. Dalībvalstis: a) veicina to, ka 1. panta 2. punkta a), b), c) un e) apakšpunktā minētajiem radiodiagnostiskajiem izmeklējumiem nosaka un lieto diagnostikas etalonlīmeņus, un lai šim nolūkam būtu pie- ejami norādījumi, kas ņemtu vērā Eiropas diagnostikas etalonlīmeņus, kur tādi ir pieejami; b) nodrošina, lai katrā biomedicīnisko un medicīnisko pētījumu projektā, kas minēts 1. panta 2. punkta d) apakšpunktā: — iesaistītās personas piedalītos brīvprātīgi, — šīs personas būtu informētas par apstarojuma risku, — personām, kurām no šīs apstarošanas nav sagaidāms tiešs medicīnisks ieguvums, tiktu noteikts devas ierobežojums, — tādiem pacientiem, kuri brīvprātīgi piekrīt eksperimentā- lai diagnostiskai vai terapeitiskai praksei un kuriem no šīs prakses ir sagaidāms diagnostisks vai terapeitisks labums, devu mērķa līmeņus individuāli plāno praktizējošais ārsts un/vai ārsts nosūtītājs; c) nodrošina, ka īpašu vērību piegriež tam, lai deva, kas rodas 1. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētajā tiesu ārstnieciski diagnostiskajā apstarošanā, tiek uzturēta tik zema, cik prak- tiski ir iespējams. 4. Dalībvalsts nodrošina, ka: a) apstarošanai, kas minēta 1. panta 3. punktā, nosaka devas ierobežojumus tām personām, kuras apzināti un brīvprātīgi palīdz (ja vien tas neietilpst viņu profesionālajos pienākumos) sniegt atbalstu un mierinājumu cilvēkiem, kuri tiek pakļauti ārstnieciski diagnostiskajai apstarošanai, attiecīgā gadījumā veic medicīnisko diagnostiku vai ārstēšanu; b) apstarošanai, kas minēta 1. panta 3. punktā, nosaka atbilsto- šas instrukcijas; c) pacientam, kas ir pakļauts ārstēšanai vai diagnostikai ar radio- attiecīgi aktīvajiem nuklīdiem, praktizējošais radioloģiskās iekārtas turētājs sniedz pacientam vai aizbildnim rakstiskas instrukcijas, lai personām, kas kontaktējas ar paci- entu, iespējami ierobežotu devas un sniegtu informāciju par jonizējošā starojuma risku. ārsts vai Šīs instrukcijas izsniedz pirms slimnīcas, klīnikas vai līdzīgas iestādes atstāšanas. 5. pants Atbildība 1. Pamatošanas procesā, kā ir noteikušas dalībvalstis, atbilstošā līmenī ir iesaistīts ārsts nosūtītājs, kā arī praktizējošais ārsts. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka jebkuru ārstnieciski diagnostisko apstarošanu, kas minēta 1. panta 2. punktā, veic praktizējošā ārsta klīniskajā atbildībā. 3. Procedūras praktiskos aspektus vai to daļu radioloģiskās iekār- tas turētājs vai attiecīgi praktizējošais ārsts var uzdot vienai vai vairākām personām, kam šajā ziņā ir tiesības rīkoties atzītā spe- cializācijas jomā. 4. Dalībvalstis nodrošina, lai tiktu noteiktas procedūras, kas jāie- vēro tiesu medicīniskos izmeklējumos. 6. pants Procedūras 1. Katrai ierīcei katra veida standarta radioloģiskajai praksei tiek izveidoti rakstveida protokoli. 336 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/3. sēj. 2. Dalībvalstis nodrošina, lai ārstiem nosūtītājiem uz ārstnieciski diagnostisko apstarošanu ir pieejami ieteikumi attiecībā uz nosū- tīšanas kritērijiem, ieskaitot apstarojuma devas. 3. Radioterapeitiskajā praksē tiek cieši iesaistīti medicīniskās fizi- kas eksperti. Terapeitiskās kodolmedicīnas standartpraksē un diagnostiskās kodolmedicīnas standartpraksē ir pieejams medicī- niskās fizikas eksperts. Citādā radioloģiskajā praksē pēc nepiecie- šamības medicīniskās fizikas eksperts tiek iesaistīts konsultācijās par optimizāciju, tai skaitā par pacientu dozimetriju un kvalitātes nodrošinājumu, ieskaitot kvalitātes kontroli, un, ja tas ir vajadzīgs, arī lai dotu padomus jautājumos, kas attiecas uz radiācijas dro- šību sakarā ar ārstnieciski diagnostisko apstarošanu. 4. Klīniskos auditus veic saskaņā ar valsts noteiktu procedūru. 5. Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veiktas atbilstošas vietēja rak- stura pārbaudes, tiek pārsniegti diagnostikas etalonlīmeņi, un attiecīgā gadījumā tiek veiktas koriģējošas darbī- bas. ja pastāvīgi 7. pants Apmācība 1. Dalībvalstis nodrošina, ka praktizējošie ārsti un personas, kas minētas 5. panta 3. punktā un 6. panta 3. punktā, ir teorētiski un praktiski apmācītas radioloģiskajai praksei, kā arī ir atbilstoši kompetentas pretradiācijas aizsardzībā. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka: — visa izmantojamā radioloģiskā aparatūra tiek stingri uzrau- dzīta pretradiācijas aizsardzības ziņā, — kompetentām iestādēm ir pieejami jaunākie radioloģiskās apa- ratūras inventāra saraksti katrai radioloģisko iekārtu uzstādī- šanas vietai, — radioloģisko iekārtu turētājs ievieš atbilstošas kvalitātes nodro- šināšanas programmas, ieskaitot kvalitātes kontroles pasāku- mus un pacientu devu vai pacientiem doto aktivitāšu novēr- tējumus, — pirms aparatūras pirmās lietošanas klīniskiem mērķiem tiek izdarīta pieņemšanas pārbaude un pēc tam regulāri un pēc katras lielas apkopes tiek veiktas darbības pārbaudes. 3. Kompetentas iestādes veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka radioloģisko iekārtu turētājs uzlabo nepareizos aparatūras rak- sturlielumus vai izlabo defektus. Tās pieņem arī specifiskus kritē- rijus aparatūras uzskatīšanai par izmantojamu, lai noteiktu, kad ir nepieciešami uzlabojumi, ieskaitot nepieciešamības gadījumā apa- ratūras izmantošanas izbeigšanu. 4. Fluoroskopijā apskates bez attēla intensifikācijas vai līdzvērtī- gas tehnikas nav pamatotas un tādēļ tiek aizliegtas. 5. Fluoroskopiskās apskates bez devas lieluma kontroles ierīcēm ir atļautas tikai pamatotos apstākļos. Šim nolūkam dalībvalstis nodrošina, ka tiek izveidotas atbilstošas mācību programmas, un atzīst attiecīgos diplomus, sertifikātus un kvalifikāciju apliecinošus dokumentus. 6. Ja lieto jaunu radiodiagnostisku aparatūru, to, kur tas iespē- jams, apgādā ar ierīci, kas informē praktizējošo ārstu par radioloģiskās procedūras laikā aparatūras radītā starojuma dau- dzumu. 2. Personas, kas mācās atbilstošās apmācību programmās, var piedalīties 5. panta 3. punktā minēto procedūru praktiskajos aspektos. 3. Dalībvalstis nodrošina nepārtrauktu izglītību un apmācību pēc kvalifikācijas iegūšanas un īpašā jaunu tehniku klīniskas lietoša- nas gadījumā nodrošina apmācības organizēšanu saistībā ar šīm tehnikām un attiecīgajām pretradiācijas aizsardzības prasībām. 9. pants Speciāla prakse 1. Dalībvalstis nodrošina, izmantota piemērota ka radioloģiskā aparatūra, praktiskā tehnika un papildaprīkojums, veicot ārstnieciski diagnostisko apstarošanu: tiek 4. Dalībvalstis veicina pretradiācijas aizsardzības kursa ieviešanu medicīnas un zobārstniecības skolu pamatapmācības program- mās. — bērniem, — kā profilaktisko apskašu programmas daļu, 8. pants Aparatūra — ja ietvertas lielas pacientu devas, kā piemēram pie radioloģiskās iejaukšanās, datortomogrāfijā vai radioterapijā. 1. Dalībvalstis veic pasākumus, ko tās uzskata par nepiecieša- izvairītos no radioloģiskās aparatūras nevajadzīgas miem, izplatīšanās. lai Īpaša uzmanība šajā praksē tiek pievērsta kvalitātes nodrošināša- nas programmām, ieskaitot kvalitātes kontroles pasākumus un ar šo praksi saistīto pacientu devu vai pacientu saņemto procedūru novērtējumu, kā minēts 8. pantā. 15/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 337 2. Dalībvalstis nodrošina, ka praktizējošie ārsti un personas, kas minētas 5. panta 3. punktā un kas veic pirmajā punktā minēto apstarošanu, saņem atbilstošu apmācību, kā prasīts 7. panta 1. un 2. punktā. 10. pants Īpaša aizsardzība grūtniecības un zīdīšanas laikā 1. a) Ja sieviete ir reproduktīvā vecumā, ārsts nosūtītājs un prak- tizējošais ārsts noskaidro, kā to nosaka dalībvalstis, vai viņa ir grūtniece vai attiecīgi baro bērnu ar krūti; b) ja grūtniecību nevar izslēgt, tad, atkarībā no ārstnieciski diagnostiskās apstarošanas veida, īpaši, ja ir iesaistīti vēdera un iegurņa rajoni, sevišķa vērība ir jāpievērš pamatojumam, īpaši steidzamībai, un ārstnieciski diagnostiskās apstaroša- nas optimizācijai, ņemot vērā gan grūtnieces, gan nedzi- mušā bērna apstarojumu. 2. Ja sieviete baro bērnu ar krūti, kodolmedicīnā atkarībā no medicīniskās izmeklēšanas vai ārstēšanas veida sevišķa vērība jāpievērš pamatojumam, īpaši steidzamībai, un ārstnieciski diag- nostiskās apstarošanas optimizācijai, ņemot vērā gan mātes, gan bērna apstarojumu. 12. pants Iedzīvotāju devu novērtējums Dalībvalstis nodrošina, ka 1. panta 2. punktā minēto individuālo apstarošanas devu novērtējuma ārstnieciski diagnostiskās sadalījumu iedzīvotāju kopumam un attiecīgām iedzīvotāju kontrolgrupām nosaka, kā to uzskata par vajadzīgu dalībvalsts. 13. pants Inspekcijas Dalībvalstis nodrošina, ka inspekciju sistēma, kā noteikts 2. pantā, īsteno saskaņā ar šo direktīvu ieviestos noteikumus. 14. pants Pārņemšana dalībvalstu tiesību sistēmā 1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2000. gada 13. maijam izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju. Kad dalībvalstis paredz šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā veikt šādas atsauces. 3. Neierobežojot 10. panta 1. un 2. punktu, var būt noderīgi jeb- kuri pasākumi, piemēram, publiski brīdinājumi piemērotās vietās, kas veicina to sieviešu informētību, uz kurām attiecas šis pants. 2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savus normatīvos vai administratīvos aktus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 11. pants Potenciāls apstarojums Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti visi lietderīgie pasākumi, lai radioloģiskās prakses pacientiem samazinātu nejaušu un neparedzētu devu saņemšanas varbūtību un lielumu, ņemot vērā ekonomiskos un sociālos faktorus. Galvenais uzsvars negadījumu novēršanā jāliek uz radioterapijas aparatūru un procedūrām, bet zināma uzmanība jāpievērš negadījumiem ar diagnostisko aparatūru. Šim nolūkam īpaši svarīgas ir darba instrukcijas un rakstveida protokoli, kvalitātes kas minēti 6. panta 1. punktā, nodrošināšanas programmas, kas minētas 8. panta 2. punktā, un kritēriji, kas minēti 8. panta 3. punktā. 15. pants Atcelšana Ar šo, sākot ar 2000. gada 13. maiju, tiek atcelta Direktīva 84/466/Euratom. 16. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Luksemburgā, 1997. gada 30. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs A. NUIS


