title: Komission tiedonanto yhdistysten ja säätiöiden tukemisesta Euroopassa

eurovoc_concepts:
collective activities
foundation
report
social economy
voluntary organisation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 06. 06. 1997 KOM(97) 241 lopull. KOMISSION TIEDONANTO YHDISTYOTEKJÀ EUROOPASSA T- • •• ^ •• • -, • • J %'. :*> IMI It iJl »HH. HilM SISÄLLYSLUETTELO I. Johdanto II. Laajuus III Yhdistysten j a säätiöiden merkitys IV Järjestöalan ja Euroopan yhteisön toimielinten yhteisyö V Alan ongelmat j a haasteet VI Päätelmät Liite I. Tutkimus Liite II. Katsaus yhdistysten ja säätiöiden oikeudelliseen ja verotukselliseen asemaan Liite III. Yhdistysten ja säätiöiden oikeudellinen ja verotuksellinen asema 2 2 4 7 10 13 19 29 34 \é*^ JOHDANTO TARKOITUS tulevaisuuden haasteisiin ja tukemaan Euroopan yhdentymiskehitystä parhaalla mahdollisella tavalla. I Tämä tiedonanto käsittelee yhtä sosMitatatta ala& Btœoopan y t o to yMb&fa** ja * h ^ < 1 W l l ft jä*je*t£itt m tärkeä merkit)^ iäh&s kaikilia yhtei$kimnailisen aloilla, % sHe % myMvatoitayat toiminnan palkkojen kansalaisten taaSseea, aktiivisuuteen fa âmmtemfam Ne tarjoavat lukevat mytfs monenlaisia edustavat urheilutoiminnan kansalaisten erilaisissa YÏtm3m^\mykà$^ j& mlden mMty$ ihmisoikeuksien turvaamisessa ja e4istämisessä on kesketaL lärjestdillä on myös ratkaisevan îc^M^3âtei^poîitiikatt tasked merkitys j&jeÄitetä, palveluita» etuja Imamfe >8ia o Û s L b M ^ t ^ v^ l Ä k ^ ti on näin tuikea toteufti kattavaa tietoa ' saadakseen * lisää $sm)^^ Bmiùm^^^à^, tutkimuksen järjestMasta ja selvittääkseen, mitkä a te koskevat oteriava kysymykset s oM tulokset* *>vk ifttä)*3fö$ii. ' fx&bmtesm r t /' <: *, '> > ' -'?" 1. 3 Tässä asiakirjassa pyritään tuomaan esille alan kasvava merkitys Eurohan unionissa sekä osoittamaan* millaisia ongelmia ja haasteita järjestöt kohtaavat. Tavoitteena on lisäksi tiettyihin ajatuksiin pohjaava vuoropuhelu, jolla pyritään tukemaan järjestöjen kehitystä yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla sekä parantamaan niitä valmiuksia, joita järjestöt tarvitsevat pystyäkseen vastaamaan saada aikaan fisiteÄ joukko 1. 4 Aslakina» toimenpitÄ JmtaJtevaMot voivat toteuttaa. Tarkojatksem 'ei' olo saada jäsenvaltioita vaîitseiïjam tiettyjä ratkaisuja tai toimenpiteitä, itsenäisesti vaan jokainen jteivaJtio pmm todettavista toimenpiteistä, On kuitenkin ttettyjll •fövoitteita* joihin voi<laan toissijaisuus- ja A^Isuu^pBïiaattoideR mukaisesti pyrkiä yUé&n tasolla* Häitä kMtellS&t 'im&näT * luvussa. II LAAJUUS 1 Yhdistykset 2 Sosiaalitalous muoéoste kolmesta osa- aluksia: osuuéœanlsta, ^kinaisista yhtiöistä j& ^yMstyksistl, Misé yhdistykset ovat kaMefe;' VaiMmmk rajattavissa ja Yksinkertaisimmillaan 2. 1 on joukko ihmisiä, jotka ovat liittyneet vMeen tiettyä tarkoitusta varten. yhdistys tai Jotkut suuria yhdistykset kansallisesti 2. 2 sulautuvat huomaamatta yhteiskunnan, yhteisön ja perheen jokapäiväiseen elämään; toisaalta on olemassa myös jopa kansainvälisesti hyvin merkittäviä instituutioita, kuten yliopistoja, sairaaloita, tutkimus- ja kulttuurilaitoksia, joita monet (virheellisesti) eliminä. pitävät yksiselitteisesti Yhdistyksellä satapäinen voi tuhansia ammattihenkilökunta, vapaaehtoistyöntekijöitä ja miljoonien ecujen liikevaihto. Monet toimivat läheisessä yhteistyössä viranomaisten kanssa tavanomaisilla aloilla, kuten sosiaalityössä, jotkut taas pitäytyvät tiukasti perinteisessä riippumattomuudessaan ja tukevat radikaaleja julkisina olla yhdistykset tai vaihtoehtoisia yhteiskuntaohjelmia elämäntapoja. 2. 3 Jossain määrin ollaan kuitenkin yhtä mieltä siitä, että kaikilla yhdistyksillä on seuraavat yhteiset piirteet, jotka ilmenevät eri suhteissa eri yhdistyksissä: (a) Epävirallisista tai tilapäisistä puhtaasti sosiaalisista tai sukulaisuuteen perustuvista erottaa ryhmittymistä jonkinasteinen, vähäinenkin, muodollisuus tai institutionaalisuus. yhdistykset vaikka on omien Yhdistyksiä sääntöjensä i&ukaiséstt» Yhdistykset ovat Yhdistykset ovat yleishyödyllisiä, ts. (b) niiden tavoite on jokin muu kuin tuottaa voittoa johdolleen tai jäsenilleen. (c) riippumattomia, erityisesti valtiosta ja viranomaisista. Ne voivat siis vapaasti päättää itseään koskevista ja asioista et& tara menettelytapojansa ulkopuoliset puuttuvatraton toimintaan, (d) hoidettava pyyteettömästi. Tällä käsitteellä tarkoitetaan, ettei yhdistys saa tavoitella voittoa, ja ettei sitä hoitavien henkilöiden motiivina saa olla henkilökohtaisen hyödyn tavoittelu. Yhdistysten on oltava ainakin jossain (e) määrin mukana julkisessa toiminnassa, ja toiminnan osittain on yleis1iya%Jlistëk Se, miten voimakkaina edellä mainitut 2. 4 viisi piirrettä ilmenevät eri yhdistyksissä, vaihtelee suuresti. Saattaa olla hyvin vaikeaa esimerkiksi määrittää, yhdistys riippumaton, ja myös yleishyödyllisyys on usein kiistanalainen käsite. Määritelmän avulla voidaan kuitenkin muutoin monimutkaisen alan ilmiöitä jossain määrin järjestää. 2. 5 Tässä asiakirjassa käsitellään kaikkia niitä järjestöjä, joista voidaan löytää edellä mainitut viisi piirrettä. Tarkastelun ulkopuolelle on kuitenkin jätetty kolme hyvin tarkkaan rajattua järjestötyyppiä: poliittiset puolueet* ;o|&va : ainakin onko uskonnolliset jotka voivat olla yhdistyksiä mutta ovat selvästi erityistapauksia; yhteisöt sijaan (suppeasti uskonnollispohjaiset yleishyödylliset järjestöt on katsottu yhdistyksiksi), ammattiyhdistykset ja työnantajajärjestöt. määriteltynä, sen Säätiöt yhdistykset. Yhdistysten tapaan myös säätiöillä on 3 hyvin monenlaista toimintaa. Tietyissä maissa voidaan yhdistyksen sijasta perustaa säätiö hoitamaan asioita, joita muissa maissa yleensä säätiöt hoitavat kuitenkin muodostavat homogeenisemman ryhmän kuin yhdistykset; on vain erotettava toisistaan yksityiset ja yleishyödylliset säätiöt. Tässä tiedonannossa käsitellään säätiöitä, joilla on (vaikka ne olisivatkin yksityisiä elimiä). Juridisesti tarkoitus julkinen jokin Tässä tiedonannossa säätiöillä 3. 1 tarkoitetaan siis järjestöjä, joilla on oma rahoituslähteensä, jonka varoja ne käyttävät oman harkintansa mukaan yleishyödyllisiin hankkeisiin tai toimintoihin. Ne ovat kokonaan viranomaisista valtiosta riippumattomia, johtavat riippumattomat hallitukset tai edunvalvojat. tai muista niitä ja Yhdistysmuodot ja Yhdistyksiä ja säätiöitä on vaikea 4 luokitella ja määritellä. Yhteisön tasolla tämä johtuu osittain kansallisten perinteiden eroista, säätiöiden jotka näkyvät yhdistysten toiminnassa, sekä näille järjestöille ominaisesta tavasta yhdistää useita eri tavoitteita. Useimpien yhdistysten ja säätiöiden voidaan kuitenkin katsoa" hoitavan yhtä tai useampaa seuraavista tehtävistä: (a) Fajyejg^»^ffltin«ft M<ffJM»ife»rc Järjestöt ^ o ^ ' ^ ^ i t e é t ^ ^ i â l ^ a i e en paJvA&'s sosiaaik ter^eydfia^^s^äöt^ tieto** neuvonta- '^è^mé^à yoimavarat m (b) Vaikuttaminen: Järjestön tarkoituksena on kampanjoida jonkin asian tai ryhmän edun puolesta tai muuten edistää tiettyä asiaa tai etua tavoitteenaan yleisen mielipiteen tai politiikan muuttaminen. (o) Oma tai ,. ,ami; Järjestöjen toskirâto jasenetajavat yhteisiä* etuja tai heilit on yhteisiä tarpeita* ja he voivat tarjota toisilleen apua, tietoa ja tukea sel$ tehdä yhteistyötä. (d) YhfömmMmmm', Yrittäjäjärjestöt sovittavat yhteen tietyn alan tai koko järjestöalan yksittäisten järjestöjen toimintoja tai tarjoavat alan toimijoille tietoa Ja tukea. Ne muodostavat rajapinnan tärkeän järjestöjen ja viranomaisten välille. 4. 1 Monet yhdistykset ja säätiöt toimivat kansallisella ja jopa kansainvälisellä tasolla. Suurin osa niistä toimii kuitenkin alue- tai pienemmällä paikallistasolla. maantieteellisellä alueella järjestö toimii, sitä useampaa tehtävää se yleensä hoitaa ja sitä vaikeampaa sen toimintoja on erollaa toisistaan. Euroopassa on satojatuhansia riippumattomia toimivat asuinalueen, paikallisryhmiä, jotka tai maaseutualueen kaupunginosan, kylän paikallisyhteisön tasolla elämänlaatua. Tällaiset järjestöt hoitavat - yleensä epävirallisesti - kaikkia yllä kuvattuja toimintoja: ne tarjoavat palveluja ja tukea, tuovat esille yhteisön tai joidenkin sen ryhmien tarpeita ja toimivat kanavana, jonka kautta yhteisö voi välittää toiveensa viranomaisille. parantaakseen Mitä Yhdistysten ja säätiöiden oikeudellinen ja verotuksellinen asema On erittäin tärkeää, että yhdistyksiä ja 5 säätiöitä varten on olemassa niiden toimintaa tukeva, selkeä oikeudellinen ja verotuksellinen kehys, joka voi olla olemassa sekä kansallisella että yhteisön tasolla. Jos tämä kehys puuttuu, toimintaansa. järjestöjen on vaikea kehittää ja Liite II sisältää katsauksen yhdistysten säätiöiden oikeudellisesta ja verotuksellisesta asemasta Euroopan unionissa. YHDISTYSTEN JA SÄÄTIÖIDEN III MERKITYS sekä tekemän työvoimaa Komission ja henkilöstöresursseja, tutkimuksen 6 tuloksista käy seivästi ilmi, että yhdistykset ja säätiöt, jotka ovat yleensä hyvin pieniä yksiköitä, hallitsevat yhdessä huomattavaa joihin varallisuutta että kuuluu palkattua vapaaehtoistyövoimaa. Kuten yritykset, ja erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset, monet yhdistykset ja säätiöt harjoittavat taloudellista toimintaa: ne myyvät tarjoavat maksullisia palveluja ja tuottavat voittoa, joka sijoitetaan järjestön toimintaan. 6. 1 Alan kansantaloudellinen merkitys on siis hyvin suuri. Merkitykse. 'aajuus kävi ilmi ensimmäisessä järjestelmällisessä vertailevassa tutkimuksessa, joka kattoi neljä jäsenvaltiota (Yhdistyneen Ranskan, Saksan ja Itälän) ja jonka teki Baltimoren John -yliopisto1. Tutkimuksessa saatiin Hopkins hyvin kiinnostavia tuloksia. kuningaskunnan, tuotteita, seuraavat havaittiin Tutkimuksessa 6. 2 seikat: Saksassa alalla työskentelee 3,7 % työvoimasta ja 10 % palvelualojen työvoimasta, eli miljoona tydniekîfal, Voittoa tavoittelematon ala on erityisen Ä eä terveydenhuollossa; alan osuus ja maan sairaalapotilaspäivistä on 40% AJsV alalla Ranskassa työvoimasta ja työvoimasta, eli noin 800 000 yli 4,2 % palvelualojen työntekijää. fr. työskentelee 10% Julkaistu vuonna 1994. Voittoa tavoittelemattomat järjestöt tarjoavat hoitokotipalveluita noin puolelle palveluiden saajista ja koulutusta noin 20 %:lle perus- ja keskiasteen oppilaista. Järjestöt ovat erityisen aktiivisia sosiaalipalvelujen ja urheilun alalla; noin 80% urheilua harrastavista kuuluu yleishyödyllisten ylläpitämiin seuroihin. yhteisöjen ja on yli 5 % alalla ja lastentarhoista lähes 2 % työskentelee Italiassa yli palvelualojen työvoimasta työllistää noin 400 000 työvoimasta. Ala työntekijää keskittynyt ja sosiaalipalveluihin. Yhdistykset pitävät yllä 20%:a 40%:a hoitokotipalveluista. alalla kuningaskunnassa Yhdistyneessä 9% 4 % , ja työvoimasta työskentelee noin palvelualojen työvoimasta, yhteensä tärkeä 900 000 työntekijää. Ala on erityisen tutkimuksen ja koulutuksen kannalta: kaikki colleget ovat yleishyödyllisten järjestöjen ylläpitämiä, samoin 22 % kaikista ala-asteen kouluista. 6. 3 Näiden maiden järjestöalojen menot olivat yhteensä peräti 127 miljardia ecua (Italia 17 miljardia, Ranska 31,3 miljardia, Yhdistynyt kuningaskunta 36,6 miljardia ja Saksa 42,2 miljardia). Yleishyödyllisten järjestöjen toimintamenojen osuus bruttokansantulosta 2 %, on myös huomattava: Ranskassa 3,6 %ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 4,8 %. &4 * Mieleitkimtoisïrr^ twlokset koskevat työvoiman k a sm. ; alalla, ; ^ttafttaritoto» havaittiin Eanskanja Baton osalta (vain näistä m ö s l^ että vuosina l p P i 9 9a alalla oli luotu hoomattava määrä Saksassa Italiassa 3,3 %, $aksassa;,;|/S erittiin kun yllättävää, tai ominaisia Työpaikkojen määrän kasvun ei pitäisi 6. 