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1225/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 30ής Ιουνίου 1997 για καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή, σε φυσική κατάσταση, για τα σιρόπια και ορισμένα άλλα προϊόντα του τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
export refund
isoglucose
sugar product
syrup


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2345/97 do Deputado Anita POLLACK à Comissão. Fórum Verde Europeu

eurovoc_concepts:
European Commission
European Parliament
European conference
Member of the European Parliament
environmental protection
interinstitutional relations (EU)
sustainable development

formats: html pdf print

text: 10. 2. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 45/173 (98/C 45/228) PERGUNTA ESCRITA P-2345/97 apresentada por Anita Pollack (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (30 de Junho de 1997) Objecto: Fo·rum Verde Europeu Por que motivo a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o convidou membros da Comissa(cid:152)o do Ambiente do Parlamento Europeu para a reunia(cid:152)o inaugural do Fo·rum Consultivo Europeu sobre o ambiente e o desenvolvimento sustenta·vel (Fo·rum Verde Europeu) que teve lugar no dia 5 de Junho de 1997? Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (18 de Julho de 1997) A Comissa(cid:152)o convidou para a sessa(cid:152)o inaugural do Forum Geral Consultivo em Mate·ria de Ambiente e de Desenvolvimento Sustenta·vel, que se realizou em 5 de Junho de 1997 em Bruxelas, todos os membros da Comissa(cid:152)o do Meio Ambiente do Parlamento (titulares e suplentes), bem como o Secretariado dessa mesma Comissa(cid:152)o. Os convites foram entregues na sexta-feira, dia 16 de Maio de 1997, na recep(cid:231)a(cid:152)o dos escrito·rios do Parlamento, na rua Belliard. A este convite responderam cerca de vinte deputados. (98/C 45/229) PERGUNTA ESCRITA P-2346/97 apresentada por Reino Paasilinna (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (30 de Junho de 1997) Objecto: Problemas aduaneiros na fronteira da UE com a Federa(cid:231)a(cid:152)o Russa Os problemas das empresas de transporte por camia(cid:152)o da Finla(cid:136)ndia para a Ru·ssia continuam a existir, embora a Comissa(cid:152)o afirme publicamente o contra·rio. A questa(cid:152)o central deixou de ser o engarrafamento, para passar a ser a da deten(cid:231)a(cid:152)o dos ve(cid:14)·culos e do seu encerramento na chamada «jaula aduaneira». Neste preciso momento, encontram-se, em Viipuri, 21 camio(cid:152)es TIR encerrados nessa «jaula aduaneira». Como motivo afirma-se existirem irregularidades nos carimbos das cadernetas TIR. Ale·m disso, 150-200 ve(cid:14)·culos aguardam, de momento, na fronteira e em Moscovo, a clarifica(cid:231)a(cid:152)o das formalidades relativas aos documentos aduaneiros, o que pode levar va·rios dias. Os culpados por esta situa(cid:231)a(cid:152)o sa(cid:152)o os destinata·rios russos da mercadoria, que procuram, de diversas maneiras, fugir aos impostos e a outros pagamentos no pa(cid:14)·s. O me·todo utilizado e·, em nosso entender, a colabora(cid:231)a(cid:152)o com um determinado funciona·rio aduaneiro ou a colabora(cid:231)a(cid:152)o com o remetente da mercadoria. Desse modo, registam-se nas facturas e nas cadernetas de fretes um conteu·do diferente da verdadeira carga. No entanto, os contentores que chegam ao pa(cid:14)·s assinalados com s(cid:14)·mbolos TIR encontram-se lacrados, na(cid:152)o tendo o motorista nem a possibilidade, nem o direito de examinar o seu conteu·do, sem ser pelos documentos. Quer os motoristas, quer as empresas de transporte funcionam de boa-fe·, confiando nos documentos e nos procedimentos aduaneiros anteriormente praticados. Os que realizam o transporte te(cid:136)m sido as v(cid:14)·timas, a‘s quais sa(cid:152)o pedidas compensa(cid:231)o(cid:152)es pelos crimes de outros, sofrendo tambe·m com considera·veis preju(cid:14)·zos econo·micos pelo facto de os camio(cid:152)es se encontrarem encerrados. A actividade das autoridades aduaneiras russas e· tambe·m totalmente arbitra·ria e ilo·gica. Na mesma reparti(cid:231)a(cid:152)o aduaneira, alguns dos ve(cid:14)·culos despachados de um mesmo cliente puderam sair do pa(cid:14)·s, num prazo de 3 a 9 dias apo·s as formalidades da fronteira, enquanto que outros foram enviados da fronteira para uma «jaula aduaneira» em Viipuri. O que tenciona a Comissa(cid:152)o fazer para que a actividade da alfa(cid:136)ndega russa e das autoridades aduaneiras decorra de acordo com os princ(cid:14)·pios normais e na(cid:152)o discriminato·rios das fronteiras e se respeite o acordo de coopera(cid:231)a(cid:152)o e parceria entre a UE e a Ru·ssia? Resposta de H. Van den Broek em nome da Comissa(cid:152)o (4 de Agosto de 1997) A Comissa(cid:152)o esta· consciente de que a situa(cid:231)a(cid:152)o na fronteira fino-russa e· por vezes muito dif(cid:14)·cil e que algumas das dificuldades sentidas se devem ao aumento muito ra·pido do tra·fego nesta fronteira e a‘ falta de equipamento adequado nos pontos de controlo fronteiri(cid:231)o e, sobretudo, a‘ falta de forma(cid:231)a(cid:152)o dos funciona·rios aduaneiros e dos guardas fronteiri(cid:231)os. Ale·m disso, as complicadas regras de natureza legislativa, administrativa e te·cnica, sobretudo no sector aduaneiro russo, sa(cid:152)o frequentemente alteradas sem um pre·-aviso adequado ou mesmo sem qualquer pre·-aviso


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1235/97 DELLA COMMISSIONE del 30 giugno 1997 che fissa i tassi delle restituzioni applicabili a taluni prodotti lattiero-caseari esportati sotto forma di merci non comprese nell'allegato II del trattato

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1245/97 av den 30 juni 1997 om upprättande av en prognostiserad försörjningsbalans för försörjningen av Kanarieöarna med de spannmålsprodukter som omfattas av den särskilda ordning som föreskrivs i artiklarna 2, 3, 4 och 5 i rådets förordning (EEG) nr 1601/92

eurovoc_concepts:
Canary Islands
aid system
cereal product
cereals
supply
supply balance sheet

formats: html pdfa1b print


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 1239/97, 30. juuni 1997, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 700/88, milles sätestatakse teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast ja Marokost pärit lillekasvatustoodete ühendusse importimise korra üksikasjalikud rakenduseeskirjad

eurovoc_concepts:
floriculture
import
import policy
producer price
third country

text: 03/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 171 31997R1239 1. 7. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 173/71 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1239/97, 30. juuni 1997, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 700/88, milles sätestatakse teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast ja Marokost pärit lillekasvatustoodete ühendusse importimise korra üksikasjalikud rakenduseeskirjad EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 4088/87, milles määratakse kindlaks teatavate Küpro- selt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit soodustollimaksude kohaldamise tingimused, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 539/96, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 1, lillede impordi ning arvestades, et: Artikkel 1 Määrust (EMÜ) nr 700/88 muudetakse järgmiselt. 1. Pealkiri asendatakse järgmisega: “Komisjoni määrus (EMÜ) nr 700/88, 17. märts 1988, milles sätestatakse teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete ühendusse importimise korra üksikasjali- kud rakenduseeskirjad”. määrusega (EÜ) nr 539/96 laiendatakse määrusega (EMÜ) nr 4088/87 kehtestatud sooduskohtlemist Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lõikelilledele; komisjoni 17. märtsi 1988. aasta määrusega (EMÜ) nr 700/88 (3) (muudetud määrusega (EMÜ) nr 2917/93 (4)) vastuvõetud üksikasjalikke eeskirju tuleks vastavalt muuta; 2. Artikkel 1 asendatakse järgmisega: “Artikkel 1 Saksamaa on välja arendanud imporditurud, mida võib käsitada tüüpiliste turgudena määruse (EMÜ) nr 4088/87 artikli 2 lõike 1 kohaldamisel, kuna kõnealustel turgudel sooritatakse olulisi äritehinguid ning hindade ja koguste noteeringud on iga päev kättesaadavad; seepärast tuleks kõnealused turud lisada määruse (EMÜ) nr 700/88 artiklis 2 esitatud loetellu; ühenduse tootjahinnad arvutatakse kõikide juhtivsortide, s. o enim kaubeldavate sortide päevanoteeringute alusel, mis on registreeritud kõikidel tüüpilistel tootjaturgudel; mõned sordid on kaotanud oma varasema kaubandusliku tähtsuse ja nad on asendatud muude sortidega; tuleks ajakohastada määruse (EMÜ) nr 700/88 I lisa; II lisa on üksnes informatiivne; seepärast ei ole kõnealust lisa määruses vaja; seepärast käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas elustai- mede turu korralduskomitee arvamusega, (1) EÜT L 382, 31. 12. 1987, lk 22. (2) EÜT L 79, 29. 3. 1996, lk 6. (3) EÜT L 72, 18. 3. 1988, lk 16. (4) EÜT L 264, 23. 10. 1993, lk 33. Kõigi määruse (EMÜ) nr 4088/87 artiklis 1 osutatud nelja toote (üheõieliste aednelkide (standardtüüp), mitmeõieliste aednelkide (spray-tüüp), suureõieliste rooside ja väikeseõie- liste rooside) puhul kehtestatakse ühenduse tootjahinnad kaheks järjestikuseks nädalaks kõikide lisas loetletud juhtiv- sortide päevanoteeringute alusel, mis on registreeritud kõikidel tüüpilistel tootjaturgudel. Juhtivsordid on määrat- letud kui eespool nimetatud turgudel enim müüdavad sordid. Üheõieliste ja mitmeõieliste aednelkide puhul kehtes- tatakse ühenduse tootjahinnad vastavalt standard- ja spray- tüübi jaoks. Esimeses lõigus osutatud juhtivsortide päevanoteeringud registreeritakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 234/68 artikli 3 kohaselt määratletud I kvaliteediklassi toodete puhul, olene- mata pikkuskoodidest; toodete esitlemisega seotud kulusid käsitatakse registreeritud hindades sisalduvana. Ühenduse tootjahinna kehtestamisel ei võeta arvesse päeva- noteeringuid, mis erinevad tüüpilisel turul vähemalt 40 % võrra eelmise kolme aasta jooksul samal turul ja samal ajal registreeritud keskmisest hinnast. Liikmesriikide edastatud hinnad arvestatakse eküüdesse ümber asjaomase kahenäda- lase ajavahemiku viimasel päeval kehtiva põllumajandusliku ümberarvestuskursi alusel. ” 172 ET Euroopa Liidu Teataja 03/21. kd 3. Artikkel 2 asendatakse järgmisega: “Artikkel 2 Määruse (EMÜ) nr 4088/87 artikli 3 lõikes 2 osutatud tüüpi- lised tootjaturud on järgmised: — Saksamaa: — Prantsusmaa: — Hispaania: — Itaalia: — Holland: Neuss, Hyères, Rungis, Région Val- de-Loire-Bretagne, Barcelona, Murcia, Pescia, San Remo, Aalsmeer, Veiling Holland. ” 4. Artikkel 3 asendatakse järgmisega: “Artikkel 3 Määruse (EMÜ) nr 4088/87 artiklis 2 osutatud tüüpilised imporditurud on järgmised: — Saksamaa: Köln, Neuss, Main, Straelen, Frankfurt-am- — Prantsusmaa: Rungis, — Holland: Aalsmeer, Veiling Holland, — Ühendkuningriik: Covent Garden. Tüüpilistena käsitatakse ka imporditurgusid, kus registreeri- takse olulisi tehinguid, mis hõlmavad ühte kõnealust toodet ja ühte kõnealust päritolukohta. ” 5. Artikkel 4 asendatakse järgmisega: “Artikkel 4 Kõikidel tüüpilistel imporditurgudel registreeritakse kõigi ar- tiklis 1 osutatud nelja toote ja kõikide päritolukohtade Jordaania, Maroko ning Jordani Lääne- Iisraeli, (Küprose, kalda ja Gaza sektori) puhul imporditud toodete hinnad tükihinnana igal turupäeval hulgimüügietapis (tollimaksu maha arvamata). ” 6. I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 30. juuni 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER 03/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 173 LISA JUHTIVSORDID Suureõielised roosid Saksamaa: Prantsusmaa: Hispaania: Itaalia: Holland: First Red, Papillon, Konfetti Royal Red, First Red, Anna, Noblesse, Greta, Vivaldi, Texas Dallas Dallas, Anna, Texas First Red, Prophyta, Madelon, Red Velvet, Bianca Väikeseõielised roosid Saksamaa: Prantsusmaa: Hispaania: Itaalia: Holland: Jazz, Frisco Mercedes, Lambada, Candia Mercedes, Golden Times Mercedes, Monella Frisco, Escimo, Lambada, Kiss, Gabrielle, Sacha