5 olla otetaan kovinkaan huomioon, miten voimakkaasti ala on kasvanut viime aikoina ja mitkä ovat olleet kasvun todennäköiset syyt (ks. liitteen I kohdat 1. 4 ja 1. 5). Jotkut näistä syistä ovat todennäköisesti olleet historiallisia tietyille tekijöiden vaikutus jäsenvaltioille. Toisten kaikissa puolestaan on tarpeiden jäsenvaltioissa. Näitä ovat uusien yhteiskunnallisten havaitseminen, erityisesti toimintojen saada viranomaisten järjestöala joiden tuottamisesta ja suunnittelusta ne ovat itse aikaisemmin vastanneet. uusien kehittyminen lisääntynyt pyrkimys tuottamaan lisääntynyt palveluita, ja 6. 6 Tämänkaltainen poliittinen kehitys ei kuitenkaan ole edennyt samaan tahtiin kaikissa jäsenvaltioissa, tukevat lainsäädännölliset ja hallinnolliset muutokset, joilla on pyritty ja säätiöiden osallistumista, uv'at vaihdelleet eri jäsenvaltioissa. lisäämään yhdistysten kehitystä ja sille tarttuviin &7 Tutkimuksen tuloksista käy selvästi ilmi, että ala on osotttanot pystyvänsä tarttumaan uusiin tilaisuuksiin ja osallistumaan näin paitsi elämänlaadun myös ty&ltösyytfen ja talouskasvun edistämiseen tämän vuoksi kannustettava Alaa olisi työpaikkojen osallistumaan aktiivisemmin luomiseen koskevan työllisyyttä luôttamussnpimuksen mukaisesti esimerkiksi parantamiseen alueella Suuri määrä yhdistyksiä ja säätiöitä 6. 8 työttömien yhteisön harjoittaa koulutusta ja uudelleenkoulutusta, toisinaan hallituksen ohjelmien puitteissa mutta usein omasta aloitteestaan. Monet tarjoavat palveluja vähäosaisille - vammaisille, yhteiskunnasta vieraantuneille nuorille ja niille, jotka eivät olla työtä tarjoaa monet' saattaa rikastuttavien työtottumuksen syystä tai toisesta ole onnistuneet pääsemään työmarkkinoille. Yhdistykset ja säätiöt tarjoavat myös 6. 9 vapaaehtois koulutusta arvokasta työntekijöilleen, saavat joista saavuttamansa kokemuksen ja ammattitaidon työmarkkinoilta. ansiosta myöhemmin Vapaaehtoistyö lisäksi monille, erityisesti pitkäaikaistyöttömille, hyvin tärkeän ylläpitoon mahdollisuuden tilanteessa, jossa säännöllisen elämänrytmin säilyttäminen vaikeaa. Vapaaehtoistyö tarjoaa myös mahdollisuuksia kokemusten uusien hankkimiseen. nuorten Tavoitteena yhteiskunnallisten valmiuksien kehittäminen, nuorten millä työllistymismahdollisuuksia sekä vahvistetaan omista nuorten käsitystä asemastaan vaikutusmahdollisuuksistaan kansalaisina. käsittelee Eurooppalaisen vapai-^toistyön ohjelma, joka tarjoaa nuorille mahdollisuuden osallistua hankkeen aktiivisesti toteutukseen ja tätä kautta tilaisuuden uusien oppimiskokemusten saamiseen. Vapaaehtoistyöllä on tärkeä merkitys myös jatkaa niille eläkeläisille, taitojensa aktiivista osallistumistaan yhteiskunnalliseen toimintaan. jotka haluavat ja asioita hyödyntämistä parannetaan paikallisen puolestaan tietyn Näitä on ja ollut suuri olleet kuten hyvin lisäksi selvinä, taistelua asemassa lisäämään ihmisoikeuksien itsestään koulutus, terveydenhuolto ja sosiaalipalvelut. Järjestöillä vaikutus on yhteiskunnallisen «a poliittisen ajattelun sekä nykyisen älyllisen ilmapiirin kehittymiseen. Ne tieteellisten. avainasemassa ovat kehityksen teknisen ja saavutusten levittämisessä foorumeja tarjonneet ja ajatustenvaihdolle kaikilla elämänaloilla. Ne ja ovat johtaneet ihmisarvon tunnustamisen, kulttuuriperinnön säilyttämisen ja luonnon suojelemisen puolesta. solidaarisuutta Monet pyrkivät heikommassa sairaita, vammaisia, köyhiä, syrjäytyneitä, vanhuksia ja nuoria kohtaan ja työttömien, miesten ja naisten, eri sukupolvien sekä vauraiden ja köyhien alueiden välistä solidaarisuutta. Järjestöillä on tärkeä merkitys yhteiskunnasta syrjäytymisen, naisten ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön sekä rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjunnassa. Ne ovat merkittävästi vaikuttaneet siihen, että yleinen suhtautuminen kehitysyhteistyöhön on saatu myönteiseksi. Ne ovat edistäneet demokratiaa ja luoneet kehitysmaiden kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa sekä elintarvikeapua tarjonneet kriisiaikoina, jolloin ne ovat usein rohkeasti toimineet kriisialueiden vaikeissa olosuhteissa. tärkeitä yhteyksiä katastrofi- tekevien olevia, työtä sekä ja Yhteiskunnallinen merkitys 7 Tarkkoja lukuja siitä, kuinka moni Bifcssa kunto yfcd&tyksiln» é ate saatavilla, mutta j ö t e i in JtovaltioKten arvioitten j^rustesifet voidaan, otetta^ että yhdistyksiin jlgn&ni 1/34/2 va$«sla\ oli yhtmst noin sata Ä|ponaaihmisa säätiöiden yhdistysten 7. 1 Kun vaikutuksia tarkastellaan ja saavutuksia historiallisesta näkökulmasta, niitä on vaikea yliarvioida. Yhdistysten ja säätiöiden ansiota ovat monet palvelut, joita nykyään pidämme ja Nykyään järjestöt toimivat aktiivisesti 7. 2 kaikilla mahdollisilla elämänalueilla; ja niiden merkitys yhteiskuntamme hyvinvoinnille ja kehitykselle sekä erilaisille kulttuureille on yhtä suuri kuin ennenkin, etenkin kun merkitystä yhdentymisen Euroopan arvioidaan näkökulmasta. jatkavat Samalla uudistustyötään, etsivät uusia tarpeita ja keinoja näiden tarpeiden tyydyttämiseksi. Järjestöt perinteistä toimintaansa; ne muodostavat kasvualustaan olevan tai geenipankkiin tulevaisuuden perustan, jonka pohjalta verrattavissa jatkavat näin ne sosiaalialan ja muiden alojen politiikka voi kehittyä, sekä tukevat seöaisen poliittisen, yhteiskunnallisen Ja äryUisen ilmapiirin syntymistä, jossa muutoksiin suhtaudutaan Poliittinen merkitys: Kansalaisuus ja Monille ihmisiHe kuuluminen järjestöön $ tai säätiöön tai vapaaehtoistyö niissä on hyvin tärkol koina, jonka avulla ib voivat ilmaista osoittaa aktiivisesti kansalaisuuttaan tuntevansa vastuuta tossaihmisistäM ja yliskulmasta ylensi 8. 1 Järjestöjen merkitys kansalaistunteen vahvistajina ja ilmaisukanavina on tullut yhä tasolla. Ne voivat tärkeämmäksi Euroopan osallistua Euroopan aktiivisesti kansalaistunteen luomiseen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 8 artiklassa tarkoitetulla tavalla Järjectöt ovat jo kauar edistänsgt kansainvälistä yhteistyötä ja kansojen välistä yhteisymmärrystä, ja ne ovat nyt osoittaneet olevansa kansalaisten mahdollisuuksista osallistua Euroopan unionin Euroonan kehittämiseen toteuttamiseen. ja lisääntyvä perusfilosofia järjestäytyminen Euroopan tarjoavat tähän erinomaiset edellytykset. kiinnostuneita kansalaisten kokemus Niiden tasolla niiden sekä ja 9. 1 Järjestöillä on epäilemättä ratkaisevan tärkeä merkitys eurooppalaiselle demokratialle. Kehittyneen järjestöalan olemassaolo on merkki kehittyneestä demokratiasta. Monille ihmisille osallistuminen järjestötoimintaan voi yleisten kokemus olla lisäksi vaalien demokraattisesta prosessista. ainoa tietojen 9. 2 Järjestöjen vaikutusta edustuksellisen demokratian tehokkuuteen ei kuitenkaan pitäisi aliarvioida. Niillä on ennen kaikkea olennainen tehtävä ja mielipiteiden välittäjinä hallitusten ja kansalaisten välillä. Ne tarjoavat tarkastella mahdollisuuden kansalaisille kriittisesti hallituksen toimia ja suunnitelmia sekä viranomaisille mahdollisuuden saada asiantuntija-apua, tietoa yleisestä mielipiteestä ja palautetta politiikkansa vaikutuksista. järjestöjen 9. 3. Vaikka merkitys demokraattisessa prosessissa on tärkeä, ne eivät voi koskaan korvata vaaleilla valittuja edustajia. Yhtä asiaa ajaviin järjestöihin liittyy tiettyjä vaaroja, sillä niiden keskittyminen tiettyihin asioihin, ihmisiin tai ihmisryhmiin voi tehdä ne jossa pyritään tilanteessa, kärsimättömiksi kilpailevien väliseen etupyrkimysten tasapainoon, mikä puolestaan on kaikkien hai. r ien demokraattisesti tavoitteena. Poliittisiin päätöksiin vaikuttavia tekijöitä pyrittävä tämän olisi ymmärtämään paremmin. valittujen vuoksi Poliittinen merkitys: Demokratian edistäminen IV JÄRJESTÖALAN JA EUROOPAN YHTEISÖN TOIMIELINTEN YHTEISTYÖ Yhdistykset 9 säätiöt - edistävät ja solidaarisuuden ja kansalaisuuden tuonia jàfNukévai. byyÉ n ^ k i^ 1&< monissa Keski, ja ita^uroopan mami J Sntt^lfwfci lIllGraiDilHera Euroopan yhteisön toimielimillä on jo 9. 4 pitkään ollut yhteyksiä järjestöalaan ja alaa on myös kuultu epävirallisella tasolla. Monilla Euroopan komission yksiköillä on ollut yhteistyötä järjestöjen kanssa: pääosasto IB ja tehneet yhteistyötä pääosasto VIII ovat kehitysyhteistyöjärjestöjen kanssa, ja Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimistolla on yhteistyöstä arvokasta kokemusta apua yhteistyötä sosiaalialan kanssa, humanitaarista tarjoavien kansalaisjärjestöjen kanssa. Pääosasto V on Sosiaalipolitiikan tehnyt eurooppalaisen foorumin tuloksena syntyneen kansalaisjärjestöjen Euroopan XI pääosasto foorumin ympäristöjärjestöjen kanssa sekä pääosasto XXIII osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten säätiöiden neuvoa antavan komitean kanssa. Pääosasto X jakaa lisäksi kansalaisille koskevista asioista yhteistyössä järjestöalan kanssa. Eurooppaa tietoa ja on mukana puiteohjelmasta sosioekonomista useissa Kansalaisjärjestöjä (1994-1998) neljännestä tutkimushankkeissa. rahoitettavissa tutkimusta Kohdistettua alan koskeva kansantalouteen sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvät tehtävät. Näiden tarkoitus korostaa tehtävien merkitystä on viidennessä puiteohjelmassa (1999-2002). kattaa ja ohjelma hyvin Myös Euroopan parlamentti tekee yhteistyötä monien järjestöjen kanssa saadakseen tietoja hyvin monenlaisista asioista ja niihin liittyvistä erilaisista näkemyksistä. Alan heterogeenisuutta arvostetaan erityisesti siksi, että alalla on ke!'r? asta runsaasti sosiaalipolitiikasta, ja kehitysyhteistyöstä. Sen avulla voidaan lisäksi luoda hyvin tärkeä yhteys eri alueilla asuviin kansalaisiin, ja erityisesti niihin kansalaisiin, jotka ovat muita heikommassa asemassa. ympäristöasioista tietoa ja on monissa on kasvava merkitys Järjestöalalla 9. 5 monille Euroopan rakentamisen kannalta tärkeille osa-alueille, ja sen merkitys erityisesti tärkeimpien sosiaalipalvelujen tuottamisessa ja jäsenvaltioissa tarjonnassa keskeinen. Tämä merkitys tunnustetaan komission työllisyyspolitiikkaa ja sosiaali- koskevissa tärkeimmissä kannanotoissa, kuten ja sosiaalipolitiikkaa koskevassa vihreässä valkoisessa kirjassa sekä kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa. Yhteisön 9. 6 toimielinten ja järjestöalan yhteydet perustuivat kuitenkin monien vuosien ajan täysin tilapäisiin järjestelyihin. Näiden yhteyksien tunnustettiin virallisesti vasta Euroopan unionista vuonna 1992 tehtyyn sopimukseen liitetyssä 23. julistuksessa2. tärkeys politiikan 9. 7 Yhteisön tasolla on runsaasti poliittista tahtoa sen varmistamiseen, että järjestöalan kanssa aloitetaan järjestelmällisempi yhteistyö sekä sen toteuttamisessa. Yhteistyötä järjestettäessä olisi olisi otettava huomioon järjestöalan kasvava erityisesti jäsenvaltioissa merkitys sosiaalipolitiikan alalla3. suunnittelussa että Edellä mainitun 23. julistuksen antamisen jälkeen on tapahtunut paljon kehitystä, joka on auttanut tukenut lujittamaan yhteistyötä ja kansalaisjärjestöjen järjestöalan organisaatioiden järjestelmällisen kuulemisen aloittamista. Seuraavassa on lueteltu tärkeimmät kehitystä eteen päin vieneet tekijät: ja muiden • Ensimmäinen sosiaalipolitiikan järjestettiin eurooppalainen 1996 ennen juuri marraskuussa konferenssin alkamista. hall^stenväiisen Foorumiin osallistui yli 1 000 henkeä, joista foorumi 2 on joka Euroopan Julistus 23 kuuluu: "Konferenssi korostaa sitä merkitystä, yhteisön tavoitteiden perustamissopimuksen 117 artiklan sekä saavuttamiseksi hyväntekeväisyysjärjestöjen sekä sosiaalilaitoksista ja sosiaalipalveluista vastaavien säätiöiden välisellä yhteistyöllä. " yhteisön 3 Komissio on jo pitkään käynyt vuoropuhelua järjestöalan kanssa muilla osa-alueilla, kuten kehitysyhteistyötä kansalaisjärjestöjen tekevien kanssa Euroopan yhteisöjen ja kehitysyhteistyötä neuvoa-antavassa tekevien komiteassa, rahoituksestaan komissiolta. kansalaisjärjestöjen 90% joka saa suurin osa oli kansalaisjärjestöjen edustajia. Foorumissa asetettiin uusi poliittinen tavoite: ja yhteisön kattavan kansalaisjärjestöjen toimielinten vuoropuhelun välisen aikaansaaminen. Tällä vuoropuhelulla on kansallisten tarkoitus viranomaisten poliittista vuoropuhelua ja työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua. Foorumi on tarkoitus järjestää joka toinen vuosi. täydentää Uudella vuoropuhelulla on kaksi päätavoitetta: -varmistaa, että Euroopan poliittiset päättäjät ottavat järjestöalan näkemykset ja järjestelmällisesti käytännön huomioon, jotta politiikka voidaan suunnitella siten, että se vastaa entistä paremmin todellisia tarpeita kokemukset tietoa -välittää yhteisön tasolta paikalliselle tasolle, jotta Kansalaiset saisivat kehityksestä, tietoa EU:ssa voisivat tuntea kuuluvansa Eurooppaan ja ymmärtäisivät, miten EU vaikuttaa heidän omaan elämäänsä. Näin lisätään avoimuutta ja tuetaan kansalaisten Euroopan kehitystä. tapahtuvasta • Vuonna 1995 perustettiin tehtäviin kuuluu Euroopan foorumi, sosiaalialan kansalaisjärjestöjen jossa on mukana suuri määrä järjestöjä ja sosiaalipolitiikan jonka valmisteluissa eurooppalaisen avustaminen sekä kansalaisjärjestöjen ja yhteisön toimielinten välisen vuoropuhelun tukeminen. foonimin -komitea • Vuonna 1995 perustettiin myös Comité des valmistelemaan Sages kertomusta perusoikeuksia käytävää sosiaalipolitiikan keskustelua oli keskustelun tulosten esittäminen HVK:lle foorumissa varten. Tarkoituksena koskevaa Euroopan unionista sopimuksen tarkistamisesta käytäviä keskusteluja varten. tehdyn ja Tämä kertomus, jolla pyritään edistämään kansalaisoikeuksia sosiaalisia oikeuksia tukevan Euroopan luomista, on saanut aikaan Euroopan laajuisen keskustelun, jota on käyty useissa kansallisissa seminaareissa, joihin ovat osallistuneet ja työmarkkinaosapuolten edustajat. järjestöalan etenkin • Vuonna jolla otettiin käyttöön uusi 1997 pyritään budjettikohta B3-4101, edistämään yhteistyötä kansalaisjärjestöjen organisaatioiden ja muiden järjestöjen kanssa osallistumismahdollisuuksia järjestöalan ja yhteisön väliseen toimielinten vuoropuheluun. järjestöalan lisäämään sekä ï# :WKM * puitteissa * aloitettiin j&Jestöalan, vuompnMu HVK:n yhteydessä on keskusteltu useista tärkeistä alaan liittyvistä kysymyksistä. Näihin kuuluvat oikeusperustan luominen yhdistyksiä koskevaa sääntelyä varten yhteisön tasolla oikeusperustan luominen työllisyyttä ja sosiaalialaa koskevia aloitteita varten julistuksen N:o 23 ottaminen osaksi Euroopan unionista tehtyä sopimusta sekä ottaminen erityisten määräysten sellaisten varmistetaan joilla sopimukseen, säätiöiden hyväntekeväisyysjärjestöjen kuuleminen toteutuminen ja vuoropuhelun kaikilla niitä koskevilla politiikan osa-alueilla ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (yhteispäätös- artiklan muuttaminen 8a menettelyllä) helpottavien toimenpiteiden toteuttaminen. tavoitteena liikkuvuutta Komissio aikoo tehdä asiaa koskevat ehdotukset HVK:ssa saavutettujen tulosten mukaisesti. luovien tärkeää, tulevaisuudessa, on ratkaisujen Jotta mahdollisuudet toteuttamiseen ja mielipiteiden vapaaseen ilmaisuun säilyisivät mahdollisimman hyvinä ettei myös järjestöalan kuulemista järjestetä hallinnollisesti liian monimutkaisella tavalla. Järjestöalan ja yhteisön toimielinten välistä vuoropuhelua ja niiden pyrittävä suhteita kehittämään joustavalla mutta siitä huolimatta järjestelmällisellä tavalla. Kehittämisen olisi osin perustuttava toissijaisuusperiaatteeseen ja siinä olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion erityispiirteet. kaikilta välisiä olisi ja PHARE- Komissio on lisäksi pyrkinyt tarjoamaan 9. 9 alalle rahoitusta useista yhteisön ohjelmista ja rahoituslähteistä. Näihin kuuluvat mm. rakennerahastot, Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevat TACIS-ohjelmat, Leonardo da Vinci, julistus N:o 23, uudet työllisyyttä ia kolmatta sektoria koskevat budjettikohdat, nk-yrityksiä ja sosiaalitaloutta Eurooppalaisen budjettikohdat, koskevat vapaaehtoistyön tuetaan jolla ohjelma, kansainvälistä vapaaehtoistyötä, ja Euroopan kehitysrahasto, tuetaan Lomé-maiden kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä sekä erityiset unionin koskevat budjettikohdat, erityisesti yhteistyö ALAMED- maiden kanssa. ulkoisia toimia jolla On arvioitu, että yhteensä noin 800 miljoonaa ecua (josta 196 milj. ecua yhteisrahoituksella) yhteisön kehitystukea kanavoidaan vuosittain kansalaisjärjestöjen kautta, ja komissio luottaa monissa järjestöihin kehitysyhteistyöpolitiikkaan liittyvissä asioissa. 10 Euroopan komissio toimii lisäksi kansalaisjärjestöjen yhteistyössä naisten pyrkiessään seksuaalista hyväksikäyttöä. torjumaan läheisessä kanssa lasten ja järjestöalan Komissio haluaa kehittää kanssa tekemäänsä yhteistyötä tukeakseen Tähän Euroopan liittyvät tämän tiedonannon päätelmiin. yhdentymiskehitystä. sisältyvät ehdotukset V ALAN ONGELMAT JA HAASTEET vaatia täysin alaisina Joissakin tapauksissa joutuvat nyt Yhdistykset ja säätiöt toimivat valtavan 10. jatkuvasti muuttuvissa paineen nämä olosuhteissa. järjestöt ovat ottaneet hoitaakseen sellaisten palveluiden tuottamisen, joista aikaisemmin vastasivat viranomaiset. Uusien palveluiden todellisia aiheuttaa kuitenkin tuottaminen haasteita ja ongelmia. Järjestöt, joiden tehtävänä on aikaisemmin ollut julkisten palveluiden tukemr^, itse vastaamaan varsinaisten palveluiden tuottamisesta. Tämä saattaa uusia järjestöltä henkilöstöjärjestelyjä ja uutta johtamistapaa. Se täydellistä voi vaatia uudistamista ja muuttaa merkittävästi viranomaisten ja muiden järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä. Mistä saa tarvittavat voimavarat? Saako se rahoitusta viranomaisilta pitkäaikaisten tai lyhytaikaisten tukien muodossa ja onko rahoitusta tarjolla järjestö kasvattamaan riittävästi? Pystyykö yleisöltä ja yrityksiltä saamaansa tukea? Tämä muutos voi edellyttää järjestöltä toimintatavoitteiden Jos perusteellista järjestön alkuperäisenä tavoitteena on ollut tietyn väestönosan (vammaisten, yhteiskunnasta uudelleenmäärittelyä. (yksityishenkilöiltä) talouden järjestön järjestö myös syrjäytyneiden tai etnisten vähemmistöjen) tarpeisiin vastaaminen ja tietylle kohderyhmälle tuottaminen, tukipalvelujen suunnattujen ottaa voidaanko että hoitaakseen väestölle suunnattujen palveluiden tuottamisen? varsinaisten edellyttää, järjestö koko edellä mainitut 10. 1 Kaikki tekijät vaikuttavat merkittävästi järjestöjen rahoitus- ja koulutustarpeisiin, olisi tiedostettava, miten tärkeää on antaa järjestöille ja säätiöille aikaa ja voimavaroja, joita nämä tarvitsevat pystyäkseen sopeutumaan uusiin vaatimuksiin. ja viranomaisten 10. 2 Vaikka viranomaiset luottavat yha enemmän yhdistyksiin ja säätiöihin hyvin monenlaisten tehtävien hoitajina, ne eivät vielä ole ottaneet tehtaaseen varmistaa* että alalla oUsi i>aritaée mahdolliset edellvtykaet yleisen edun edistämiseen, TtmSn vnnksi ja^^iö^la totaali monissa jotka m> poliittisen tyhjiön* Johdonmukaisen juHtisen aiaa estänyt i>«nté OÄ ratkais^fnJseett/Timatliaiineon korjattava. poliittista 10. 3 Yksi poliittisten päättäjien suurimmista ongelmista johtuu tämänhetkisestä vakavasta tiedon puutteesta. Lisäksi alaa koskevan rakenteet ovat huomattavasti hallinnolliset vaikeuttaneet päätöksentekoa. Ongelmia on aiheuttanut etenkin viranomaisten suhtautuminen järjestöihin ja säätiöihin tiettyjä kohderyhmiä palvelevina organisaatioina tai tiettyjä aloja edustavina yhteistyöosapuolina. yhteyksiä Sosiaalihallinnolla sosiaalipalveluita järjestöihin, ympäristöhallinnolla ympäristöjärjestöihin, ja tuottaviin on 11 kuitenkaan niin edelleen. Ajan myötä nämä hallintoyksiköt ja niiden virkamiehet oppivat tuntemaan omat perusteellisesti. Koko yhteistyöjärjestöntä hallinnon synny ei tasolla kokonaiskuvaa erillisille yksiköille kertyneestä tiedosta, joten * viranomaisilta puuttuu usein käsitys alasta kokonaisuutena, sen tarpeista tai sillä tapahtuneesta merkittävästä kehityksestä. Kokonaiskuvan puuttuminen on myös useissa jäsenvaltioissa vaikuttanut siihen, etteivät eri aloilla toimivat yhdistykset ja säätiöt miellä muodostavansa yhtä yhtenäistä alaa. kehittämiseksi. Lisäksi 10. 4. Viranomaisten on nyt välittömästi alakohtaista täydennettävä tarkastelemalla lähestymistapaansa perusteellisesti koko alaan vaikuttavia laaja- tarkoituksenmukaisen alaisia kysymyksiä on politiikan tunnustettava yhdistysten säätiöiden asema julkisten palveluiden tuottajina sekä kannustettava hyväksymistä alan yhteistyökumppaniksi täysivaltaiseksi kaikilla tasoilla aina, kun on kyse alaa koskevista poliittisista kysymyksistä tai tr: men piteiden alaan toteuttamisesta. vaikuttavien ja 10,5 Viinaksi Minte&ten kimonon vuoden aikana yMistysten ja säätiöiden kansainvälinen toiminta onlisAynyt kmmmmaML Tämä johtuu siitä, m& aMe on tacolla Äoitosta yhä tisetomasta MmkyUisfà td&intaa tukevasta yhteisön ,#je!niasta,;;;Myös niiden järjestöjen määrä, oii iiÄtynyt, jotka ovat kittmostnneita ja 10. 6 Alalle syntyy'jatkuvasti yhä useampia yhdistysten säätiöiden muodostamia laajuisia järjestöjä ja verkostoja. Euroopan Punaisen Ristin Jotkut sellaisten neuvottelukomitea, koordinoivat alansa yksittäisten kansallisten järjestöjen toimintaa, joilla on samat tavoitteet ja jotka näistä, kuten samalla nimellä. Toiset, kuten tunnetaan (European keskus säätiöiden Euroopan Foundation Centre) tai Euroopan järjestöjen neuvosto (CEDAC, die European Council for Voluntary Organisations), edustavat keskitetysti alan etuja viranomaisiin päin sekä kehittävät toimivia käytäntöjä usein hyvin erilaisten j äsen j ärj estöj ensä tarpeisi in. jo ovat ja 10. 7 Lisäksi monet kehitysyhteistyö- kriisiapujärjestöt, pitkään jotka toimineet Euroopan ulkopuolella, tekevät yhä ja enemmän yhteistyötä yhteisön kanssa. Euroopan erityisesti kehitysyhteistyötä Euroopan yhteisön tekevien välinen läheisessä neuvottelukomitea yhteistyössä vastaavan kehitysyhteistyöstä pääosasto VIII:n, ECHO. n, pääosasto IB:n ja muiden pääosastojen kanssa. ja kansalaisjärjestöjen komission tasolla toimii ole eivät josta tiettyjen sosiaali- komissio ehdotuksissa osallistumaan kansainvälihän yhteisön pystyneet 10. 8 Järjestöt ja täysipainoisesti toimintaan, työllisyysalan ohjelmien koska toteuttaminen on ollut keskeytettynä vuodesta 1995, lähtien Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta on odotettu rc<tkaisua niiden oikeusperustaa koskevassa asiassa. HVK:lle antamissaan on ilmoittanut pyrkivänsä korjaamaan tilanteen ja esittänyt tämän vuoksi sellaisen oikeusperustan luomista, joka koskee kansainvälisellä tasolla tapahtuvaa parhaiden siirtoa, verkostoitumista sekä kokemusten vaihtoa eri yhteiskunnasta ovat mm. joita aloilla, syrjäytymisen tasa-arvon estäminen edistäminen sekä sukupuoleen, vammaisuuteen, syrjinnän rotuun estäminen. Yhteisö voisi näin toteuttaa edellä mainituilla aloilla samankaltaisia aloitteita kuin koulutuksen ja kansanterveyden aloilla. käytäntöjen perustuvan ikään tai 10. 