title: Regolamento (CE) n. 1310/97 del Consiglio del 30 giugno 1997 che modifica il regolamento (CEE) n. 4064/89 relativo al controllo delle operazioni di concentrazione tra imprese

eurovoc_concepts:
EU Member State
competition
competition policy
economic concentration
merger control


title: Rådets direktiv 97/43/Euratom af 30. juni 1997 om beskyttelse af personers sundhed mod faren ved ioniserende stråling i forbindelse med medicinsk bestråling og om ophævelse af direktiv 84/466/Euratom


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1239/97 z dnia 30 czerwca 1997 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 700/88 ustanawiające szczegółowe zasady stosowania uzgodnień dotyczących przywozu do Wspólnoty niektórych produktów upraw kwiatowych pochodzących z Cypru, Izraela, Jordanii i Maroka

text: 03/t. 21 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 171 31997R1239 1. 7. 1997 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 173/71 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 1239/97 z dnia 30 czerwca 1997 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 700/88 ustanawiające szczegółowe zasady stosowania uzgodnień dotyczących przywozu do Wspólnoty niektórych produktów upraw kwiatowych pochodzących z Cypru, Izraela, Jordanii i Maroka KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 4088/87 z dnia 21 grudnia 1987 r. ustalające warunki stosowania preferencyj- nych stawek celnych w przywozie niektórych kwiatów pochodzących z Cypru, Izraela, Jordanii, Maroka i Zachodniego Brzegu Jordanu i Strefy Gazy (1), ostatnio zmienione rozporzą- dzeniem (WE) nr 539/96 (2), w szczególności jego art. 5 ust. 1, a także mając na uwadze, co następuje: rozporządzenie (WE) nr 539/96 rozszerza traktowanie prefe- rencyjne ustanowione rozporządzeniem (EWG) nr 4088/87 w odniesieniu do kwiatów ciętych pochodzących z Zachodniego Brzegu Jordanu i Strefy Gazy; szczegółowe zasady przyjęte (EWG) nr 700/88 z dnia 17 przez rozporządzenie Komisji 1988 r. (3), marca rozporządzeniem (EWG) zmienione nr 2917/93 (4), powinny zostać odpowiednio zmienione; Niemcy rozwinęły rynki przywozowe, które mogą być uznane za reprezentatywne dla stosowania art. 2 ust. 1 rozporzą- dzenia (EWG) nr 4088/87, znaczących transakcji handlowych mających miejsce na tych rynkach i notowań cen i ilości dostępnych na każdy dzień; rynki te powinny zatem zostać dołączone do wykazu w art. 2 rozporządzenia (EWG) nr 700/88; wspólnotowe ceny producenta obliczane są na podstawie dziennych cen zanotowanych na każdym z reprezentatywnych rynków producenta dla każdej z pilotowych odmian, to znaczy odmian, które są sprzedawane w największych ilościach; swoje wcześniejsze handlowe niektóre odmiany znaczenie i zostały zastąpione przez inne; dlatego też załącznik I do rozporządzenia (EWG) nr 700/88 powinien być uaktual- niony; załącznik II służy jedynie informacji, z tego względu nie ma potrzeby ujmowania go w rozporządzeniu; straciły środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu Zarządzającego ds. Żywych Roślin, (1) Dz. U. L 382 z 31. 12. 1987, str. 22. (2) Dz. U. L 79 z 29. 3. 1996, str. 6. (3) Dz. U. L 72 z 18. 3. 1988, str. 16. (4) Dz. U. L 264 z 23. 10. 1993, str. 33. Artykuł 1 W rozporządzeniu (EWG) nr 700/88 wprowadza się nastę- pujące zmiany: 1) Tytuł otrzymuje brzmienie: „Rozporządzenie Komisji (EWG) nr 700/88 z dnia 17 marca 1988 r. ustanawiające szczegółowe zasady stosowania uzgodnień dotyczących przywozu do Wspólnoty niektórych produktów upraw kwiatowych pochodzących z Cypru, Izraela, Jordanii, Maroka i Zachodniego Brzegu Jordanu i Strefy Gazy. ” 2) Artykuł 1 otrzymuje brzmienie: „Artykuł 1 Dla każdego z czterech produktów, goździków jednokwia- towych (bloom) i goździków wielokwiatowych (spray), róż wielkokwiatowych i róż drobnokwiatowych, określonych w art. 1 rozporządzenia (EWG) nr 4088/87, wspólnotowe ceny producenta są określane na kolejne dwutygodniowe okresy przez odniesienie do dziennych cen zanotowanych na każdym z reprezentatywnych rynków producenta dla każdej z pilotowych odmian wymienionych w Załączniku. Pilotowe odmiany definiuje się jako odmiany sprzedawane w największych ilościach na wyżej wymienionych rynkach. W odniesieniu do goździków jednokwiatowych (bloom) i goździków wielokwiatowych (spray) wspólnotowe ceny producenta są określane odpowiednio dla typów bloom i spray. Dzienne ceny na pilotowe odmiany określone w ust. 1 są notowane w odniesieniu do produktów I klasy jakości, określonych na podstawie art. 3 rozporządzenia Rady (EWG) nr 234/68 (2), bez względu na kody długości; zakresy kosztów związanych z prezentacją produktów uważa się za wliczony w notowane ceny. Dla ustalenia wspólnotowej ceny producenta dzienne ceny są pomijane, jeżeli na reprezentatywnym rynku są one 40 % lub więcej powyżej lub poniżej średniej ceny zanoto- wanej podczas tego samego okresu na tym samym rynku przez poprzednie trzy lata. Konwersja na ecu cen przekaza- nych przez Państwa Członkowskie jest dokonywana przy użyciu rolniczego kursu przeliczeniowego stosowanego w ostatnim dniu danego dwutygodniowego okresu. ” 172 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 21 3) Artykuł 2 otrzymuje brzmienie: „Artykuł 2 Reprezentatywne rynki producenta, określone w art. 3 ust. 2 rozporządzenia (EWG) nr 4088/87, są następujące: — Niemcy: — Francja: — Hiszpania: — Włochy: — Niderlandy: Neuss, Hyères, Rungis, Région Val- de-Loire-Bretagne, Barcelona, Murcia, Pescia, San Remo, Aalsmeer, Veiling Holland. 4) Artykuł 3 otrzymuje brzmienie: „Artykuł 3 — Zjednoczone Króle- Covent Garden. stwo: Rynki przywozowe, na których rejestruje się znaczące trans- akcje dotyczące jednego z produktów i jednego z przedmio- towych pochodzeń, są także uznawane za reprezenta- tywne. ” 5) Artykuł 4 otrzymuje brzmienie: „Artykuł 4 Na każdym reprezentatywnym rynku przywozowym w odniesieniu do każdego z czterech produktów określonych w art. 1 i dla każdego z następujących miejsc pochodzenia: Cypr, Izrael, Jordania, Marok oraz Zachodni Brzeg i Strefa Gazy, ceny na przywożone produkty są notowane w przeli- czeniu na sztukę każdego dnia handlowego na etapie przy- wozu hurtowego, cena ma zawierać opłatę celną. ” Reprezentatywne rynki przywozowe, określone w art. 2 rozporządzenia (EWG) nr 4088/87, są następujące: 6) Załączniki I i II zastępuje się Załącznikiem do niniejszego rozporządzenia. — Niemcy: — Francja: — Niderlandy: Frankfurt-am- Köln, Neuss, Main, Straelen, Rungis, Aalsmeer, Veiling Holland, Artykuł 2 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie siódmego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europej- skich. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 30 czerwca 1997 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji 03/t. 21 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 173 ZAŁĄCZNIK ODMIANY PILOTOWE Róże wielkokwiatowe Niemcy: Francja: Hiszpania: Włochy: Niderlandy: First Red. , Papillon, Konfetti Royal Red, First Red, Anna Noblesse, Greta, Vivaldi, Texas Dallas Dallas, Anna, Texas First Red, Prophyta, Madelon, Red Velet, Bianca Róże drobnokwiatowe Niemcy: Francja: Hiszpania: Włochy: Niderlandy: Jazz, Frisco Mercedes, Lambada, Candia Mercedes, Golden Times Mercedes, Monella Frisco, Escimo, Lambada, Kiss, Gabrielle, Sacha


title: Rådets forordning (EF) nr. 1310/97 af 30. juni 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 4064/89 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1226/97 av den 30 juni 1997 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing


title: Règlement (CE) nº 1246/97 de la Commission du 30 juin 1997 modifiant le règlement (CEE) nº 1150/90 en ce qui concerne l'adaptation transitoire de certaines dispositions relatives aux importations dans la Communauté de certains produits laitiers originaires des États d'Afrique, des Caraïbes et du Pacifique (ACP) ou des pays et territoires d'outre-mer (PTOM) en vue de la mise en oeuvre de l'accord sur l'agriculture conclu dans le cadre des négociations du cycle d'Uruguay

eurovoc_concepts:
ACP countries
GATT
customs duties
import licence
milk product
overseas countries and territories


title: Stellungnahme der Kommission gemäß Artikel 189 B Absatz 2 Buchstabe d) des EG-Vertrages, zu den Abänderungen des Europäischen Parlaments des gemeinsamen Standpunkts des Rates betreffend den Vorschlag für eine Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates zur Änderung der Richtlinie 93/38/EWG des Rates vom 14. Juni 1993 zur Koordinierung der Auftragsvergabe durch Auftraggeber im Bereich der Wasser-, Energie- und Verkehrsversorgung sowie im Telekommunikationssektor

eurovoc_concepts:
award of contract
free competition
public contract
services contract
small and medium-sized enterprises