9 Järjestöt kohtaavat kuitenkin myös pyrkiessään monia muita ongelmia 12 kehittämään yhteisön tasolla. Näitä ovat kansainvälistä toimintaansa yhteisten sellaisten * hankkeiden tomtttami$e$S4 tarvittavien yhteistyöjärjestöjen löytäminen, joiku toiminta-ajatukseltaan ja tavoitteiltaan vastaavat yhteistyökumppania etsivääjärjestöä Vaikka tietyn järjestön tavoitteet näyttäisivät teoriassa vastaavan yhteistyökumppania etsivän järjestön tavoitteita, ne eivät välttämättä vastaa niitä käytännössä. Kahdella eri maassa toimivalla järjestöllä voi olla sama kohderyhmä, mutta niiden asema kummassakin maassa voi olla hyvin erilainen. Järjestöjen, yhteistyötä vaikeuttavat usein myös kieli-ja kulttuurierot. yhteisön tarjoaman rahoituksen * saamiseen liittyvät vaikeudet4 Monilla järjestöillä on vaikeuksia ajan tasalla tiedon olevan yhteisön rahoitusta koskevan hankkimisessa. Niiden voi myös olla vaikea päästä mukaan tiettyihin yhteisön rahoittamiin ohjelmiin, koskeva päätöksenteko on jätetty jäsenvaltiolle, eikä kyseinen jäsenvaltio halua järjestöjä mukaan ohjelmiin. ohjelmia näitä jos yhteisön ohjelmiin yhteisön edellyttämän rahoitusosuuden kuuluvia * hatikwmnm yhteisrahoitteisia hankkeita varten Rahoittajina ovat usein viranomaiset, jotka ovat voineet tehdä oman kilpailevan tarjouksensa tai jotka tukemaan hanketta. eivät ole kiinnostuneita Hjallimn riippuvuus * yhteisön wh$mkmtit> wtä& on wwmteena vaikeuksia toiminnan swnmmlum j$tkmwi'. t varmismmisphQ,^ $$#,, J# lyhyen aikavälin 4 Monien yhteisön päätöksenteko yhteisön tasolla. rahoittamien ohjelmien osalta jäsenvaltioiden, ei siis tapahtuu ovat rahoituksella ei voida rastitta järjestöjen pitkän aikavälin rahoitiiStarpeMn liittyvät Kansallisen rahoituksen saamiseen vaikeudet järjestöt saaneet monet hakemaan yhteisön tarjoamaa rahoitusta, mikä ei kuitenkaan välttämättä ole niiden tärkeimpien tavoitteiden kannalta tarkoituksenmukaista. Rahoituksen loppumisesta voi olla seurauksena, että järjestö joutuu lopettamaan toimintansa. - mkten * yhteisen vii?$$tymimn s. , %* sekä Maksut kansallisella että yhteisön tasolla ilmenevistä syistä, mikä ongelmia järjestöille, joilla on kansainvälisiä hankkeita. *' viivästyä monista mahuwtpanw aiheuttaa usein oikeudellisen <<a$pmm^ puuttuminen voivat tai tarjota jäsenvaltiossa Tämä saattaa aiheuttaa vakavia ongelmia järjestöille, jotka haluavat avata toimipisteen toisessa toisen jäsenvaltion rahoittamia viranomaisten palveluita. Komissio on jo ehdottanut tiettyjä toimenpiteitä (erityisesti yhteisten sääntöjen laatimista eurooppalaisia yhdistyksiä varten), joilla pyritään varmistamaan, että järjestöt aseman k^ik'ssa saavat jäsenvaltioissa. oikeushenkilön * ' kuultavien jùrjestojèn heikko edwiavuw Euroopan laajuisilla verkostoilla ei aina ole tarvittavia rakenteita eikä riittävää jäsenmääriä, joiden avulla ne voisivat varmistaa, että monien paikallisella, ja erilaisten kansallisella järjestöjen tasolla näkemykset tulevat huomioonotetuiksi. alueellisella toimivien Monet järjestöt valittavat, ettei viranomaisilla ole selkeää käsitystä niiden kansainvälisestä toiminnasta tai etteivät ne tue toimintaa 13 usein Tämä vaikeuttaa Buktuhm puute riittävästi. kansainvälisten hankkeiden toteuttamista. * Koulutuksen olla seurauksena, että järjestöä hoidetaan huonosti, jolloin se ei pysty vastaamaan uusiin haasteisiin eikä vaatimuksiin. puutteesta saattaa verkostoitumisessa * asiantuntemuksen puute tarvittavan luomaan yhteyksiä Järjestöt eivät pysty samoihin pyrkiviin muihin tavoitteisiin järjestöihin, jos niiltä puuttuu siihen tarvittava koulutus. näistä ongelmista 10. 10 Monet ovat ratkaistavissa, ja Euroopan komissio ja tietyt jäsenvaltiot ovat jo aloittaneet joidenkin ongelmien käsittelyn. Ongelmia ei kuitenkaan yleensä käsitellä osana johdonmukaista alaa koskevaa strategiaa tai politiikkaa. Seuraavassa kappaleessa esitetään ajatuksia, joita järjestöala voi itse ottaa esille tai joita voidaan käsitellä joko kansallisella tai yhteisön tasolla. järjestelmällisesti [VI PÄÄTELMÄT JÄSENVALTIOIDEN TASO Komissio katsoo, toimenpiteitä on että toteutettava toissijaisuusperiaatteen mukaisesti pääasiassa jäsenvaltioiden tasolla ja tarvittaessa myös alue- tai paikallistasolla. Komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot tutkivat huolellisesti seuraavia osa-alueita:. • hpmattavasti perusteeiiis^mntan tiedon ^. 'N. s mi Politiikan suunnittelua vaikeuttaa tällä hetkellä luotettavan selvästi järjestelmällisen ja mahdollisuuksia kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. • alan veropohja ja kilpailusäännöt Alaa koskevien verotussäännösten on oltava selkeitä ja yksinkertaisia. Sekä kannustimia että verovapauksia tarkkaan. Kaikkien poikkeavien verotuskäytäntöjen olisi oltava perusteltavissa, kun otetaan huomioon ja alan alalle ominaiset erityisrajoitukset sisäinen sen organisaatio, perinteisistä taloudellisista toimijoista. tutkittava erottaa joka olisi miten taataan alan terve talous myös • tulevaisuudessa Myönteiset verotus- ja lainsäädäntöjärjestelyt ovat tärkeitä alan kasvulle ja tulosvastuulle jokaisessa maassa. Viranomaisten on kuitenkin on myös yhteiskunnassa myönteinen kuva että viranomaisten ja yritysten tukea sekä yksityisiä lahjoituksia kannustetaan. varmistettava, alasta ja että tavalla. taitojaan koulutus • lisääntynyt aian kasvun Koulutus ei ole tarvitsevat edellyttämällä Järjestöt koulutusta voidakseen kehittää ja asiantuntemustaan ja näin täyttää niille asetetut uudet vaatimukset. Leikkaukset kohdistuvat aivan ensimmäisenä usein koulutusbudjetteihin, kun rahoituksen saaminen vaikeutuu ja yhdistyksiä kehotetaan karsimaan kulujaan. Viranomaisten on varmistettava, että yhdistykset koulutusta voidakseen tarjota niiltä odotettavia palveluita ja tehdä sitä työtä, jota niiltä yhä useammin edellytetään. riittävästi saavat liian • tietoyhteisJcurmamkehitt^ninen Yhdistysten ja säätiöiden etujen mukaista on tietoyhteiskunnan osallistua kannustettava kehitykseen. erityisesti osallistumaan kokeiluhankkeisiin sovellusten alalla. aktiivisesti Niitä on ja alan tämän suhde tietoisia alueellisten kansallisten, viranomaiset jäsenvaltioiden järjestöalaa koskevan tiedon puute. Tietyillä yhteisön aloilla järjestöalan julkinen profiili on ollut niin matala, että päätöksentekijät ovat tuskin edes sen olemassaolosta. Kaikkien asianomaisten toimijoiden, yhteisön ja, toimielinten, paikallisten viranomaisten sekä järjestöalan itse pohdittava, millaisia on vuoksi toteuttaa toimenpiteitä ne voisivat kukin käytännössä alan kattavuuden ja vaikutusten kartoittamiseksi. * s viranomaisten (knmppanuussuhde) Kaikkien ja Euroopan komissio ovat nostamassa järjestöalaa entistä tärkeämpään asemaan. Siksi on tärkeää, että järjestöille annetaan mahdollisuus osallistua palveluiden suunnitteluun ja päätöksentekoon tasoilla. viranomaisten Järjestöjen ja viranomaisten välistä suhdetta on selkeytettävä ja uusia yhteistyösuhteita luotava. Järjestöalan väliset yksittäisten kumppanuussuhteet järjestöjen välisiin sopimusjärjestelyihin, sopimukset asettavat rajoituksia. Mutta olipa järjestvfc, suhde viranom-^'*i mikä hyvänsä, yhdistykset ja säätiöt ovat hallituksesta riippumattomia, on myös riippumattomuutensa. säilytettävä Viranomaisten tarkistettava olisi politiikkaansa ja ehdotettava muutoksia, joilla järjestöalaa kasvattamaan voimavarojaan ja tarvittaessa taitojaan, jotta se pystyisi parantamaan suoriutumaan r;He osoitetuista uusista tehtävistä mahdollisimman hyvin. viranomaisten perustuvat viranomaisten ja nämä voidaan kaikilla tiettyjä auttaa kanssa niiden ja ja ja , s %>V yh^stys-ja^^y»8al48ttt^ Toimivaltaisten viranomaisten olisi selvitettävä sääntelyn mahdollisuuksia selkeyttämiseen jotta sääntelyllä voitaisiin varmistaa, että ala voi olevia hyödyntää alaa koskevan ja mukauttamiseen, kaikkia tarjolla sille 14 ovat yhdistykset paremmat mahdollisuudet osallistua • rakennerahastojen yhteisrahoitteisiin ohjelmiin huolissaan Monet mahdollisuuksistaan saada rakennerahastojen tarjoamaa rahoitusta. Niissä tapauksissa, joissa jäsenvaltiot vastaavat yhteisön tukijärjestelmien toimeenpanosta, niiden ja toimintaohjelmien olisi omaa ja tavoitteenaan hallinnollista menettelyään järjestöalan tiedonsaannin helpottaminen ja alan osallistumismahdollisuuksien parantaminen. Näin olisi toimittava myös silloin, kun on kyse yleiskattavan tuen jakamisesta. tarkistettava tutkittava YHDISTYSTEN JA SÄÄTIÖIDEN TASO tai On tärkeää, että yhdistykset ja säätiöt pyrkivät kaikin keinoin tekemään itseään tunnetuiksi esimerkiksi uuden tiedotusvälineiden tietotekniikan avulla. Niiden olisi pyrittävä avoimuuteen, jotta kansalaiset ja viranomaiset toimintatavat. tuntisivat niiden tavoitteet ja Järjestöjen olisi tuettava oman henkilöstönsä ja vapaaehtoistyöntekijöidensä ja pyrittävä ta. ottaessa luomaan hyvät suhteet viranomaislinja yrityssektoriin. Alan laajentamaan pyrittävä rahoituspohjaansa, jotta liiallinen riippuvuus rahoituslähteestä voitaisiin välttää. yhdestä Järjestöjen verkostojen olisi lisäksi pyrittävä varmistamaan, että niiden jäsenistö kattaa alan todellisen hyvin, mahdollisimman edustavuuden saavuttaminen olisi mahdollista. koulutusta jotta olisi EUROOPAN YHTEISÖN TASO ~j lisäksi ehdottaa seuraavia Komissio toimenpiteitä Euroopan yhteisön tasolla: tehtävä • välittäjinä kansalaisten ja viranomaisten välillä, vaikka tätä tehtävää ei vielä ole tunnustettu Järjestöillä on erittäin tärkeä 15 tyydy toimimaan asianmukaisella tavalla. Järjestöt haluavat, että niiden välittäjäntehtävä tunnustetaan. Ne eivät enää yksinomaan edunvalvojina vaan haluavat, että yhteisön toimielimet kuulevat niitä järjestelmällisesti ja säännöllisesti kaikissa asioissa ja päätöksissä, jotka voivat vaikuttaa niiden tekemään työhön, niiden tavoitteiden saavuttamiseen. toimintatapaan ja ja ja tutkii vuoropuhelua kuulemiskäytännön • Komissio pitää yllä ja kehittää jatkuvaa tiedon ja mielipiteiden vaihtoa. Tätä tarkoitusta varten se luo järjestelmällisen ja säännöllisen alan vuoropuhelu- kanssa. 5 Tässä yhteydessä komissio suhtautuu myönteisesti siihen, että alan toimijat ovat perustaneet osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, yhdistyksiä ja säätiöitä käsittelevän neuvoa- antavan komitean, jonka tehtävänä on varmistaa alan laaja-alainen kuuleminen lisäksi, yhteensovittaminen. Komissio miten se voisi kehittää järjestöalan kanssa sosiaalipolitiikan käymäänsä uuden foorumin eurooppalaisen budjettikohdan avulla, jolla tuetaan yhteisön ja hyväntekeväisyysjärjestöjen välistä yhteistyötä. Komissio selvittää lisäksi, miten alan edustus jo komiteoissa neuvoa-antavissa toimivissa voidaan Tämän järjestää. vuoropuhelun ja yhteistyön kehittäminen auttaa ymmärtämään ja tukemaan Euroopan tasoilla. yhdentymiskehitystä Tarkistettuun lisäksi sopimukseen sisällytettävä toimenpiteitä, joilla ehkäistään työllisyyttä. syrjäytymistä Sopimukseen olisi otettava myös tasa-arvoa ja siirtolaisuutta koskevia toimenpiteitä. Kaikki tarvittaessa edistetään kaikilla olisi ja ja 5 Komissio on julkaissut luettelon Euroopan yleishyödyllisistä virkamiehet järjestöistä, voisivat varmistaa, että järjestöjen kuuleminen saadaan järjestelmällisemmäksi ja kattavammaksi. jotta nämä toimenpiteet edellyttävät vuoropuhelun kehittämistä. • Järjestöt eivät nykypäivän yhteiskunnassa saa niille kuuluvaa tunnustusta ilman, että niiden toimintatavoista, niille asetetuista vaatimuksista ja niiden odotuksista saadaan lisää tietoa. Koska näistä asioista ei yleensä tiedetä kovinkaan paljon, etenkään jäsenvaltioiden ja yhteisön tasolla, tilannetta on pyrittävä parantamaan. Yksi tapa tilanteen korjaamiseksi on järjestöjen ja niiden työn profiilin nostaminen. Tästä tukeakseen valkoisessa kirjassa syystä koskevan pyrkimystä ilmaistua tietämyksen parantamiseen