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 30. 06. 1997 KOM(97) 290 endg. 95/0080 (COD) STELLUNGNAHME DER KOMMISSION gemäß Artikel 189 b, Absatz 2, Buchstabe d) des EG-Vertrages, zu den Abänderungen des Europäischen Parlaments des gemeinsamen Standpunkts des Rates betreffend den Vorschlag für eine RICHTLINIE DES EUROPÄISCHEN PARLAMENTS UND DES RATES zur Änderung der Richtlinie 93/38/EWG des Rates vom 14. Juni 1993 zur Koordinierung der Auftragsvergabe durch Auftraggeber im Bereich der Wasser-, Energie- und Verkehrsversorgung sowie im Telekommunikationssektor. ZUR ÄNDERUNG DES VORSCHLAGS DER KOMMISSION gemäß Artikel 189 a, Absatz 2 des EG-Vertrages I Verfahrensstand Der Vorschlag wurde dem Europäischen Parlament und dem Rat am 30. März 1995 zugeleitet. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß gab seine Stellungnahme am 5. Juli 1995 ab. Das Europäische Parlament verabschiedete seine Stellungnahme in erster Lesung am 22. Oktober 1996. Der geänderte Vorschlag am 25. November 1996 dem Rat zugeleitet. Der gemeinsame Standpunkt wurde vom Rat am 19. Dezember 1996 angenommen. Das Europäische Parlament verabschiedete seine Stellungnahme in zweiter Lesung am 14. Mai 1997. II Zweck der Richtlinie Das Übereinkommen über das öffentliche Beschaffungswesen (GPA), das gemäß seinem Artikel XXIV am 1. Januar 1996 in der Gemeinschaft in Kraft getreten ist, bildet einen integralen Bestandteil die Vereinbarungen im Rahmen der multilateralen Verhandlungen der Uruguay-Runde mit Beschluß 94/800/EG des Rates vom 22. Dezember 1994 gebilligt worden waren. Das bedeutet allerdings nicht, daß diese Bestimmungen direkt vor den Gerichten der Gemeinschaft und der Mitgliedstaaten geltend gemacht werden können (letzter Erwägungsgrund des Beschlusses 94/800/EG). gemeinschaftlichen Rechtsordnung, nachdem der Die Kommission hat jedoch eine Reihe von Änderungen der einschlägigen Richtlinien vorgeschlagen, um diese um einige GPA-Bestimmungen mit dem Ziel zu ergänzen, a) b) jegliche Diskriminierung zum Schaden von Unternehmen aus der Gemeinschaft zu vermeiden und ihnen die gleichen Vorteile zu gewähren, die die Untenehmen aus Drittländern aufgrund des GPA genießen; die Kohärenz zwischen den beiden Regelungssystemen zu gewährleisten. Damit werden die Auftraggeber, die ja sowohl von den Richtlinien der Gemeinschaft als auch von dem GPA erfaßt werden, in die Lage versetzt, durch Anwendung der geänderten Richtlinienbestimmungen zugleich den Anforderungen desvGPA zu genügen. Anderenfalls müßten die Auftraggeber beide Regelungen genauestens kennen, um die Unterschiede zwischen ihnen feststellen und die entsprechenden Folgerungen für ihr Handeln daraus ziehen zu können. Dies dürfte recht schwierig sein und sehr große Unterschiede bei der Anwendung des Gemeinschaftsrechts in den Mitgliedstaaten zur Folge haben. -£ Ill Stellungnahme der Kommission zu den vom Europäischen Parlament vorgeschlagenen Abänderungen A Von der Kommission übernommene Abänderungen Erwägungsgrund 13 (Dialog über technische Spezifikationen - Abänderung 6) Die vom Europäischen Parlament vorgeschlagene Abänderung 6 kann von der Kommission übernommen werden, da der abgeänderte Wortlaut nur eine positive Formulierung von Artikel VI Absatz 4 des GPA darstellt. Das GPA bestimmt: "Die Beschaffungsstellen dürfen nicht in einer Weise, die den Ausschluß des Wettbewerbs zur Folge haben würde, von einem Unternehmen, das ein Geschäftsinteresse an einer bestimmten Beschaffung haben kann, Ratschläge anfordern oder annehmen, die bei der Ausarbeitung der Spezifikationen für die Beschaffung verwendet werden können. " Der vom Europäischen Parlament abgeänderte Wortlaut bestimmt hingegen: "Die Beschaffungsstellen dürfen Ratschläge anfordern oder annehmen, die bei der Ausarbeitung der Spezifikationen für die Beschaffung verwendet werden können, sofern diese Ratschläge nicht den Ausschluß des Wettbewerbs zur Folge haben. " Erwägungsgrund 13a (neu) (Schulung und Information für KMUs - Abänderung 2) Ein Erwägungsgrund in den Richtlinien über das öffentliche Auftragswesen, der in der Richtlinie selbst nicht wieder aufgegriffen wird, stellt zwar nicht das am besten geeignete und wirksamste Mittel zum Erreichen des angestrebten legitimen Ziels dar, doch kann die Kommission auch diese Abänderung annehmen, mit der das Europäische Parlament erreichen möchte, daß der Zugang von KMU zu öffentlichen Aufträgen dadurch gefördert wird, daß ihnen geeignete Schulungs- und Informationsmöglichkeiten geboten werden. B Von der Kommission abgelehnte Abänderungen Artikel 1 Absatz 11 (Artikel 41 Absatz 3 der Richtlinie 93/38/EWG - Pflicht zur Unterrichtung die Auftragsvergabe) über Entscheidungen der Teilnehmer betreffend Die Kommission kann diese Abänderung nicht übernehmen, da sie die Pflicht zur Unterrichtung der Teilnehmer über Entscheidungen betreffend die Auftragsvergabe auf öffentliche Auftraggeber beschränkt und damit gegen den Grundsatz der Gleichbehandlung öffentlicher und privater Auftraggeber verstößt. Artikel 1 Absatz 11 (Artikel 41 Absatz 4 der Richtlinie 93/38/EWG - Pflicht zur Mitteilung der Gründe für eine Ablehnung und von Angaben zu dem erfolgreichen Bieter) Auch diese Abänderung nimmt auf der Grundlage besonderer oder ausschließlicher Rechte tätige Privatunternehmen vom Anwendungsbereich der Bestimmung aus und kann daher aus den obengenannten Gründen von der Kommission nicht übernommen werden. Artikel 1 Absatz 12 (Artikel 42 Absatz la der Richtlinie 93/38/EWG - statistische Pflichten) Die Beschränkung auf öffentliche Auftraggeber würde auch durch diese Abänderung bewirkt, die zwar für die Liberalisierung des öffentlichen Auftragswesens nicht so wichtig ist wie die beiden vorgenannten, aber trotzdem von der Kommission ebenfalls nicht übernommen werden kann. 4 Geänderter Vorschlag für eine Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates zur Änderung der Richtlinie 93/38/EWG zur Koordinierung der Auftragsvergabe durch Auftraggeber im Bereich der Wasser-, Energie- und Verkehrsversorgung sowie im Telekommunikationssektor (gemäß Artikel 189 a, Absatz 2 des EG-Vertrages von der Kommission vorgelegt) S~ Erwägungsgrund 13 wird wie folgt geändert: "Auftraggeber können einen Rat einholen bzw. entgegennehmen, der bei der Erstellung der Spezifikationen für den betreffenden Auftrag verwendet werden kann, vorausgesetzt, daß dieser Rat nicht den Wettbewerb ausschaltet;" Als Erwägungsgrund 13 a wird eingefügt: "Die Kommission stellt Klein- und Mittelunternehmen solches Ausbildungs- und Informationsmaterial zur Verfügung, das es ihnen gestattet, sich uneingeschränkt am veränderten Auftragsvergabemarkt zu beteiligen;" C ISSN 0254-1467 KOM(97) 290 end; DOKUMENTE DE 14 15 12 07 Katalognummer : CB-CO-97-279-DE-C ISBN 92-78-21196-6 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg ^


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2226/97 van Frode KRISTOFFERSEN aan de Commissie. Seksuele intimidatie op het werk

eurovoc_concepts:
EU initiative
EU law
cultural difference
equal treatment
labour law
occupational safety
principle of subsidiarity
sexual harassment
workplace

formats: pdf print

text: C 21/144 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 1. 98 (98/C 21/267) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2226/97 van Frode Kristoffersen (PPE) aan de Commissie (30 juni 1997) Betreft: Seksuele intimidatie op het werk Is de Commissie van oordeel dat haar plannen voor EU-regelgeving betreffende ernst en omvang van seksuele intimidatie op het werk in de verschillende lidstaten verenigbaar zijn met het subsidiariteitsbeginsel? Heeft zij er wel aan gedacht dat de opvattingen op dit gebied (en ook de rechtspraktijk) sterk afhankelijk zijn van de nationale kijk op ethiek en fatsoen, zodat EU-regelgeving op dit vlak in de praktijk wellicht onuitvoerbaar is? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (4 augustus 1997) De Commissie raadpleegt momenteel de sociale partners over de doelen en de inhoud van een communautair initiatief ter bestrijding van seksuele intimidatie. De instellingen van de Gemeenschap hebben herhaaldelijk gewezen op het belang van een doeltreffende aanpak van gelijke behandeling, gezondheid en veiligheid voor alle werknemers in de hele Gemeenschap. Onderzoek heeft uitgewezen dat seksuele intimidatie een probleem is op het werk en dat bovendien zeer weinig lidstaten over een afdoende preventiesysteem hiertegen beschikken. De huidige communautaire definitie van gedrag dat in de Resolutie (1) van de Raad van 1990 betreffende de waardigheid van vrouwen en mannen op het werk als seksuele intimidatie wordt aangemerkt, omvat onder meer de subjectieve beleving van de situatie door het slachtoffer en houdt daardoor rekening met mogelijke culturele verschillen. De Commissie handelt bij de formulering van al haar voorstellen overeenkomstig het subsidiari- teitsbeginsel. (1) PB C 157 van 27. 6. 1990. (98/C 21/268) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2235/97 van Patricia McKenna (V) aan de Commissie (2 juli 1997) Betreft: Militaire hulp VS aan Congo (het voormalige Za(cid:14)¤re) Blijkens een op 9 juni jl. in de International Herald Tribune verschenen bericht zou de Amerikaanse VN-vertegenwoordiger hebben verklaard dat de Clinton-regering bereid is het nieuwe bewind in Congo militaire hulp te verstrekken (cid:132)als stimulans ter handhaving van de mensenrechten(cid:148). Velen zien dit als een zorgelijke ontwikkeling, gelet op het feit dat de spanningen in het gebied van de Grote Meren door wapenverkopen al duidelijk zijn opgelopen. Westerse wapenleveranties hebben naar verluidt reeds een belangrijke rol gespeeld bij b. v. de genocide in Rwanda. Heeft de VS-regering de Commissie of andere EU-instanties van informatie voorzien over de aard van haar militaire samenwerkingsprojecten met Congo? Welke stappen denkt de Commissie naar aanleiding hiervan te ondernemen? Antwoord van de heer Pinheiro namens de Commissie (22 juli 1997) De Commissie wenst het geachte Parlementslid op de hoogte te brengen van de conclusies van de Raad Algemene Zaken van 2 juni 1997 betreffende preventie en oplossing van conflicten in Afrika; de lidstaten erkennen daarin dat (cid:132)een ruimere beschikbaarheid van wapens dan nodig is voor defensieve doeleinden een


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1235/97 DER KOMMISSION vom 30. Juni 1997 zur Festsetzung der Erstattungssätze bei der Ausfuhr von bestimmten Milcherzeugnissen in Form von nicht unter Anhang II des Vertrages fallenden Waren


title: 97/417/EC: Council Decision of 30 June 1997 abrogating the decision on the existence of an excessive deficit in Finland

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Finland
loss
public administration
public debt


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2222/97 του Cristiana MUSCARDINI προς την Επ τροπή. Οι χώρες της Κεντρικής και Ανατολικής Ευρώπης και η ΚΑΠ

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
accession to the European Union
common agricultural policy
economic analysis
impact study
reform of the CAP

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 2222/97 de Cristiana MUSCARDINI à la Commission. Pays d'Europe centrale et orientale et politique agricole commune


title: REGLAMENTO (CE) N° 1225/97 DE LA COMISIÓN de 30 de junio de 1997 por el que se fijan las restituciones a la exportación sin perfeccionar para los jarabes y otros productos del sector del azúcar


title: Padomes Regula (EK) Nr. 1310/97 (1997. gada 30. jūnijs), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli

text: 164 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31997R1310 9. 7. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 08/1. sēj. L 180/1 PADOMES REGULA (EK) Nr. 1310/97 (1997. gada 30. jūnijs), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (3) (4) (5) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un, jo īpaši tā 87. un 235. pantus, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (3), (1) (2) tā kā vairākās dalībvalstīs koncentrācijas ar ievērojamu ietekmi, kuras neatbilst Padomes 1989. gada 21. decem- bra Regulā (EEK) Nr. 4064/89 norādītajiem pamatnosacī- jumiem par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (4), var kvalificēt pārbaudei vairāku valstu apvienošanās kontroles sistēmu ietvaros; tā kā vairākkārtēja paziņošana par vienu un to pašu darījumu palielina juridisko nenoteiktību, uzņēmējsabiedrību pieliktās pūles un izmaksas un var radīt pretrunīgu novērtējumu; tā kā Kopienas apvienošanās kontroles kompetences papla- šināšana attiecībā uz koncentrācijām ar ievērojamu ietekmi vairākās dalībvalstīs nodrošinās, ka tiek piemērota vienas institūcijas apstiprinājuma sistēma un saskaņā ar subsidi- aritātes principu tā atļaus šādas koncentrācijas ietekmes novērtējumu uz konkurenci Kopienā kopumā; (1) OV C 350, 21. 11. 1996. , 8. un 10. lpp. (2) OV C 362, 2. 12. 1996. , 130. lpp. (3) OV C 56, 24. 2. 1997. , 71. lpp. (4) OV L 395, 30. 12. 1989. , 1. lpp. Regula koriģēta ar OV L 257, 21. 9. 1990. , 13. lpp. un grozījumi tajā izdarīti ar 1994. gada Pievie- nošanās aktu. tā kā vajadzētu noteikt papildu kritērijus, lai piemērotu Kopienas kontroli pār apvienošanos iepriekšminēto mērķu sasniegšanai; tā kā šiem kritērijiem vajadzētu sastāvēt no jauniem pamatnosacījumiem, kas noteikti attiecīgo uzņē- mumu kopējā apgrozījuma veidā, kas ir sasniegts pasaulē, Kopienas līmenī un vismaz trīs dalībvalstīs; tā kā šīs regulas piemērošanas pirmās fāzes noslēgumā Kopienai vajadzētu ziņot Padomei par visu piemērojamo pamatnosacījumu un kritēriju ieviešanu, lai Padome, dar- bojoties saskaņā ar Līguma 145. pantu, spētu mainīt kritē- rijus vai sakārtot pamatnosacījumus, kas noteikti šajā regulā; tā kā ir nepieciešams definēt koncentrācijas jēdzienu tā, lai tajā iekļautu darbības, kuras izraisa ilgstošas izmaiņas attie- cīgo uzņēmumu struktūrā; tā kā īpašā kopuzņēmumu gadījumā Regula (EEK) Nr. 4064/89 darbības jomā un pro- cedūrā ir nepieciešams iekļaut visus pilnu funkciju kopuzņēmumus; tā kā papildus dominējošā stāvokļa pār- baudei, kas izklāstīta šā regula 2. pantā, vajadzētu noteikt, ka Komisija šādiem kopuzņēmumiem piemēro Līguma 85. (1) un (3) panta kritērijus tādā apjomā, kādā to izveido- šanos tiešās sekas ir jūtama konkurences ierobežošana šādu starp kopuzņēmumu ietekme uz tirgu vispirms ir strukturāla, 85. (1) pantu parasti nepiemēro; tā kā 85. (1) pantu var pie- mērot, ja divi vai vairāki mātes uzņēmumi turpina aktīvi ja darboties kopuzņēmuma izveidošanas mērķis vai sekas ir konkuren- ces novēršana, ierobežošana vai izkropļošana mātes uzņē- mumos, augšupejošos, lejupslīdošos vai tuvējos tirgos; tā kā šajā sakarā visu kopuzņēmuma izveidošanas konkuren- ces aspektu novērtēšana jāveic tās pašas procedūras ietva- ros; neatkarīgiem uzņēmumiem; kopuzņēmuma iespējams, tirgū vai, kā tā 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 165 tā kā aprēķinu nolūkiem kredītiestāžu un finansu iestāžu apgrozījums, bankas ienākumi ir labāks kritērijs nekā aktīvu proporcija, jo tie daudz precīzāk atspoguļo visa ban- kas sektora ekonomisko stāvokli; draud ar dominējošā stāvokļa izveidošanu un nostiprinā- šanu šajā noteiktajā tirgū; (6) (7) (8) (9) tā kā skaidri jāparedz, ka lēmumiem, kas pieņemti proce- dūras pirmās stadijas beigās, vajadzētu ietvert ierobežoju- mus, kas tieši saistīti un nepieciešami koncentrācijas ievie- šanā; tā kā Komisija procedūras otrajā stadijā var atzīt, ka kon- centrācija ir saderīga ar kopējo tirgu, sekojošas pušu atbil- stošas saistības varētu pilnīgi novērst konkurences problē- mas; tā kā ir nepieciešami uzņemties saistības arī procesa pirmajā stadijā, ja konkurences problēmas ir pilnīgi iden- tificējamas un viegli labojamas; tā kā vajadzētu skaidri paredzēt, ka šajos gadījumos Komisija savam lēmumam var pievienot nosacījumus un pienākumus; tā kā abās pro- cedūras stadijās vajadzētu nodrošināt dalībvalstu un iein- teresēto trešo personu rīcības caurspīdīgumu un efektīvas konsultācijas; tā kā, lai nodrošinātu efektīvu kontroli, koncentrācijas būtu jāaptur līdz brīdim, kamēr tiek pieņemts galīgais lēmums; tā kā no otras puses vajadzētu būt iespējai nepieciešamības gadījumā atsaukt apturēšanu; tā kā, lemjot piešķirt vai nepiešķirt šo atsaukšanu, Komisijai vajadzētu ņemt vērā visus atbilstošos faktorus, tādus kā kaitējuma raksturs un smagums, ko koncentrācija ir nodarījusi attiecīgiem uzņē- mumiem vai trešajām personām, kā arī koncentrācijas radī- tie draudi konkurencei; (10) tā kā noteikumus, kas regulē koncentrāciju nodošanu starp Komisiju un dalībvalstīm vajadzētu pārskatīt tajā pašā lai- kā, kad tiek noteikti papildu kritēriji Kopienas apvienoša- nas kontroles ieviešanai; tā kā šie noteikumi adekvāti aiz- sargā dalībvalstu konkurences intereses un pienācīgi novērtē juridisko drošību un vienas institūcijas apstiprinā- juma principu; tā kā tomēr dažus nodošanas procedūras aspektus vajadzētu uzlabot vai noskaidrot; (11) tā kā, jo īpaši Komisija var atzīt, ka koncentrācija nav sade- rīga ar kopējo tirgu tikai tad, ja tā būtiski kavē efektīvu konkurenci; tā kā valstu konkurences tiesības tādēļ ir īpaši piemērotas gadījumiem, ja koncentrācija ietekmē konku- renci noteiktā tirgū dalībvalstī, kas neveido kopējā tirgus būtisku sastāvdaļu; tā kā šajā gadījumā lūgumā uzsākt liet- vedību nebūtu nepieciešams norādīt, ka koncentrācija (12) tā kā būtu iespējams izņēmuma kārtā apturēt termiņu, kurā Komisijai jāpieņem lēmums procedūras pirmajā stadijā; (13) tā kā būtu skaidri jāparedz, ka divas vai vairākas dalībval- stis, saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4064/89 22. pantu, var iesniegt kopīgu lūgumu; tā kā, lai nodrošinātu efektīvu kontroli, būtu jāpieņem noteikumi koncentrāciju apturē- šanai, kurus Komisijai nodevušas viena vai vairākas dalīb- valstis; (14) tā kā Komisijai vajadzības gadījumā būtu jādod pilnvaras pieņemt īstenošanas noteikumus, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regula (EEK) Nr. 4064/89 groza šādi: 1. Regulas 1. pantā: a) 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu: “1. Neskarot 22. pantu, šī regula attiecas uz visām kon- centrācijām Kopienas mērogā, kas definētas 2. un 3. punktos. ”; b) 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu: “3. Šīs regulas mērķiem koncentrācija neatbilst 2. punktā noteiktajiem pamatnosacījumiem, kādi ir koncentrācijai Kopienas mērogā, ja: a) visu iesaistīto uzņēmumu apkopotais kopējais apgro- zījums pasaulē ir vairāk nekā 2 500 miljonu ECU; b) katrā no vismaz trīs dalībvalstīm, visu iesaistīto uzņē- mumu apkopotais kopējais apgrozījums ir vairāk nekā 100 miljonu ECU; c) katrā no vismaz trīs dalībvalstīm kopējais apgrozī- jums, kas iekļauts saistībā ar b) apakšpunktu, katrā no vismaz diviem attiecīgajiem uzņēmumiem, ir vairāk nekā 25 miljoni ECU; un d) katrā no vismaz diviem attiecīgajiem uzņēmumiem, kopīgais apgrozījums Kopienas mērogā ir vairāk nekā 100 miljoni ECU; ja vien Kopienas mērogā katrs no attiecīgajiem uzņēmu- miem nesasniedz vairāk nekā divas trešdaļas no kopējā apgrozījuma vienā un tajā pašā dalībvalstī. ”; 166 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. c) papildina ar šādiem punktiem: ja nepieciešams: “4. Līdz 2000. gada 1. jūlijam Komisija ziņo Padomei par 2. un 3. punktos noteikto pamatnosacījumu un kri- tēriju darbību. 5. Ievērojot ziņojumu, kas minēts 4. punktā, un Komisi- jas priekšlikumu, Padome, pieņemot lēmumu ar kvalifi- cētu balsu vairākumu, var mainīt 3. punktā minētos pamatnosacījumus un kritērijus. ”; 2. Regulas 2. pantu papildina ar šādu punktu: “4. Tādā apjomā, kurā kopuzņēmuma izveidošanai, kas rada koncentrāciju saskaņā ar 3. pantu, mērķis vai rezultāts ir neatkarību saglabājušu uzņēmumu konkurences darbības koordinēšana, šāda koordinēšana tiek novērtēta atbilstoši Līguma 85. (1) un (3) panta kritērijiem, ar mērķi noteikt vai šī rīcība atbilst vai neatbilst kopējam tirgum. Izdarot šo novērtējumu, Komisija jo īpaši ņem vērā: — vai divi vai vairāki mātes uzņēmumi nozīmīgā apjomā turpina darboties tajā pašā tirgū kā kopuzņēmums vai tir- gū, kas ir augšupejošs vai lejupslīdošs šī kopuzņēmuma darbības dēļ vai tuvējā tirgū, kas ir cieši saistīts ar šo tir- gu, — vai koordinēšana, kas ir tiešas sekas kopuzņēmuma izvei- došanai, attiecīgajiem uzņēmumiem dod iespēju novērst konkurenci attiecībā uz ievērojamu attiecīgo preču vai pakalpojumu daļu. ”; 3. Regulas 3. panta 2. punktu izsaka šādā redakcijā: a) pirmo apakšpunktu izslēdz; b) otrajā apakšpunktā izslēdz frāzi “kas nerada konkurējo- šas darbības koordināciju pusēm savā starpā vai starp tām un kopuzņēmumu”; 4. Regulas 5. pantā: — 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu: “3. Apgrozījuma vietā lieto: a) kredītiestādēm un citām finansu iestādēm, attiecībā uz 1. panta 2. un 3. punktu, šādu ienākumu pozīciju summu, kā noteikts Padomes 1986. gada 8. decem- bra Direktīvā 86/635/EEK par banku un citu finansu iestāžu gada pārskatiem (*), konsolidētajiem pārska- tiem, pēc pievienotās vērtības nodokļa un citu nodokļu, kas attiecas uz šīm pozīcijām, atskaitīšanas, i) procentu ieņēmumi un līdzīgi ieņēmumi; ii) ieņēmumi no vērtspapīriem: — ieņēmumi no akcijām un citiem mainīgu ienākumu vērtspapīriem, — ieņēmumi no līdzdalības procentiem, — ieņēmumi no akcijām meitas uzņēmumos; iii) saņemamā komisijas nauda; iv) finansu operāciju tīrā peļņa; v) citi ieņēmumi no operācijām. Kopienas vai dalībvalsts kredītiestādes vai finansu iepriekšminētās iestādes apgrozījumā iekļauj ieņēmumu pozīcijas, kuras saņem Kopienas vai attiecīgās dalībvalsts kredītiestādes vai finansu iestādes attiecīgā filiālē vai nodaļā; b) apdrošināšanas uzņēmumiem izrakstīto bruto apdro- šināšanas prēmiju vērtību, kurā iekļauj visas saņemtās un saņemamās summas no apdrošināšanas līgumiem, kurus ir noslēguši apdrošināšanas uzņēmumi vai kuri ir noslēgti šo uzņēmumu vārdā, tajā skaitā arī izejo- šās pārapdrošināšanas prēmijas, un pēc nodokļu un parafiskālo ieguldījumu vai nodevu atskaitīšanas, kas ir uzliktas atsaucoties uz individuālo prēmiju sum- mām vai kopējo prēmiju summu; kas attiecas uz 1. panta2. 