komissio harkitsee järjestötoiminnan Euroopan kansalaisuuden vuoden ehdottamista. alaa ja ja osallistua • Komissio tunnustaa sen tärkeän tehtävän, joka järjestöillä voi olla tiedonvälittäjinä ja tavallista kansalaista lähellä olevina yhteisöinä, ja komission tarkoituksena lisätä järjestöjen mahdollisuuksia komission tiedotustoimintaan. Järjestöillä on ollut tärkeä osuus aikaisemmissa Euroopan teemavuosissa, mutta niiden merkitystä ei aina ole tunnustettu. tämän vuoksi Komission varmistaa. merkitys tuodaan esille kaikkien tunnustetaan vastaisuudessa Euroopan järjestettävien teemavuosien yhteydessä. tarkoituksena on järjestöjen että ja yhteisön tutkimista Euroopan parlamentti seuraamiseksi tämä ehdottanut on • sosiaalitalouden Euroopan erityisesti ja laajentumisen alan perustamista seurantakeskuksen sisämarkkinoilla. kehityksen Komission mielestä tehtävä voidaan yhdistysten ja säätiöiden osalta antaa Euroopan pk-yritysten seurantakeskukselle, ja komissio ehdottaa, että nykyisten rakenteiden puitteissa tapahtuva tiedonkeruu ja tietojen analysointi perustuisivat siihen, mitä järjestöt tekevät ja ja haluavat joita erityisesti niihin ongelmiin, järjestöt toiminnassaan. kohtaavat tehdä kansainvälisellä kansainvälisessä tasolla, 16 ja tilojen Järjestöt tällaiselle sponsoroinnin vuokraamisesta Näitä ovat mm. ongelmat, joita aiheutuu järjestöjen erilaisista oikeudellisista muodoista, varojen siirrosta, toisen jäsenvaltion alueella sijaitsevien tai ostamisesta, tukien hakemisesta, ammatillisen molemminpuolisesta pätevyyden tunnustamisesta esteistä jäsenvaltioissa. Tavoitteena on lisäksi hyvien käytäntöjen löytäminen, joista tiedotetaan ja joiden käyttöönottoa edistetään. • kansainvälistä tarvitsevat toimintaansa varten välineitä, joita ei vielä ole laajasti saatavilla mutta jotka ovat ehdottoman välttämättömiä toiminnalle. Näitä ovat muun muassa kielitaito sekä kunkin jäsenvaltion verotuskäytännön, toimintatapojen ja hallintokäytännön tuntemus. Kansainvälistä toimintaansa laajentamaan pyrkivillä järjestöillä on suuri koulutuksen tarve. Komissio parantaa työntekijöiden järjestöjen sellaisten siksi eurooppalaisiin päästä mahdollisuuksia jot1 suunnittelevat koulutusohjelmiin, , aloittamista toiminnan kansainvälisen Euroopassa. Toisaalta järjestöalan osallistuminen elinikäisen oppimisen teemavuoteen on osoittanut, että ala on pystynyt tukemaan ja että sillä on myös elinikäistä jatkossa oppimista, lähinnä järjestöalan vastuulla oleva aikuiskoulutus. Alalla on todennäköisesti ratkaisevan tärkeä merkitys kaikki kansalaiset kattavan tietoisuusyhteiskunnan rakentamisessa. • Järjestöjen on usein erityisen vaikea löytää oman ulkopuolelta yhteistyökumppaneita, jotka voisivat auttaa järjestöjä niiden kansainvälisessä toiminnassa ja helpottaa saamista rahastoista, kelpoisuusehtoihin kansainvälinen yhteistyö kuuluu. Tilannetta vaikeuttaa usein myös se, että useat yritysten käyttöön suunnitellut yhteisön välineet ja helpotetaan joilla politiikat, tukea kuuluu myös edellytyksiä johon tulevaisuudessa jäsenvaltionsa rahoituksen yhteisön joiden yhteistyökumppaneiden löytämistä yhteisön tasolla (BC-Net, Europartenariat, BCC jne. ) eivät välttämättä sovellu järjestöjen tarpeisiin. 6 Komissio varmista, että myös järjestöt pystyvät hyödyntämään näitä välineitä ja että ne vastaavat järjestöjen erityistarpeita. tietämystä sen • Yhdistysten ja säätiöiden edun mukaista on tietoyhteiskunnan osallistua aktiivisesti kehittämiseen. Niiden tieto- ja tarjoamien ja viestintäteknologian palvelujen ja sovellusten mahdollisuuksista ja eduista on pyrittävä lisäämään. Helpottaakseen tiedon saantia komissio on jo perustanut tietoyhteiskunnan hanketoimiston, joka toimii periaatteella. täyden palvelun Tietoyhteiskuntafoorumi saamaan kaikki mukaan asianomaiset tahot, myös yhdistykset ja säätiöt. Yhdistysten osallistumista kokeiluhankkeisiin on kannustettava erityisesti sovellusten alalla. pyrkii keskusteluun poliittiseen säätiöiden ja arvokasta ohjelmien panostaan • Monet järjestöt ovat csittänet-t; että rahoituksen saamista sekä rakennerahastoista että muista lähteistä on helpotettava. Haku- ja hallintomenettelyn monimutkaisuus, joka usein aiheuttaa maksujen viivästymis^ saattaa estää niitä järjestöjä, joiden voimavarat ovat pienet, yhteisön antamasta rahoittamien toteuttamiseen. Komissio jatkaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sellaisten keinojen etsimistä, joilla voidaan parantaa järjestöjen mahdollisuuksia rakennerahastoista myönnettävän rahoituksen saamiseen. Tähän liittyvät myös jäsenvaltioiden mahdollisesti sekä yleiskattavan lisääminen. Komissio ehdottaa lisäksi menettelyjen selkeyttämistä ja rakennerahastojen yksinkertaistamista tarjoama tuen esirahoitus RECITE- ja ECOS/OUVERTURE-ohjelmilla sekä PACTE-ohjelmalla voidaan helpottaa yhdistysten ja säätiöiden kansainvälistymistä. 17 joka on kumppanuuden uudistuksen yhteydessä, tarkoitus toteuttaa vuonna 2000. Se kannustaa lisäksi käsitteen jatkossa myös tulkitsemista siten, eua se kattaa myös taloudelliset toimijat ja työmarkkinaosapuolet7. Tällä laaja-alaisella tulkinnalla tuetaan julkisen varainkäytön tehokasta asianmukaista seurantaa. ja tutkii Komissio se voisi paremmin tiedottaa yhdistyksille ja säätiöille jo tarjolla olevasta yhteisön rahoituksesta8. lisäksi, miten ja Uudesta B3-4013 budjettikohdasta rahoitettujen toimien tulosten perusteella saadaan jonkin verran tietoa kolmannen sektorin vaikutuksista tutkitaan, miten työllisyyteen. Erityisesti yhdistykset todellisuudessa säätiöt osallistuvat ja voisivat osallistua työllisyyden parantamiseen sekä millaisia edellytyksiä niillä luomiseen. Lisäksi on uusien työpaikkojen liittyviä parhaita pyritään varmistaa, käytäntöjä. että päätelmistä ja tutkimuksen tiedotetaan laajalti. Komissio tuloksista löytämään tähän komission koulutuksen Euroopan ja tietotekniikan muodossa tarjoama tuki parantaa jota ne jäij^s. öjen kykyä verkostoitua, tarvitsevat osallistua täysipainoisesti yhteisön ohjelmiin. • Tutkimus on osoittanut, että järjestöt ovat yhä kansainvälisen toimintansa kehittämisestä» Ne ovat innokkaita kiinnostuneempia voidakseen 7 Rakenne rahastoista annetun asetuksen N:o 2081/9" artikla. 8 Kehitysyhteistyöstä vastaava VIII pääosasto on jo julkaissut asiakirjan: "Digest of Community Resources available for financing the activities of NGOs and other Governmental and/or Decentralised Bodies representing Civil Society in the fields of Development Co-operation and Humanitarian Aid. " -puutteen voimavaroja toimintamalleja ja oppimaan erilaisia toimivilta työskentelytapoja muissa maissa tämä on järjestöille järjestöiltä. Monille kuiterliin vuu^si vaikeaa. Komissio voi auttaa järjestöjä, kuten säätiöitä, tutkimaan mahdollisuutta erityisen kansainvälistä yhteistyötä tukevan rahaston perustamiseen. Rahaston varoilla voitaisiin esivaiheen tukea tukea rahoitusta, viranomaisilta, opintomatkojen sekä järjestämistä ja konferensseihin, seminaareihin eli ja toimintaa, johon järjestön omat varat eivät yleensä riitä. joita varten on anottu koulutustapahtumiin osallistumista, hankkeiden sellaisten Monet toimenpiteet, • kansainvälisiin järjestöalan hankkeisiin liittyvistä ongelmista johtuvat usein kansallisesta lainsäädännöstä, joka soveltuu huonosti uusiin tarpeisiin, mutta yhdistyksille ja säätiöille voivat aiheuttaa ongelmia myös sellaiset yhteisön jotka on suunniteltu mu;hin tarkoituksiin. Tä~»än vuoksL komissio aikoo tarkasti yhteisön politiikan, toimenpiteiden ja sääntelyn vaikutuksia alaan. Seuranta ja analyysi olisi toteutettava esimerkiksi järjestelmällisesti toiminnat entistä sovittamalla eri osastojen p a l a m in yhteen. Tavoitteena on sekä valvoa yhteisön toimeenpanoa että kehittää järjestöjen rakennetta ja helpottaa niiden pääsyä sisämarkkinoille. lainsäädännön ja seurata tutkia Komissio ' ai^oo kattava» iuoropuhetun, jonon o s Ä t n v a t J ^ i ^ ap * uroopsn aloittaa 18 LIITE I: TUTKIMUS Kuinka monta yhdistystä ja säätiötä on I olemassa? Miten niiden rahoitus toimii? Kuinka monta jäsentä yhdistyksillä on? Kuinka monta työntekijää yhdistysten palveluksessa on? Kuinka vapaaehtoistyöntekijää yhdistyksillä ja säätiöillä on? Miten laaja koko ala on, ja kasvaako se? Miten se kehittyy Euroopan tasolla? Mitkä ovat sen tulevaisuuden tarpeet ja pyrkimykset? monta vähän Kuten edellä todettiin, on olemassa 1. 1 järjestöalasta tietoa valitettavan jäsenvaltioissa, saati Euroopan tasolla. Tiedon puute ja ettei päätöksentekijöillä ole viime aikoihin asti ollut kiinnostusta ja ettei selkeää otantakehystä ole ollut käytettävissä. tähän alaan tutkijoilla osoittaa, Kyselylomaketta 1. 2 Selvittääkseen tilannetta komissio päätti tehdä kyselytutkimuksen yhdistyksistä kaikissa jäsenvaltioissa. jaettiin kaikkialle Eurooppaan yhdistyksiä Brysselissä edustavien järjestöjen kautta, minkä lisäksi sitä jaettiin kansallisella tasolla. Tutkimus tehtiin heinä-lokakuussa 1993, ja vastauksia saatiin noin 2300. Palaute oli hämmästyttävän kaikkia runsasu*, osallistuneita. Palautteen runsaus osoittaa jo sinänsä, eri jäsenvaltioiden yhdistykset ovat Euroopan tason kehityksestä. kiinnostuneita komissio niittää miten ja 1. 3 Käytetty menetelmä oli ainoa komission käytettävissä oleva. Tutkimusta onkin pidettävä yksinomaan alustavana, ja sen tuloksiin, jotka tieteellisiä eivät missään nimessä kriteerejä, varauksella. on Tulokset ovat kuitenkin mielenkiintoisia, ja niitä käsitellään seuraavassa. suhtauduttava täytä 84 % mikä ilmenee myös tutkimuksesta. Erityisesti viimeisen kahden vuosikymmenen aikana yhdistysten määrä on lisääntynyt huomattavasti, ja viime vuosikymmenen aikana kasvu on ollut suorastaan Kyselyyn räjähdysmäistä. vastanneista yhdistyksistä 75 % oli perustettu vuoden 1961 jälkeen, noin 65 % vuoden 1971 jälkeen ja noin 4 5% vuoden 1981 jälkeen. Ei ole syytä uskoa, että otanta olisi vinoutunut nuorten yhdistysten suuntaan, eikä kasvuvauhti näytä olevan hidastumassa. Eri jäsenvaltioiden välillä on eroja - on täysin ymmärrettävää, että Espanjassa ja Portugalissa ala on keskimäärin nuorempi kuin muualla Euroopassa (otannan espanjalaisista ja järjestöistä portugalilaisista 85 % oli perustettu vuoden 1971 jälkeen ja vastaavasti 6 3 % ' ja 62% vuoden 1981 jälkeen), mutta sama perusilmiö näkyy kaikkialla Euroopassa. Tähän voimakkaaseen kasvnnn on £5 *pa1temaM smön*a syitH, aratta merkittäviä t&$fttö ovat varmani olleet seuraavat: - f Haavoitti* % on kasvanut toisen * maailman$odan Jälkeen ja vapaa-aika on BsÄpstf {lyhysmpi työviikko» pidemmät lomat ja jb&jpaivfct viikonloput). Tjv*i&ni& palnopïW siirtyi , kohti * palvelualoja nseimratesa Euroopan maissa 8Ö~ luvalla* * % ' Mimmiä julkiset palvoisit {erityisen sosiaalipalvelut) ovat yhä enemmän siirtynee! yhdistysten hoidettaviksi (sosiaalipalvelujen • Ä ^ '. , siirtynyt ,;, Yleinen - mielipide * kaimat%maart harrastamaa yhdistysten yk«il6||btS; asiakaskeskeistä lähestymistapaa julkista ykäf^e^Saatt' Ja o kasvottomien on Alan kasvu 1. 4 Kaikki viittaa siihen, että järjestöala on kasvanut suunnattomasti viime sotien jälkeen, • ; : • vOi|i2nnni^l^ kokonaan «usta tarpeita ja yhteiskunnallisia kysymyi^ia (e^utierkiksî ;snkui&fö^tas^ärV0i ympäristö ja b i o Ä rm 19 suojelu, apu kehitysmaille entisten siirtomaiden itsenäistyttyä 60-luvuiia, rauhantyö jne. ), * ja 80-luvun alun uusien työllisyyskriisi työllisyysohjelmien luomiseen» joihin myös yhdistykset osallistuivat 70-luvun lopun johti syistä' Tietyissä jäsenvaltioissa * oli historiallisista patoutuneita yhdistymistarpeîta» erityisesti Espanjassa ja Portugalissa poliittisten muutosten jälkeen. ja Lisäksi vuoden 1968 yhteiskunnallisten poliittisten mullistusten jälkeen syntyi tarve luoda rakenteita valtionhallinnon ulkopuolelle. Euroopassa tapahtuu * väestömuutoksia, esimerkiksi eläkeläisten ja työttömien määrä kasvaa. Jäsenvaltiot joutuvat siirtämään palveluja valtiolta yksityis- ja järjestöalalle leikatakseen julkisia menoja. Jäsenmäärät jäsenen voimin. keskikoko Tuloksissa Eräässä hyvin esiintyvä on tunnetussa yhteisön 1. 