6. punktu un šī panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu un 1. panta 2. un 3. punkta beigu daļu, tiek ņemtas vērā bruto prēmijas, kas tiek saņemtas no Kopienas rezidentiem un attiecīgi no vienas dalībvalsts iedzīvotājiem rezidentiem. (*) OV L 372, 31. 12. 1986. , 1. lpp. ” — 4. punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu tekstu: “4. neskarot 2. punktu, attiecīgā uzņēmuma kopējo apgrozījumu 1. panta 2 un 3 punkta izpratnē aprēķina, saskaitot kopā šādus attiecīgos apgrozījumus:”; — 5. punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu tekstu: “5. 1. panta 2. un 3. punkta mērķiem, ja ar koncentrā- ciju saistītiem uzņēmumiem kopīgi pieder 4. punkta b) apakšpunktā uzskaitītās tiesības vai pilnvaras, aprēķi- not attiecīgo uzņēmumu kopīgo apgrozījumu:”; 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 167 5. Regulas 6. pantā: a) 1. punktā: pamatojoties uz lēmumu, kas ir pieņemts saskaņā ar 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu vai 8. panta 2. punktu, vai arī uz pieņēmumu saskaņā ar 10. panta 6. punktu, to atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu. ”; — b) apakšpunktu papildina ar šādu daļu: “Lēmums, ar ko atzīst, ka koncentrācija ir saderīga, ietver arī visus ierobežojumus, kas ir tieši saistīti ar koncentrāciju un nepieciešami koncentrācijas ievieša- nai. ”; b) 2. punktu izslēdz; c) 3. punktu izsaka šādā redakcijā: — c) punktu aizstāj ar šādu tekstu: vārdus “1. un 2. punkti” punkta sākumā aizvieto ar vār- diem “1. punkts”; “c) Neskarot 1. punkta a) apakšpunktu, gadījumos, ja Komisija atklāj, ka uz paziņoto koncentrāciju attiecas šī regula un tā izraisa nopietnas šaubas attiecībā uz tās saderību ar kopējo tirgu, tā nolemj uzsākt lietvedību. ”; b) papildina ar šādiem punktiem: “1a. Ja Komisija atklāj, ka pēc attiecīgo uzņēmumu pār- veidošanas, paziņotā koncentrācija vairs neizraisa nopiet- nas šaubas 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē, tā var nolemt paziņot, ka koncentrācija saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu ir saderīga ar kopējo tirgu. saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu Komisija pieņemtajam lēmumam var pievienot nosacījumus un pienākumus, lai nodrošinātu to, ka attiecīgie uzņēmumi pilda tās saistības, kuras tie ir uzņēmušies attiecībā pret Komisiju ar mērķi padarīt koncentrāciju saderīgu ar kopējo tirgu. 1b. Komisija var atcelt lēmumu, kuru tā ir pieņēmusi, saskaņā ar 1. punkta a) vai b) apakšpunktu, ja: (a) lēmums balstās uz nepareizu informāciju, par kuru ir atbildīgs viens no uzņēmumiem vai, ja tā ir iegūta, izmantojot viltu, vai (b) attiecīgie uzņēmumi pārkāpj lēmumam pievienotos pienākumus. 1c. 1. punkta b) apakšpunktā minētajos gadījumos, Komisija var pieņemt lēmumu saskaņā ar 1. punktu, neie- vērojot 10. panta 1 punktā minēto termiņu. ”; d) 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu: “4. Komisija pēc lūguma var piešķirt atbrīvojumu no 1. vai 3. punktā noteiktajiem pienākumiem. Lūgumam pie- šķirt atbrīvojumu jābūt pamatotam. Pieņemot lēmumu attiecībā uz šo lūgumu, Komisija cita starpā ņem vērā apturēšanas sekas vieniem vai vairākiem uzņēmumiem, kas iesaistīti koncentrācijā, vai trešajai personai, kā arī koncentrācijas radītos draudus konkurencei. Atbrīvo- jumu var pakļaut nosacījumiem un pienākumiem, lai nodrošinātu efektīvas konkurences apstākļus. Atbrīvo- jumu var piemērot un piešķirt jebkurā laikā, pat pirms paziņošanas vai pēc darījuma. ”; e) 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu: “5. Jebkura darījuma, kas ir veikts pretrunā ar 1. punktu, spēkā esamība ir atkarīga no lēmuma, kas pieņemts, saskaņā ar 6 panta1. punkta b) apakšpunktu vai 8. panta 2. vai 3. punktu, vai no pieņēmuma, saskaņā ar 10. panta 6. punktu. Tomēr šis pants neietekmē vērtspapīru darījumu spēkā esamību, tajā skaitā arī to darījumu, kas ir saistīti ar vērts- papīru pārvēršanu citos vērtspapīros, ko atļauts pārdot tirgū, kuru regulē un pārrauga valsts institūciju atzītas iestādes, kurš darbojas regulāri un ir tieši vai netieši pub- liski pieejams, ja vien pircējs un pārdevējs nezina vai viņiem nevajadzētu zināt, ka darījums tiek veikts pretrunā ar 1. punktu. ”; 7. Regulas 8. pantā; a) 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu: 6. Regulas 7. pantā: (a) 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu: “1. Koncentrācija, kas definēta 1. pantā, nestājas spēkā līdz tam, kad, vai nu līdz tās paziņošanai vai “2. Ja Komisija pēc attiecīgo uzņēmumu pārveidošanas atklāj, ka paziņotā koncentrācija atbilst 2. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem un 2. panta. 4. punktā minētajos gadījumos Līguma 85. (3) pantā noteiktiem kritērijiem, tā pieņem lēmumu, kurā atzīst, ka koncentrācija ir saderīga ar kopējo tirgu. 168 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. Tā var pievienot savam lēmumam nosacījumus un pienā- kumus, lai nodrošinātu attiecīgo uzņēmumu atbilstību tām saistībām, kuras tie ir uzņēmušies attiecībā pret Komisiju ar mērķi padarīt koncentrāciju saderīgu ar kopējo tirgu. Lēmumā, kas atzīst, ka koncentrācija ir saderīga ar kopējo tirgu, ietver arī ierobežojumus, kas tieši attiecas uz koncentrāciju un ir nepieciešami koncen- trācijas ieviešanai. ”; “vai ja pēc koncentrācijas paziņošanas attiecīgie uzņē- mumi saskaņā ar 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu ies- niedz saistības, ko puses nolēmušas uzskatīt par lēmuma pamatu saskaņā ar 6. panta. 1. punkta b) apakšpunktu. ”; b) 4. punkta sākumā vārdus “3. punktā noteikto termiņu” aizstāj ar vārdiem “1. un 3. punktos noteiktos termiņus”; b) 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu: 10. Regulas 18. pantā: “3. Ja Komisija atklāj, ka koncentrācija atbilst 2. panta 3. punktā noteiktajam kritērijam vai ja 2. panta 3. punktā minētajos gadījumos tā neatbilst Līguma 85. (3) pantā noteiktajiem kritērijiem, tā pieņem lēmumu, kurā paziņo, ka koncentrācija nav saderīga ar kopējo tirgu. ”; 8. Regulas 9. pantā: a) 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu: “2. Trīs nedēļu laikā pēc paziņojuma kopijas saņemšanas dalībvalsts var informēt Komisiju, kura informē attiecīgos uzņēmumus, ka: a) koncentrācija draud radīt vai nostiprināt dominējošo stāvokli, kā rezultātā dalībvalsts tirgū, kas atbilst visām noteikta tirgus pazīmēm, ievērojami tiks trau- cēta efektīva konkurence vai a) 1. punktā vārdus: “7. panta 2. un 4. punktam” aizstāj ar vārdiem “7. panta 4. punktam pants”; b) 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu: “2. Atkāpjoties no 1. punkta, lēmumu piešķirt atbrīvo- jumu no apturēšanas, kā tas minēts 7. panta 4. punktā, var pieņemt iepriekš, nedodot iespēju attiecīgajām perso- nām, uzņēmumiem vai uzņēmumu asociācijām pirms tam izteikt savu viedokli ar nosacījumu, ka Komisija pēc lēmuma pieņemšanas viņiem šo iespēju dos pēc iespējas drīzākā laikā. ”; 11. Regulas 19. panta 1. punkta beigas papildina ar šādu tekstu: b) koncentrācija ietekmē konkurenci dalībvalsts tirgū, kas atbilst visām noteikta tirgus pazīmēm un kas neveido ievērojamu kopējā tirgus daļu. ”; “Šādos dokumentos iekļauj saistības, kuras ir paredzētas, lai puses veidotu pamatu lēmumam, kas pieņemts saskaņā ar 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu vai 8. panta 2. punktu. ”; b) 3. punktā: — b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu: 12. Regulas 22. pantā: “b) — tas pilnīgi vai daļēji attiecas uz attiecīgās dalīb- valsts kompetentām varas iestādēm ar nolūku piemērot šīs valsts konkurences likumus. ”, — papildina ar šādu daļu: “Ja dalībvalsts informē Komisiju, ka koncentrācija tās teritorijā ietekmē konkurenci noteiktā tirgū, kas neveido kopējā tirgus būtisku daļu, Komisija, ja tā uzskata, ka šāds noteiktais tirgus tiek ietekmēts, pil- nīgi vai daļēji nosūta lietu par attiecīgo noteikto tir- gu. ”; (c) 10. punktu aizstāj ar šādu tekstu: “10. Šo pantu var pārskatīt vienlaicīgi ar 1. pantā minē- tajiem pamatnosacījumiem. ”; 9. Regulas 10. pantā: (a) 1. punkta otrā apakšpunkta beigas papildina ar šādu tek- stu: a) 1. un 2. punktus aizstāj ar šādu tekstu: “1. Vienīgi šo regulu piemēro koncentrācijām, kas defi- nētas 3. pantā, un nepiemēro Regulas Nr. 17 (1), (EEK) (EEK) Nr. 4056/86 (3) un (EEK) Nr. 1017/68 (2), Nr. 3975/87 (4), izņemot gadījumus, kas attiecas uz kopuzņēmumiem, kuriem nav Kopienas mēroga un kuru mērķis vai sekas ir tādu uzņēmumu konkurējošas darbī- bas koordinēšana, kuri saglabā neatkarību. ”; b) 3. punktu izsaka šādā redakcijā: “3. Ja Komisija pēc dalībvalsts vai divu vai vairāku dalīb- valstu kopēja lūguma atklāj, ka koncentrācija, kas defi- nēta 3. pantā, kura nav koncentrācija Kopienas mērogā 1. panta izpratnē, veido vai nostiprina dominējošo stā- vokli, kā rezultātā dalībvalsts vai to valstu teritorijā, kuras ir izteikušas kopīgu lūgumu, varētu būtiski tikt traucēta efektīva konkurence, tā var, ciktāl koncentrācija ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, pieņemt lēmumus, kuri ir paredzēti 8. panta otrā punkta otrajā apakšpunktā un 3. un 4. punktā. ”; 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 169 (c) 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu: b) papildina ar šādu apakšpunktu: “4. 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktus, 5. , 6. , 8. un no 10. līdz 20. pantus piemēro lūgumam, kas ir izteikts saskaņā ar 3. punktu. 7. pantu piemēro tādā apjomā, kādā koncentrācija nav stājusies spēkā dienā, kurā Komisija informē puses, ka ir izteikts lūgums. Termiņš, kurā saskaņā ar 10. panta 1. punktu var uzsākt lietvedību, sākas nākošajā dienā pēc tam, kad no attiecī- gās dalībvalsts vai dalībvalstīm ir saņemts lūgums. Lūgums ir jāizsaka ne vēlāk kā viena mēneša laikā no die- nas, kad par koncentrāciju ir paziņots dalībvalstij vai visām dalībvalstīm, kuras ir izteikušas kopīgu lūgumu vai tikušas ietekmētas. Šis termiņš sākas ar dienu, kad notiek pirmais no nosauktajiem gadījumiem. ”; d) 5. punktā vārdus “vai valstu” ievieto aiz vārda “dalīb- valstu”; e) 6. punktu izslēdz; 13. Regulas 23. pantā: “Komisijai ir pilnvaras noteikt kārtību un termiņus sais- tību iesniegšanai saskaņā ar 6. panta 1. punkta a) apakš- punktu un 8. panta 2. punktu. ” 2. pants Šo regulu nepiemēro koncentrācijām, kuras ir bijušas līguma vai paziņojuma priekšmets vai, ja kontrole Regula (EEK) Nr. 4064/89 4. panta 1. punkta izpratnē ir iegūta pirms 1998. gada 1. marta un to nekādā gadījumā nepiemēro jebkurai koncentrācijai, kurā līdz 1998. gada 1. martam uzsākušas lietvedību dalībvalsts varas iestādes, kas ir atbildīgas par konkurenci. 3. pants a) vārdus “termiņiem saskaņā ar 10. pantu” aizstāj ar vār- diem “termiņiem saskaņā ar 7. , 9. , 10. un 22. pantiem”; Šī regula stājas spēkā 1998. gada 1. martā. Šī regula ir saistošs kopumā un ir tieši piemērojams visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 1997. gada 30. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs A. NUIS


title: Richtlijn 97/43/Euratom van de Raad van 30 juni 1997 betreffende de bescherming van personen tegen de gevaren van ioniserende straling in verband met medische blootstelling en tot intrekking van Richtlijn 84/466/Euratom


title: Οδηγία 97/43/Ευρατόμ του Συμβουλίου της 30ής Ιουνίου 1997 περί της προστασίας της υγείας από τους κινδύνους κατά την έκθεση στην ιοντίζουσα ακτινοβολία για ιατρικούς λόγους, και κατάργησης της οδηγίας 84/466/Ευρατόμ


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1225/97 av den 30 juni 1997 om fastställande av exportbidrag för sirap och vissa andra sockerprodukter i obearbetat skick


title: Verordening (EG) nr. 1245/97 van de Commissie van 30 juni 1997 tot vaststelling van de geraamde balans voor de voorziening van de Canarische Eilanden met graanproducten waarvoor de in de artikelen 2 tot en met 5 van Verordening (EEG) nr. 1601/92 van de Raad bedoelde specifieke regeling geldt


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2210/97 dell'on. Lyndon HARRISON alla Commissione. Diritti umani in Croazia

eurovoc_concepts:
Croatia
Eurostat
Serbia
housing law
human rights
job access
public safety
refugee
return migration
rights of minorities

text: 10. 2. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 45/159 (98/C 45/208) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2210/97 di Lyndon Harrison (PSE) alla Commissione (30 giugno 1997) Oggetto: Diritti umani in Croazia E(cid:146) la Commissione a conoscenza delle denunce di «Women(cid:146)s Aid for Peace» (un(cid:146)organizzazione umanitaria che opera con tutti i gruppi etnici dell(cid:146)ex Iugoslavia) secondo le quali ai croati rimpatriati nella zona di Lika e‘ deliberatamente negato l(cid:146)esercizio dei loro diritti umani? In particolare, sa la Commissione che alle persone rimpatriate e‘ spesso rifiutato l(cid:146)accesso alle case e al lavoro che detenevano in precedenza? E(cid:146) inoltre la Commissione al corrente del fatto che la polizia croata da‘ prova di scarsa diligenza nel perseguire i responsabili di crimini contro i serbi? Quali misure intende adottare la Commissione per sorvegliare le violazioni dei diritti umani in Croazia? Quali sono i risultati di tale sorveglianza e quali pressioni sta la Commissione esercitando sulle autorita‘ croate affinche· combattano tali abusi? Risposta data dal sig. Van den Broek a nome della Commissione (14 luglio 1997) La Commissione e‘ a conoscenza delle gravi difficolta‘ e dell(cid:146)insicurezza che spesso i rimpatriati serbi della Croazia devono affrontare e del fatto che ad essi non e‘ permesso l(cid:146)accesso alle case dove abitavano. Sebbene siano state approntate misure per agevolare il rientro degli sfollati serbi della Croazia da altre aree del paese al domicilio d(cid:146)origine, in molti casi, l(cid:146)attuazione e‘ carente. Le autorita‘ croate spesso frappongono deliberatamente ostacoli al rientro dei profughi in Croazia. La Commissione non dispone dei mezzi per controllare in maniera sistematica la violazione dei diritti dell(cid:146)uomo in Croazia. La missione di controllo della Comunita‘, guidata dalle presidenze rispettive della CE, nonche· dell(cid:146)OSCE (l(cid:146)Organizzazione per la sicurezza e la cooperazione in Europa) ed i relatori speciali dell(cid:146)ONU per i diritti dell(cid:146)uomo, osservano l(cid:146)andamento della situazione. Essi preparano relazioni periodiche sui dati rilevati, concernenti il rispetto dei diritti dell(cid:146)uomo e delle minoranze nel paese, relazioni che sono trasmesse alla Commissione. La Comunita‘ in generale e la Commissione in particolare, esercitano costanti pressioni sulle autorita‘ croate affinche· esse rispettino le condizioni concordate a livello internazionale per quanto riguarda i diritti dell(cid:146)uomo e delle minoranze e gli obblighi internazionali da esse sottoscritti. Nell(cid:146)ambito dell(cid:146)approccio regionale, l(cid:146)evoluzione dei rapporti tra la Comunita‘ e la Croazia dipendera‘ in maniera cruciale dal rispetto dei diritti dell(cid:146)uomo e delle minoranze da parte di quest(cid:146)ultima, nonche· dalla creazione di concrete possibilita‘ di reinserimento per i profughi nei luoghi d(cid:146)origine. (98/C 45/209) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2214/97 di Karla Peijs (PPE) alla Commissione (13 giugno 1997) Oggetto: Applicazione della direttiva 83/189/CEE da parte del governo olandese E(cid:146) la Commissione a conoscenza del fatto che, dal 1983 (anno di adozione della direttiva 83/189/CEE (1), 1. modificata nel 1989) un elevato numero di leggi e di regolamentazioni non e‘ stato notificato dal governo olandese alla Commissione nel quadro del mercato interno? E(cid:146) la Commissione a conoscenza del fatto che il governo olandese ha dichiarato che il problema non si 2. limita ai soli Paesi Bassi, ma si pone in diversi Stati membri dell(cid:146)Unione europea? In caso affermativo, puo‘ la Commissione far sapere quali sono tali Stati membri, qual e‘ la portata 3. dell(cid:146)inadempienza e quali sono i danni recati al mercato interno dagli Stati membri inadempienti? Puo‘ la Commissione far sapere in quale modo controlla l(cid:146)applicazione della legislazione dell(cid:146)Unione 4. europea negli Stati membri, sia in termini generali che per quanto riguarda la direttiva soprammenzionata? Puo‘ la Commissione far sapere quali sono le conseguenze giuridiche di questa inadempienza del governo 5. olandese?