6 alueella toimivassa yhdisiyKsessä on yli 13 miljoonaa jäsentä. Useimmat yhdistykset ovat kuitenkin pieniä ja toimivat vain muutaman aktiivisen Komission käyttämän menetelmän johdosta otannassa on suhteettoman suuri osuus (30 %) kohdassa 4 ja kansallisia määriteltyjä välittäjäjärjestöjä yhteisön järjestöjä. yhdistysten ollen huomattavasti todellista suurempi. (Useimmat kyselyyn vastanneet välittäj äj ärj estot olivat keskusliittoja. Ne ovat siis kattojärjestöjä, jotka tarjoavat kuten ja keskitettyä edunvalvontaa tietopalveluja erillisille, oikeusasemaltaan yleensä itsenäisille yhdistyksille tai toimialoille, jotka toimivat samalla alalla. Tulokset ovat joka tapauksessa mielenkiintoisia. 1. 7 Vastanneista yhdistyksistä noin 40 prosentilla jäsenmäärä oli alle 100, ja yli puolella jäsenmäärä oli alle 200. Hajonta oli keskitettyjä palveluita, niin 20 kuitenkin suuri. Vastanneista 13 prosentilla oli jäsenmäärä 1000-5000, ja 15 prosentilla yli saattoi, kansallisilla 5000. Kuten odottaa kuin jäseniä enemmän järjestöillä alueellisilla, karkeasti arvioiden kaksi kertaa enemmän. on 1. 8 Kyselyyn vastanneista keskusliitoista miltei puolet edusti yli 50 järjestöä; 9 % edusti yli 500 järjestöä. Tällaiset järjestöt edustavat tietenkin epäsuorasti suurta määrää yksittäisten järjestöjen jäseniä. Vastanneista keskusliitoista yli puolet (55 %) edusti epäsuorasti yli 10 000 jäsentä, ja 32% edusti yli 100 000 jäsentä. Epäsuorasti jäsenmäärien edustettujen keskiarvo oli yli 1 300 000. Yhdistysten ja keskusliittojen koko 1. 9 tuntuu vaihtelevan useamman eri tekijän vaikutuksesta. Suuremmat järjestöt ovat yleensä vanhempia, samoin kuin tärkeillä ja jatkuvasti kiinnostavilla aloilla kuten sosiaalitoimen ja koulutuksen alalla toimivat järjestöt. Kuten laajemmat edellä todettiin. maantieteellesi järjestöt kuin alueellisesti keskittyneet. Jäsenmäärä heijasti myöskin jossain määrin jäsenvaltion kokoa ja varallisuutta kehittyneisyyttä jäsenvaltiossa. suurempia yleensä sekä ovat alan Työvoima pienyrityksilläkin 1. 10 Yhdistysten palkkaamien työntekijöiden määrä vaihteli- suuresti: nollasta tuhansiin. Suurin osa yhdistyksistä vastaa pienyrityksiä ja, kuten vain kourallinen työntekijöitä. Muutamat yhdistykset suuria ovat runsaasti organisaatioita, kokopäiväistä palkattua henkilökuntaa. kiistattomasti niillä on osa-aikaista kuitenkin ja ja niillä on perusteella 1. 11 Otoksen keskivertoyhdistyksellä on 40 kokopäiväistä ja 10 osa-aikaista palkattua työntekijää. Vastaava hieman keskiarvo korkeampi. Keskiarvo kätkee kuitenkin laajan välittäjäjärjestöillä oli vauraudesta eivätkä mistään muustakaan yksittäisestä tekijästä. Voi olla, että suhde tai vapaaehtoistyön heijastaa perinne-eroja järjestäytyneisyyttä. vapaaehtoistyövoimaa koulutus- 1. 14 Vapaaehtoisten työntekijöiden määrä vaihteli myös suuresti yhdistyksen päätoimialan mukaan. Esimerkiksi kulttuuri-, virkistys- ja ihmisoikeusyhdistykset käyttivät huomattavasti kuin enemmän terveydenhuolto-, ja sosiaalipalveluyhdistykset. Yleisesti yhdistyksissä ilmeni suuntausta käyttää joko tai vapaahetoisia. Jos palkattua yhdistyksellä oli vähän palkattuja työntekijöitä, sillä ei kuitenkaan välttämättä ollut vähäistä määrää vapaaehtoistyöntekijöitä tai päinvastoin; suhteet vaihtelivat suuresti. työvoimaa Varat 1. 15 Vastanneilla keskusliitoilla oli varallisuutta seuraavasti: yhdistyksillä ja !. ; ^. l. ^ M i l i o i » ^ 2 2^ OQÖ ecua MV laajan vaihtelin Nämä keskiarvot kätkevät yhdistysten välillä ja eri maiden välillä. Yleisesti ottaen rikkaammissa jäsenvaltioissa toimivilla yhdistyksillä on keskimääräisesti korkeampi varallisuus, joskin näidenkin maiden välillä vaihtelu on aivan yhtä suurta kuin muuallakin. Sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa on jäänteitä vanhoista maaomaisuuden vielä luövutuskelpoisuutta rajoittavista mortmain- laeista joissa perintölainsäädäntö on tai suhteellisen tiukkaa, yhdistyksillä on selvästi vähemmän kiinteää omaisuutta. hajonnan. Niinpä vastanneista yhdistyksistä 14 prosentilla ei ollut palkattua henkilökuntaa lainkaan, 17 prosentilla oli yli 50 työntekijää (kokopäiväiset ja osa-aikaiset yhteensä), 6 prosentilla oli 101-500 henkeä ja 4 prosentilla yli 501. Tavallisin työntekijämäärä oli 1-5. Kokopäiväisten työaika on keskimäärin 36 tuntia viikossa, osa-aikaisten 20 tuntia. Luvut vaihtelivat enemmän yhdistyksen toimialan kuin maan mukaan. Esimerkiksi toimivilla terveydenhuolto- huomattavasti yhdistyksillä oli odotetusti kuin enemmän puolustavilla vaikkapa järjestöillä. palkattua kansalaisoikeuksia ja sosiaalialalla työntekijöiden henkilökuntaa Vapaaehtoistyö maassa ilmoitti tuntuivat käyttävän 1. 12 Toinen tärkeä tuen lähde yhdistyksille tietenkin vapaaehtoistyö. Vastanneista on käyttävänsä 81 % yhdistyksistä Joidenkin maiden vapaaehtoistyövoimaa. enemmän yhdistykset toisten, mutta vapaaehtoistyövoimaa kuin missään vapaaehtoistyövoimaa käyttävien yhdistysten osuus ei ollut alle 60 %. Vapaaehf'Mstyöntekij *;. den määräkin vaihteli suuresti: 30% vastanneista (mukaan lukien keskusliitot ja muut välittäjäjärjestöt) ilmoitti vapaaehtoistyöntekijöiden määräksi 1-5; noin 18% 6-10; 60 prosentilla oli yli 51 vapaaehtoistyöntekijää, 10 prosentilla 101-500 500. Muutamalla ja yli yhdistyksellä 2000 oli (3%) Kukin vapaaehtoistyöntekijää. vapaaehtoistyöntekijä yhdistykselleen keskimäärin 9 viikkotuntia töitä. 7. prosentilla teki yli eroja vapaaehtoistyötä käyttävien 1. 13 Vaikka yhdistysten määrässä ei näyttänyt olevan välillä, merkittäviä palkattujen työntekijöiden lukumäärän suhde vaihteli suuresti eri maissa, ja vaihteluväli oli 1:1-1:8. Nämä erot eivät koosta, näyttäneet ja vapaaehtoisten jäsenvaltioiden jäsenvaltion riippuvan 21 Kulut kansainvälisten yritysten tuki. järjestöjen, säätiöiden ja ja 62 % omista (17%), järjestö suorasta jäsenille , suurin myynnistä josta 20% eurooppalainen yhdistysten osuus omasta 1. 19 Keskimäärin rahoituksesta kertyi jäsenmaksuista (30 %) ja palvelujen myynnistä 10% (30%, ulkopuolisille). Seuraavaksi suurin osuus kertyi sopimuksista tuotteiden myynnistä (15 %) ja pääomatulosta (8 %). Toisin sanoen, tyypillinen saa keskimäärin tuloistaan jonkinlaisesta taloudellisesta toiminnasta, joko tai palvelujen sopimusmyynnistä tai tuotteiden, esimerkiksi julkaisujen myynnistä. Keskiarvot kuitenkin kätkevät jälleen suuria rahoituslähteiden ja niiden keskinäisen painoarvon vaihteluja. Kahdessa oman rahoituksen kategoria oli myynti ulkopuolisille, ja kolmannessa taas jäsenmaksut olivat pieni tuloerä kanssa tehtyihin sopimuksiin. ilmeni 1. 20 Ulkopuolisissa vähemmän vaihtelua. Kaikissa paitsi yhdessä jäsenvaltiossa yhdistysten ylivoimaisesti tärkein tulonlähde oli ji. lkin. en tuki ulkopuolinen (52%). oli yksityishenkilöiden tuki (22 %), kansainvälisten järjestöjen tuki (10%), säätiöiden avustukset (9 %) ja yritysten tuki (7 %). Keskiarvoista on jälleen sanottava, että kahta jäsenvaltiota lukuun ottamatta säätiöiden avustukset eivät olleet merkittävä tulonlähde (3-6%), eikä myöskään yritysten tuki. viranomaisten jäsenvaltiossa Seuraavaksi suhteessa lähteissä tärkein tärkein sisäisen lähteistä selkeästi 1. 21 Kaikista ja ulkopuolisen rahoituksen tärkein oli tärkein, julkinen jäsenmaksut. Seuraavassa kaaviossa on esitetty kaikki oman ja ulkopuolisen rahoituksen lähteet ja niiden keskimääräiset prosenttiosuudet. seuraavaksi tuki ja 1. 16 Tiedot järjestöjen vuosikuluista eriteltiin palkkoihin, hallintokuluihin ja muihin kuluihin. Vastanneiden järjestöjen kulut olivat keskimäärin: palfcfœfcalut a? W 000 «^ hamntdkulutifööOÖecua muut kdto* 104^1000 édua kulut yhteeÄ 31 14^000 ecua ^ esiintyi jäsenvaltioissa pieniä * ' eroja; välillä Maiden varakkaammissa toimivat yhdistykset käyttivät yleensä keskimääräistä enemmän palkkoihin. Suurten järjestöjen kyllä hallintokulut suuremmat, samoin kuin keskusliittojen, joilla oli yleensä suuremmat hallintokulut kuin pienillä järjestöillä. luonnollista olivat Tulonlähteet 1. 17 Monet yhdistykset ovat riippuvaisia tuesta, joka usein on peräisin ulkoisesta valtiolta tai muilta viranomaisilta, mutta usein myös yksityishenkilöiltä tai muilta yksityisiltä ovat lahjoittajilta. Monet taloudellisesti itsenäisiä; ne saavat tulonsa jäsenmaksuista tai palvelujen tai tuotteiden myynnistä. kysyttiin Yhdistyksiltä tutkimuksessa miten suuri osuus niiden tuloista oli peräisin omista lähteistä ja miten suuri osuus kertyi ulkopuolisista lähteistä, esimerkiksi lahjoituksista ja tukimaksuista. yhdistykset 1. 18 Tutkimusta varten tulot palvelujen (omille jäsenille tai ulkopuolisille) tai tuotteiden (esim. julkaisujen) myynnistä, jäsenmaksuista, pääomatuloista ja sopimustuloista luokiteltiin omaksi rahoitukseksi. Ulkopuolisiksi lähteiksi määriteltiin valtion ja muiden viranomaisten yksityishenkilöiden, maksamat sekä tuet 22 Omat ja ulkoiset tulot Julkinen tuki Jäsenmaksut Yksityishenkilöiden tuki jäsenille Sopimustulot •§ Tulot tuotteiden myynnistä Avustukset Kansainvälisten järjestöjen tuki muille kuin jäsenille Yritysten tuki Pääomatulot 10 15 20 = 1- 25 keskimääräinen osuus prosentteina 30 35 ja oman keskusliitoilta 1. 22 Yhdistyksiltä pyydettiin ja lisätietoja myös ulkopuolisen tu^n välisestä suhteesi viimeksi^ kuluneiden kolmen tilikauden aikana. Omien ja ulkopuolisten varojen suhde oli keskimäärin 45:5. 5, eikä kolmen vuoden aikana ollut tapahtunut merkittäviä muutoksia. Kunakin vuonna muutamat yhdistykset tai keskusliitot väiuivut kuitenkin saaneensa 100% tuloistacji yksinomaan omista tai ulkopuolisista lähteistä. Toisin sanoen useimmat yhdistykset rahoittavat tukea vähän alle puolet toiminnastaan itse ja saavat jonkinlaista loppuosan kattamiseksi, mutta on olemassa myös yhdistyksiä, jotka ovat täysin omavaraisia ja yhdistyksiä, jotka ovat täysin riippuvaisia ulkopuolisesta avusta. Toimiala 1. 23 Kybclyssä oli määriieity kymmenen yhdistykset/keskusliitot luokiteltiin: päätoimialaa, s e u r ^ vt joinin. •M'. !. !. !. -. !. !. -. f. '. !'. l!. f. !. !. 4-. '. j. !. !. y I T O J M f ^^ W?4; 23 1. 24 Suluissa oleva luku ilmoittaa, miten suuri osa vastanneista ilmoitti alan yhdeksi toimialakseen. Luvut osoittavat, että monet yhdistykset toimivat useammalla alalla, kuten jo edellä ilmi todettiin. Tämä käy selvästi jossa on esitetty seuraavasta kaaviosta, muullakin kuin päätoimialallaan toimivien yhdistysten osuus. Eri maiden välillä on eroja, kuten odottaa saattaa, joskin on merkille nimettiin pantavaa useimmin kaikissa paitsi kahdessa maassa (eikä sosiaalipalvelut että ole todennäköistä, että tämä tulos koskee vain tätä otosta). Suurempia eroja löytyi kuitenkin, tarjottuja sosiaalipalveluja kun tarkasteltiin yksityiskohtaisemmin. Eri maiden yhdistykset erikoistuivat eri osa-alueisiin kuten perheisiin, tai nuorisotyöhön, vammaistyöhön. Viimeksi mainitut kolme ryhmää olivat yleisimmät. Tämä osoittanee, että hallitukset kääntyvät näiden ryhmien palveluja puoleen. varten useimmiten vanhustyöhön yhdistysten Toimiala ja päätoimiala - frekvenssit prosentteina Sosiaalipalvelut Ê • ^ Kulttuuri ja virkistystoiminta f™ n Yhdyskuntasuunnittelu ja asuminen !" £ -t* Koulutus ja tutkimus • £ •5 -it Kansainvälinen toiminta F ,a. J_ s» •f" j" "3 P Kansalaisoikeudet r *E Terveydenhuolto I *• -t Ympäristö f Hyväntekeväisyys Liike - ja ammattiliitot 10 20. 