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1244/97 της Επιτροπής της 30ής Ιουνίου 1997 για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1486/95 για το άνοιγμα και τον τρόπο διαχείρισης δασμολογικών ποσοστώσεων στον τομέα του χοιρείου κρέατος

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
pigmeat
tariff quota


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2334/97 van Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA aan de Commissie. Standpunt van de Commissie over gemengde Spaans-Britse visserijondernemingen

eurovoc_concepts:
EU law - national law
EU waters
European Commission
Spain
United Kingdom
catch quota
common fisheries policy
fishing licence

text: C 76/98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 3. 98 Gecombineerd Antwoord op de schritftelijke vragen P-2334/97, P-2369/97, E-2389/97, E-2390/97, E-2391/97 en E-2392/97 van mevrouw Bonino namens de Commissie (29 juli 1997) In artikel 9, lid 2, van Verordening (EEG) 3760/92 van de Raad tot invoering van een communautaire regeling voor de visserij en de aquacultuur (1) is bepaald dat de lidstaten de Commissie elk jaar in kennis stellen van de criteria voor de verdeling van de hun toegewezen beschikbare vangsten en van de bepalingen betreffende het gebruik daarvan die zij in overeenstemming met het Gemeenschapsrecht en het gemeenschappelijk visserijbeleid hebben vastgesteld. Bijgevolg zijn de lidstaten bevoegd voor het vaststellen van de voorwaarden inzake de afgifte van visvergunningen voor zover deze voorwaarden niet in het Gemeenschapsrecht zijn geregeld, maar zijn zij verplicht om bij de uitoefening van die bevoegdheid het Gemeenschapsrecht na te leven en de Commissie op de hoogte te houden. In dit verband kan de Commissie een standpunt over de verenigbaarheid van voorgestelde nationale maatregelen met het Gemeenschapsrecht innemen en haar opvatting meedelen aan elke lidstaat die de Commissie verzoekt die verenigbaarheid te bevestigen. Het Hof van Justitie heeft erkend dat het met het quotastelsel nagestreefde doel wel degelijk een rechtvaardiging kan zijn voor voorwaarden die moeten garanderen dat er tussen het vaartuig en de betrokken lidstaat een werkelijke economische band bestaat, indien met die voorwaarden wordt beoogd te bereiken dat van de quota wordt geprofiteerd door de bevolking die afhankelijk is van de visserij en de bijbehorende bedrijfstakken. Net als de overige lidstaten is ook het Verenigd Koninkrijk bevoegd om maatregelen vast te stellen die erop zijn gericht het bestaan van een werkelijke economische band met een vissersvaartuig dat zijn vlag voert, te garanderen. Het Verenigd Koninkrijk heeft verzocht te bevestigen of bepaalde maatregelen verenigbaar zouden kunnen zijn met het Gemeenschapsrecht. De voorzitter van de Commissie heeft in zijn brief aan de heer Blair geantwoord dat de voorgestelde eisen verenigbaar met het Gemeenschapsrecht kunnen zijn als zij geen discriminatie inhouden, in verhouding staan tot het beoogde doel en voorzien in alternatieven waarbij de vissende ondernemers de keuze hebben om aan een of meer van die eisen of eventueel aan andere elementen te voldoen om het bestaan van een economische band met de vlaggestaat te bewijzen. De briefwisseling met de heer Blair werd voorafgegaan door technische besprekingen tussen de Britse autoriteiten en de Commissie, en de Spaanse autoriteiten zijn tijdig van de resultaten daarvan in kennis gesteld. De Commissie zal in ieder geval alle specifieke maatregelen waartoe het Verenigd Koninkrijk met betrekking tot de toewijzing van de quota besluit, aan een grondig onderzoek onderwerpen zoals zij als hoedster van de Verdragen eerder heeft gedaan en zal blijven doen ten aanzien van de wetgeving van alle lidstaten. De Commissie zal welke definitieve maatregelen ook slechts dan als verenigbaar met het Gemeenschapsrecht aanmerken als deze maatregelen geen discriminatie inhouden, in verhouding staan tot het beoogde doel, voorzien in alternatieven en volledig in overeenstemming zijn met de jurisprudentie van het Hof van Justitie, waarbij zij, zoals haar plicht is, rekening zal houden met de legitieme belangen van alle lidstaten. (1) PB L 389 van 31. 12. 1992. (98/C 76/198) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2343/97 van Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) aan de Commissie (10 juli 1997) Betreft: Antisemitisme in Slowaaks leerboek Is de Commissie op de hoogte van het bestaan van een leerboek vaderlandse geschiedenis voor de 1. Slowaakse basisschool waarin de massadeportaties van joden naar vernietigingskampen worden goedgepraat? Kan de Commissie bevestigen dat dit leerboek, van de hand van de katholieke priester Milan Durica, is 2. uitgegeven met geld van de Europese Unie?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2211/97 του Anita POLLACK προς την Επ τροπή. Forum για την τεχνολογία περιβάλλοντος

eurovoc_concepts:
European industrial area
action programme
advisory committee (EU)
consumer movement
consumer protection
environmental policy
environmental protection
job creation
research project
technological change

text: C 60/110 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 25. 2. 98 (98/C 60/189) GRAPTH ERVTHSH E-2125/97 ypobolh· : Hiltrud Breyer (V) prow thn Epitroph· (23 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: «Novel -Food»- Kanonismo·w ariu. 258/97 › (cid:201)legxoi asfa·leiaw Sthn peri·ptvsh e·gkrishw miaw seira·w genetika· tropopoihme·nvn fytv· n, sy·mfvna me thn odhgi·a peri· fytikv· n poikiliv· n, meta· ton endelexh· e·legxo tvn tropopoih·sevn tvn proi¤o·ntvn metabolismoy·, ele·gxontai kai o·la ta fyta· poy para·gontai me·sv diastay·rvshw apo· ayth· th grammh· o·son afora· endexo·menew tropopoih·seiw toy metabolismoy· toyw; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (16 Septembri·oy 1997) H Epitroph· sygkentrv· nei tiw plhrofori·ew poy apaitoy·ntai gia thn apa· nthsh sthn erv· thsh poy te·uhke. De ua paralei·cei na gnvstopoih·sei to syntomo·tero to apote·lesma tvn ereynv· n thw. (98/C 60/190) GRAPTH ERVTHSH E-2211/97 ypobolh· : Anita Pollack (PSE) prow thn Epitroph· (30 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: Forum gia thn texnologi·a periba·llontow Po·te proti·uetai h Epitroph· na uespi·sei thn kauie·rvsh aytoy· toy fo·roym thn opoi·a to Koinoboy·lio zhtei· apo· to 1994; Poia· ei·nai ta empo·dia sta opoi·a ua pre·pei na apodouei· h kauyste·rhsh; Apa· nthsh thw k. Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (23 Ioyli·oy 1997) H Epitroph· parape·mpei stiw prohgoy·menew apanth·seiw poy e·dvse stiw grapte·w ervth·seiw toy Ajioti·moy Me·loyw toy Koinoboyli·oy gia to i·dio ue·ma me stoixei·a E-956/97 (1) kai E-3672/96 (2) me tiw opoi·ew ejh·ghse tiw dra·seiw poy e·xoyn analhfuei· gia to ue·ma tvn periballontikv· n texnologiv· n kai thw dhmioyrgi·aw apasxo·lhshw. H Epitroph· epi· toy paro·ntow proparaskeya·zei anakoi·nvsh gia thn apasxo·lhsh kai to periba·llon kai diorga·nvse apo· koinoy· me to Koinoboy·lio dia· skech gia to ue·ma ayto· stiw 26-27 Mai(cid:143)oy 1997. H anakoi·nvsh ua afora· sygkekrime·new ptyxe·w thw askoy·menhw politikh·w (me·uodoi to·nvshw kauarv· n h· pra·sinvn ependy·sevn kai dhmioyrgi·a ue·sevn apasxo·lhshw) kauv· w kai texnike·w ptyxe·w (me·uodoi ajiolo·ghshw kai dia· doshw dedome·nvn gia tiw kauare·w kai tiw be·ltistew diaue·simew texnologi·ew kai tiw be·ltistew praktike·w). Epi· toy paro·ntow h Epitroph· den e·xei peisuei· o·ti h dhmioyrgi·a eno·w ne·oy fo·roym, o·pvw protei·nei to Koinoboy·lio, ua apoteloy·se ton ple·on apodotiko· tro·po gia na tonvuoy·n oi texnologi·ew toy periba·llontow kai h dhmioyrgi·a ue·sevn ergasi·aw. (1) EE C 322 thw 28. 10. 1996 (2) EE C 138 thw 5. 5. 1997 (98/C 60/191) GRAPTH ERVTHSH E-2220/97 ypobolh·: Ge·rard Caudron (PSE) prow thn Epitroph· (30 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: Katanomh· tvn sxedi·vn poy xrhmatodotoy·ntai sto plai·sio toy progra·mmatow MEDA (cid:211)loi gnvri·zoyme po·so mega·lh shmasi·a e·xei to pro·gramma ayto· gia thn oikonomikh· ana·ptyjh thw Mesogei·oy, poy apotelei· basiko· para·gonta gia thn proagvgh· thw eirh·nhw sthn perioxh·. Epome·nvw, o·loi pre·pei na xairo·maste gia thn y·parjh kai thn anane·vsh toy progra· mmatow aytoy·, e·stv kai ea· n, apo· orisme·new apo·ceiw, ta diatiue·mena dhmosionomika· kondy·lia mporei· na fai·nontai aneparkh· se sxe·sh me th shmasi·a toy progra·mmatow


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1232/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 30ής Ιουνίου 1997 για τον καθορισμό της επιστροφής στην παραγωγή για τα ελαιόλαδα που χρησιμοποιούνται για την παρασκευή ορισμένων κονσερβών

eurovoc_concepts:
olive oil
preserved product
production refund


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1250/97 της Επιτροπής της 30ής Ιουνίου 1997 με τον οποίο τροποποιείται το παράρτημα Ι του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1507/96, για το άνοιγμα και τον τρόπο διαχείρισης ορισμένων δασμολογικών ποσοστώσεων εισαγωγής ακατέργαστης ζάχαρης ζαχαροκάλαμου για τον εφοδιασμό της βιομηχανίας ζάχαρης της Κοινότητας

eurovoc_concepts:
cane sugar
raw sugar
sugar industry
supply
tariff quota
third country


title: POSIZIONE COMUNE (CE) N. 30/97 definita dal Consiglio il 30 giugno 1997 in vista dell'adozione della direttiva 97/.../CE del Consiglio, del ..., che istituisce un regime di sicurezza armonizzato per le navi da pesca di lunghezza uguale o superiore a 24 metri

eurovoc_concepts:
fishing vessel
harmonisation of standards
maritime safety
quality control of industrial products
quality label
technical standard


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1225/97 DA COMISSÃO de 30 de Junho de 1997 que fixa as restituições à exportação, tal qual, para os xaropes e alguns outros produtos do sector do açúcar

eurovoc_concepts:
export refund
isoglucose
sugar product
syrup