11 30 i' 40 50 60 frekvenssit prosentteina tarkastellaan lukuja L25 Kun yksityiskohtaisemmin esimerkiksi kulttuuri ja virkistystoiminnan kohdalta, havaitaan, että 41 % pääasiassa sen piiriin kuuluvista yhdistyksistä oli tekemisissä myös muiden samaan päätoimialaan sisältyvien toimintojen kanssa - urheilun (37%), virkistys- ja ajanvietekerhojen (29 %) tai tiedotusvälineiden ja viestinnän (27%) kanssa. Kulttuuria ja virkistystoimintaa sellaisetkin yhdistykset, jotka ilmoittivat päätoimialakseen jonkin muun alan. harjoittivat 1. 26 Vastaavasti yhdistyksistä, joiden muutamat päätoimiala niistä oli 24 julkisia tai hoitokotipalveluja terveydenhuolto, harjoittivat lisäksi kuntoutusta terveydenhuoltopalveluja (36 %), (35 %) (26 %). Hoitokodin mainitsi myös esim. 29% niistä yhdistyksistä, jotka ilmoittivat päätoimialakseen hyväntekeväisyys- ja vapaaehtoistyön. Lisäksi 17% pääasiassa sosiaalipalveluja harjoittavista yhdistyksistä toimi myös kuntoutuksessa. 1. 27 Tämä monitoimisuus on tyypillistä yhdistystoiminnan perusfilosofialle, ja usein se kuvastaa yhdistysten asemaa avun tai tiedon tärkeimpänä alueella. Tällaiset yhdistykset ovat harvoin erikoistuneet yksinomaan tietylle alalle. Ne keskittyvät tuottajana tietyllä vamman vaan ainoastaan hoitoon tieto- hoitamaan ihmisiä ja heidän ongelmiaan. Tässä mielessä monet yhdistykset ovatkin eräänlainen täyden palvelun myymälä joko tietyn alueen kaikille asukkaille tai omalle kohderyhmälleen. Esimerkiksi vammaisia auttava yhdistys ei välittömien keskity vaikutusten täyttää myös asiakkaidensa ja neuvontapalvelujen tarpeen ja huolehtii kaikista heihin vaikuttavista tärkeänä osana kuuluvat asioista, Viimeksi vammaisten mainittu seikka on erityisen tärkeä, kuten kaavio osoittaa: vaikka vain 6 % vastanneista ensisijaisesti yhdistyksistä piti ihmisoikeusjärjestöinä, peräti 35 % ilmoitti harjoittavansa toimintaa ihmisoikeuksien alalla. Monitoimisuus on selvästi näkyvissä kautta koko kaavion. kansalaisoikeudet. itseään joihin kulut. Kansalaisoikeuksiin ja. sosiaalipalvelu- yhytyksillä toimivien 1. 28 Tarkasteltaessa eri aloilla varallisuusrakennetta yhdistysten kulu- ja navaittiin, että oli terveydenhuoltoalan ja suurimmat vaikuttamiseen keskittyvillä yhdistyksillä ja keskusliitoilla oli pienimmät kulut ja pienin varallisuus. oli ympäristö. , hdistyksillä ja -keskusliitoilla sekä niillä, joiden päätoimiala oli koulutus ja tutkimus. varallisuustilanne Paras tulee yhdistysten kansainvälisen omiin 1. 29 Mitä tulonlähteisiin, kulttuurin ja virkistystoiminnan alalla tärkein tulonlähde oli palvelujen myynti jäsenille sekä jäsenmaksut. Kummankin lähteen osuus oli 29 %. Koulutus- ja tutkimustoiminnan sekä alalla sopimuspalvelut olivat tärkein tulonlähde (25 % taas ja 27%) jäsenmaksut (36 %). Sosiaalipalveluja tarjoavat yhdistykset jäsenmaksujen muodostavan huomattavan osan niiden omasta samoin rahoituksesta kansalaisoikeusjärjestöt (38 %), asumisjärjestöt yhdyskuntasuunnittelu- terveydenhuollon alalla toiminnan totesivat (33 %), ja ja (31 %) ja ympäristöjärjestöt (35%). Toisaalta suurimman hyväntekeväisyysjärjestöt osan omista tuloistaan palvelujen myymisestä jäsenilleen (28 %) ja ulkopuolisille (26 %). Liike- ja ammattijärjestöille jäsenmaksut olivat ylivoimaisesti suurin oma tulonlähde. saivat tärkeä ja liike- se on 31 %, UO UM tulee ulkopuolisiin tulonlähteisiin, kaikkien alojen järjestöt saavat jonkinlaista tukea. Tuen osuus vaihtelee ulkopuolista - suuresti: hyv«ekevä1$yysiärjestaiilä keskusliitoilla ja antmattfj&jestoiltë 73%, Kuten aiemmin todettiin, yksityishenkilöiden lahjoitukset ovat myös tulonlähde, Hyvänteki$vli$yysyyistykset ja -keskusliitot tuki ilmoittivat, et$ yksityishenkilöiden muodosti 37% niiden ulkopuolisista tuloista. Ympafistdjatfostat ilmoittivat osuudeksi 29 %, ja ja tutkimuksen seka kansainvälisen toiminnan alalla osuus oU noin viidennes/ Suurin poikkeus tässä suhteessa oîtvat liike- ja r ^mattijärjestöt, joîteulk^uoîises^r^oituksesta vain 2 % oli poraisin ykâiyiâ^rMMm^ sosiaalipaJwlujen» koulutuksen & Alueellinen ulottuvuus 1. 31 Yhdistysten alueellista peittoa kysyttiin lähinnä siksi, että saataisiin kuva siitä, kuinka suuri csuus vastanneista pitää Eurooppaa merkittävänä vaikka ei välttämättä ainoana toiminta-alueenaan. Vastaukset vaihtelivat hämmästyttävän paljon: yhdessä maassa vain 4 % vastanneista halusi laajentua Eurooppaan, kun halukkuus korkeimmillaan oli 35 %. Näitä lukuja on kuitenkin tarkasteltava yhdessä yhdistysten Euroopan tasolla solmimien tai tai suunnittelemien muiden toimintojen kanssa, jotka esitellään jäljempänä. On mielenkiintoista havaita, että muodostaa halukkuus järjestöjen kumppanuussuhteita Euroopassa ja se, miten tärkeänä tason toimintaa, eivät juurikaan korreloi. järjestöt pitävät Euroopan kumppanuussuhteiden 25 ole laajuus suorassa suhteessa toiminnan että mitä ei 1. 32 Yhdistyksen sen tietenkään aktiivinen organisaatioon. Kansainvälisesti yhdistys voi olla paikallisesti sijoittunut, kun taas jossakin jäsenvaltiossa toimiva kansallinen järjestö ei kenties ole lainkaan kiinnostunut Euroopasta. Yleisesti ottaen voidaan kuitenkin järjestön sanoa, sitä maantieteellinen tasoilla. aktiivisemmin Useimmat katsoivat toimivansa aktiivisesti myös paikallisella ja alueellisella harvat tasolla, mutta järjestöt katsoivat, että niiden paikalliset toiminta ulottui kansalliselle tasolle. Useimmat Euroopan tasolla toimivat yhdistykset ovatkin myös järjestäytyneet kansallisella tasolla. ulottuvuus toimii kaikilla se kansalliset laajempi järjestöt vain on, Kohderyhmät ja hyödynsaajat kysyttiin, määriteltyjä minkä 1. 33 Tutkimuksessa ihmisryhmien kanssa yhdistys työskentelee tai mihin sen toiminta kohdistuu sekä kenelle tai mille järjestöille se tarjoaa palvelujaan ja millä ja perusteella. Suurin osa yhdistyksistä keskusliitoista määritteli kohderyhmänsä laajasti. Vast?~neista 46 % sanoi palvelevansa suurta yleisöä tai nuoria (37 %) tai aikuisia (35 %). Hyvin harvat yhdistykset ilmoittivat suppeammin ryhmiä kohderyhmikseen. Tämän tuloksen merkitystä rajoitettu voidaan epäillä. Yhdistyksiä ei valitsemaan vain yhtä vaihtoehtoa, ja siksi on todennäköistä, että yhdistykset, joiden toiminta ihmisryhmään kohdistuu (esim. huumeiden käyttäjät tai sotaveteraanit) ja toisaalta (esimerkiksi toiminnasta tiedottaminen tai tuen kerääminen), sekä merkitsivät asianomaisen ryhmän että suuren yleisön. 1. 34 Yhdistyksiltä kysyttiin myös, kenelle ne tarjoavat palvelujaan. Yleisin vastaus tässäkin kohdassa oli suuri yleisö (39%). Seuraavana tulivat kohderyhmä (38 %), jäsenet (36 %) ja kohderyhmäkseen väestöön toisaalta tiettyyn koko 26 hallitukset tai julkiset elimet (22 %). Se, missä määrin palveluja tarjottiin ilmaiseksi tai maksua vastaan, vaihteli maasta toiseen ja palvelujen kohderyhmän mukaan. Ilmaispalveluja tarjottiin useimmiten suurelle yleisölle ja jäsenille, ja kohderyhmälle, maksullisia asiakkaille tai viranomaisille. palveluja tuotteita yhdistykset yhdistykset kuin maksullisia 1. 35 Kaiken ja kaikkiaan keskusliitot tuottivat enemmän ilmaistuotteita ja ja -palveluja palveluja. Ei olekaan yllättävää, että etupäässä ilmaispalveluja ja tarjoavat keskusliitot ovat riippuvaisempia ulkopuolisesta rahoituksesta kuin sellaiset, jotka laskuttavat palveluistaan. Ilmaispalvelujen ja maksullisten palvelujen osuus vaihtelee suuresti toimialan mukaan. Kodittomien tukituotteet ja -palvelut ovat mitä (tai ainakin erittäin halpoja), kun taas esimerkiksi aikuiskoulutuksesta voi olla kohtuullista periä maksu. Urheilukerhot, joissa voidaan tarvita kalliita välineitä tai jotka ovat arvostettuja, tarjoavat vähemmän etuja kuin sosiaalipalveluyhdistykset, etenkin epäviralliset yhdistykset. todennäköisimmin ilmaisia ilmaisia Nämä * •"aliset yhdistettynä yhdistysten tulorakenteeseen antavat selkeän kuvan näiden tulonsiirtotehtävän tärkeydestä. järjestöjen Euroopan yhteisön laajuiset yhdistysten ja keskusliittojen kumppanuussuhteet kuin yhdistyksiä 1. 36 Käytetyn menetelmän vuoksi näytteessä on varmasti suurempi osuus Euroopan tasolla toimivia tieteellisesti toimitetussa otannassa olisi ollut. Tulokset osoittavat kuitenkin vakuuttavasti, että ala on alkanut etsiä yhteistyömahdollisuuksia yhteisön sisällä: 50% asianomaiseen kysymykseen vastanneista yhdistyksistä eli lähes neljännes kaikista vastanneista ilmoitti jo harjoittavansa jonkinlaisessa toimintaa kansainvälistä kumppanuussuhteessa yhteisön jonkin toisen jäsenvaltion kansalaisten tai järjestöjen kanssa. 1. 37 Koska suurin osa Euroopan tasolla jo toimivista tunnetuista verkostoista on lähtöisin yhteisön pohjoisista jäsenvaltioista, olisi voinut kansainvälisten olettaa, että kumppanuussuhteiden muodostaminen on eteläosissa. vähemmän Tulokset tätä olettamusta. Vaikka maiden välillä oli osin hankalasti selitettäviä eroja, ei pohjoisen ja etelän välillä ollut selkeää eroavuutta. eivät kuitenkaan suosittua tukeneet unionin yli tapahtuvia Mielenkiintoista 1. 38 46 % vastanneista ilmoitti harkitsevansa kumppanuussuhteita rajan kyllä tulevaisuudessa. tarkastelu osoitti, että niissä maakohtainen maissa, muodostettujen joissa kumppanuussuhteiden määrä on keskimääräistä alhaisempi, on eniten suunnitelmia tulevista kumppanuuksista. Toisin sanoen niissä maissa, jotka ovat jääneet jälkeen Euroopan tason toiminnassa, pyritään tasoittamaan tilannetta. jo vähän, aloilla, solmineista 1. 39 Kumppanuussuhteita yhdistyksistä 27% harjoitti sosiaalipalveluja, 14% kulttuuria ja virkistystoimintaa, 13% kansainvälistä toimintaa, 11 % koulutusta ja tutkimusta ja 10% yhdyskuntasuunnittelu- ja Niillä joilL asumistoiminta. taliän mennessä on kumppanuussuhteita muodostettu olevan näyttää voimakkaimpia pyrkimyksiä kansainvälisen esimerkiksi laajentamiseksi: työn yhdyskuntasuunnittelu- asumistoimintaa harjoittavista yhdistyksistä peräti 75 % ilmoitti kumppanuussuhteita aikovansa 22% tulevaisuudessa. terveydenhuoltoalan ilmoitti tällaisesta aikomuksesta. Tämä saattaa heijastaa sitä, että monet yhdistykset tarjoavat itse asiassa julkisia palveluja, ja vieläpä hyvin säännellyllä alalla. Tällaisissa tapauksissa kansainvälisistä kumppanuussuhteista ole yhdistykselle suurta hyötyä, eivätkä ne siksi houkuttele. niinpä ja yhdistyksistä välttämättä Toisaalta solmia vain ei Ongelmia muodostamisessa kumppanuussuhteiden vähän 1. 40 Kumppanuussuhteita jo muodostaneista yhdistyksistä ilmoitti kohdanneensa ongelmia kumppanuussuhteen muodostamisessa tai hoitamisessa. Ongelmat olivat yleisesti ottaen seuraavanlaisia: puolet yli ei välillä järjestöjen alueellisten Prosenttiluvut osoittavat, miten suuri osuus vastanneista oli kohdannut mainitunlaisia ja ongelmia. Kansallisten, paikallisten ollut suuriakaan eroja, joskin pienillä järjestöillä tuntui olevan vähemmän vaikeuksia. Merkittävä tulos on tietenkin se, miten °v. uressa määrin viestintä on aiheuttanut ongelmia, joskin juridisten ja verotuksellisten ongelmien osuus on myös huomattava. On todennäköistä, että juridiset ongelmat poistuvat suurelta osin, kun yhdistyksen ehdotettu perussääntö hyväksytään. Viestinnän esteistä suurin on varmaankin kieli, mutta muut kulttuuritekijät voivat myös vaikuttaa asiaar Alan tehtävä ja merkitys on eri maissa voitu järjestöjen ymmärtää lainsäädäntöön toimintatapa, kulttuuriin, ja verotukseen tekijöistä on voinut puuttua tietoja, työtavat ovat saattaneet olla erilaisia jne. eurooppalainen liittyvistä samoin väärin, Yhdistysten tulevaisuuden tarpeet tärkeimmät 1. 41 Vastaajilta kysyttiin, mitä he pitivät tulevaisuuden tärkeimpinä yhdistyksensä tarpeina. Tulokset esitetään jäljempänä. 27 Eurooppalaisten yhdistysten/keskusliittojen tärkeimmät tarpeet Lisää varoja Lisää toimihenkilöitä Lisää vapaaehtoistyövoimaa Lisää pääomaa Lisää koulutusta Lisää tietoja Lisää hallintoneuvontaa Muita tarpeita frekvenssit prosentteina terveydenhuollon hyväntekeväisyyden erityisen voimakas sekä ja tietenkin vapaaehtoistyön aloilla. Koulutuksen tarpeen mainitsi lähes neljännes vastanneista, ja tarve tuntuu esiintyvän kaikilla aloilla yhdistysten iästä riippumatta. Näkökohtia komissiolle: alan kehittäminen Euroopan tasolla 1. 43 Lopuksi vastaajia pyydettiin esittämään näkökohtia tuotavaksi komission tietoisuuteen sekä tekemään ehdotuksia siitä, miten komissio voisi auttaa alan kehittämistä Euroopan tasolla. Vastaukset yksinkertaisista vaatimuksista yhteishyödyllisen alan tai jonkin järjestön tunnustamiseksi monimutkaisiin ehdotuksiin Euroopan yhteisön politiikan muuttamiseksi tai laajentamiseksi. vaihtelivat ilmi, että Tuloksista käy selvästi lähes poikkeuksetta kaivataan lisää etenkin varoja ja myös henkilökuntaa. Tämä tarve on olemassa kaikissa jäsenvaltioissa, joskin köyhemmissä maissa, joissa ala on heikommin kehittynyt, yhdistykset puutteen kipeämmin. Yhdistykset eivät yleisesti ottaen ole pääomavaltaisia, eikä niin. /. Ien olekaan yllättävää, etteivät yhdistykset kaipaa samassa määrin lisää pääomaa, vaikka lähes neljännes vastanneista mainitsi myös pääoman tarpeen. tuntevat varojen saada tuntuu lisää olevan palkattua 1. 42 Tarve henkilökuntaa etupäässä vanhempien (vuosien 1945 ja 1950 välillä perustettujen) yhdistysten ongelma. Nuoremmat yhdistykset kaipaavat pikemminkin tietoja ja hallintoa koskevaa neuvontaa. Tarve saada lisää vapaaehtoistyövoimaa oli hyvin yleinen, mutta 28 YHDISTYSTEN LIITE II: SÄÄTIÖIDEN OIKEUDELLINEN VEROTUKSELLINEN ASEMA JA JA esitetään Seuraavassa II. l katsaus oikeudellisiin ja taloudellisiin piirteisiin, joihin yhdistysten ja säätiöiden toiminta perustuu kussakin jäsenvaltiossa. Kappaleessa 2. 3 annetun määritelmän mukaisesti huomioon ei oteta toimivia taloudellisia yhdistyksiä, jotka voivat harjoittaa tai muuta voittoa tuottavaa liiketoimintaa yksityisluonteisia toimintaa, säätiöitä. jäsenvaltioissa joissakin liioin eikä Oikeudellinen perusta II. 2 Vapaus perustaa yhdistys ja liittyä yhdistykseen (sekä erota siitä) on nykyään taattu kaikissa yhteisön jäsenvaltioissa, yleensä perustuslaissa. Yhdistymisvapauden takaa tietenkin myös Euroopan ihmisoikeussopimus. 9 Yleisesti ottaen minkä tahansa jäsenvaltion kansalaiset voivat perustaa yhdistyksen tai säätiön minne tahansa yhteisön alueella, joskin jotkut jäsenvaltiot edellyttävät, että niiden alueella perustettavan yhdistyksen tai säätiön ky^i^en jäsenistä jäsenvaltion kansalaisia tai heillä on siellä kotipaikka. 10 Toisilla jäsenvaltioilla taas on jolloin ulkomaalaiset erilliset määräykset, voivat perustaa yhdistyksen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti rekisteröinnin tai osalta, mutta hallinto on julkistamisen vähimmäismäärä on 9 Euroopan ihmisoikeussopimuksen 16 artiklassa yhdistymisvapauteen sallitaan vieraan maan harjoittaman poliittisen toiminnan osalta. kansalaisten poikkeukset 10 Tämä on itse asiassa ristiriidassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 ja 52 artiklan kanssa. 29 yhdistyksen perustajien kotimaan sisäisten määräysten alainen. Jos tehdään ero julkisoikeuden II. 3 ja yksityisoikeuden välillä, yhdistykset ja säätiöt kuuluvat yleisesti ottaen yksityisoikeuden piiriin. Kaikki jäsenvaltiot eivät määrittele yhdistyksiä tai säätiöitä yksiselitteisesti, eivätkä kaikki tee oikeudellista eroa yhdistysten ja säätiöiden välillä. Tässä kirjassa yhdistys ryhmäksi kuitenkin määritellä voidaan yksilöitä, yhteen ovat jotka yleishyödyllistä toimintaa varten. Säätiö taas on tehtävänä hoitaa on jonka järjestö, yleishyödylliseen tarkoitettuja toimintaan lahjoitusvaroja tai tulonlähdettä. liittyneet 0*4 Tämä osa puheena olevasta alasta on näin ollen osittain yhtä lailla yksityinen kuin julkinenkin. Tästä seuraa, että lainsäädännössä on erotettava tämänkaltainen toiminta puhtaasti yksityisestä toiminnasta^ valtion toiminnasta ja liiketoiminnasta. Euroopan yhteisön puitteissa tämä on aikaansaatu joko. muodollisesti - järjestöille mäamnallä koskevat organisaatiota peruspiirteet joita on noudatettava * tai tavoitteen ' mukaan - määrittelemällä, millainen toiminta katsotaan yleishyödylliseksi* ja säätämällä, miten järjestölle taalaan voittoa tavoittelemattoman yhteisön asema, yleishyödyllisille ja ' hallintoa ottaen (yleishyödyllisten - toiminnan ensin mainittu 11. 5 Laajasti lähestymistapa järjestöjen määrittäminen muodolliselta pohjalta) perustuu taas lakiperinteeseen, roomalaiseen kun yleishyödyllisyyden jälkimmäinen tarkoituksen määrittäminen (hyväntekeväisyyden) perusteella - juontaa juurensa common law -perinteestä. 11. 6 Usein näiden kahden lähestymistavan välille tehdään selvä ero, ja niiden perustana olevat oikeudenkäyttöperinteet ovat toki hyvin erilaiset. Käytännössä lähestymistapojen välinen ero ei kuitenkaan ole suuri. Monissa säädöksiä lainsäädännöissä erityisiä on joiden yhdistyksistä, toiminta on osittain yleishyödyllistä, sekä erilaisia verohelpotusten toisin sanoen käytännössä monissa tasoja; sekä jäsenvaltioissa järjestöt määritellään muodollisen tavoitteidensa rakenteensa että kautta. On myös totta, että käytännössä säätiöitä koskeva peruslainsäädäntö (erityisesti mitä tulee varojen suojaamiseen ja kaikkeen mitä siitä seuraa) on hyvin samankaltaista sekä roomalais-germaanista oikeusperinnettä soveltavissa maissa että common law -maissa. Yhteys perua. Hyväntekeväisyysperinne on jatkunut common law -maissa katkeamatta, eikä eroa ole koskaan tehty yhdistysten - katsotaan molemmat hyväntekeväisyysjärjestöiksi. Koska säätiö on vanhempi järjestömuoto, vaikuttaa siltä, että lakia sovellettiin myöhemmin yhdistyksiin ilman suuria muutoksia. Sen sijaan monissa roomalaisen tätä jatkuvuutta ei ole ollut, ja järjestötyyppien lainsäädäntö on eriytynyt. oikeusperinteen maissa ja säätiöiden välille historiallista lienee H. 7 Yhdistykset voivat olla rekisteröityjä tai rekisteröimättömiä; moiemmat muodot tunnustetaan kaikissa lainsäädännöissä. On todenna' 3J :ä, että suurin os. v. teisön alueella toimivista yhdistyksistä on rekisteröimättömiä ja niin ollen vailla oikeushehkilölhsyyttä. Rekistetöhnattömyydestä on tiettyjä haittoja: yhdistyksen varainhankinta saattaa oila vaikeaa, Ja sen hallitukseja. jäsenet tai edunvalvojat, joutuvat Joiden nimissä ^Mstys vastuuseen hankalaan 0$eimmjssa yhdistyksen 'apauksissa lievittää hankaluuksia, esimerkiksi asiamieste kautta 0 siten, että yhdistyksellä voi olla yhteinen laha^o, johon jäsenet mfamm osuuksia Ja Jçsta yhdistyksen velat ^slsftaisesti maksetaan, lista* useimmissa iek^eidimätönkin olla difeeuskolpoinen yhdistyksenä (sm syaan ettt herMökohtaiseen toitninnaÄ. laki laiasääÄtdissa voi ktntenkin yhdistys toimii, 30 osapuolena olisi vastuunalainen hallituksen jäsen henkilökohtaisesti). on tältä pohjalta jäsenistä oikeuden virallisessa (hallituksen) 11. 8 Roomalaisen maissa yhdistyksen rekisteröinti käy yleensä siten, että yhdistyslain mukaiset yhdistyksen säännöt ja julkaistaan luettelo asianmukaisessa julkaisussa. Yhdistyksen rekisteröinti voidaan evätä, jos sen säännöt eivät ole lainmukaiset. Rekisteröinnin evääminen puhtaasti hallinnollinen toimenpide eikä tarkoita järjestön aseman poliittista tuomitsemista. Tällainen tarkasti peruste on sen vuoksi erotettava sellaisista perusteista, joiden nojalla järjestöltä voidaan evätä tietty verotuksellinen asema (ks. kohdat 5. 14 ja 5. 15 jäljempänä). Yleensä edellytetään, että yhdistyksen säännöt (ja usein täydellinen jäsenluettelo) rekisteröidään alioikeudessa tai asianomaisessa tai ministeriössä, säätiöillä on paikallishallinnossa. Kaikilla joka oikeushenkilöllisyys, saavutetaan julkaisemalla säätiön säännöt jne. Toisin kuin yleensä yhdistykset, jonkinlaiseen sen varmistamiseksi, että niiden säännöt ovat hallinnon tarkalleen jatkuvuudesta on asianmukaisesti huolehdittu (koska useimmat säätiöt on perustettu ikuisiksi) ja että säätiön varat riittävät sen päämäärien toteuttamiseen. ennakkotarkastukseen aluehallinnossa lainmukaiset, osittainen alistetaan säätiöt to^s että tai 11. 9 Common law -järjestelmässä ei ole olemassa mitään erityistä rekisteröintimuotoa yhdistyksille tai säätiöille. Järjestö,-joka haluaa itselleen virallisen aseman suoman edun tai suojan, voi valita useasta eri menettelytavasta järjestön toimialan mukaisesti. Tavallisin muoto on "company limited by guarantee" (yhtiö, jonka rajoitettu takauksella) - käytännössä voittoa jakamaton "housing yhtiö; muita muotoja "friendly association" Joissakin society" (asuntoyhdistys) (hyväntekeväisyys). vastuuvelvollisuus ovat on tai tai tai ilman tavalla omaisuutta käytännössä ja säätiöt jäsenvaltioissa tuoma Joissakin on toisella on jäsenvaltioissa, mutta ' tapauksissa (harvoissa) on hyväntekeväisyysyhdistys -säätiö tai perustettu kuninkaallisella peruskirjalla parlamentin erityislailla. 11. 10 Rekisteröinti mahdollista kaikissa oikeuskelpoisuus rekisteröinnin jäsenvaltioissa vaihtelee. oikeuskelpoisuus rajaton (kunhan järjestö noudattaa toiminnassa omia sääntöjään). Toisissa taas yhdistykset ja säätiöt eivät voi ottaa vastaan testamentti- tai muita lahjoituksia tai omistaa kiinteää asianomaisen viranomaisen lupaa. 1Ï. 11 Vaikea kysymys on myös se, missä (erityisesti määrin yhdistykset yhdistykset) voivat harjoittaa taloudellista toimintaa menettämättä verotusetujaan, ja myös eroja. Kaikki iässä kysymyksessä jäsenvaltiot sallivat jonkinasteisen taloudellisen toiminnan; yleensä sovelletaan aääntoä,. jonka saa olla mukaan yhdistyksen , toimintamuoto. Yhdistys ei siis harjoita taloudellista toimintaa sen itsensä vuo**u> vaan'taloudeflisen toiminnan yhdistyksen tarkoituksena yleishyödyllisiä tavoitteita ja toiminta liittyy yMttömM yhdistyksen tavoitteisiin siten* ettei sen tarkoituksena ole, yksinonpsaan yhdistyksen talouden yleinen kémntmkm, Koska yhdistys ei saa jakaa voittoa; taloudellisen toiminnan tuotto on tietenkin sijoitettava yhdistyksen tavoitteita palvelevaan * käyttöön* Jois&kii» oikeÄäyttoöissI - yhdistys tai s »$ voi täydentää tulojaan perustamalla tai hankkimalla omistukseensa erilseft Htoyrltyksea, jonka voitot tuloutetaan onsdstajajlrjestölle, Kilpailusääntöjen osalta noudatetaan kaikkia kilpailua koskevia sääntöjä ja alan erityispiirteet otetaan huomioon. toiminta ei eitöfejjjftften, tällainen Uite on on Verotus tai kokonaan tiettyjen » yhdistysten vapautettu omaisuusveroista jäsenvaltiot antavat eräille 11. 12 Kaikki yhdistyksille,- laajasti ottaen niille, joiden toiminnan katsotaan olevan yleishyödyllistä - täyden jonkinasteisia verohelpotuksia^ joko ja yritysverotuksesta, vapautuksen yhtiö- yrityksiä alemman verokannan tietyn minimitulotajan, jonka alittavalta tulolta veroa ei kanneta, Nämä helpotukset eivät väittämättä sulje toisiaan pois. Yhdistys voi kuitenkin joutua maksamaan tuloveroa, vaikka se on Joissakin yritysverosta. vapautettu jäsenvaltioissa yhdistykset ja säätiöt on osaksi omistamansa tai kiinteistön Joissakin tapauksissa järjestöt on osittain harvoissa vapautettu työnantajan veroista, 11. 13 Vaikka ja säätiöiden jonkinasteinen verovapaus onkin yleisesti hyväksytty periaate, eri jäsenvaltioiden lähestymistavat poikkeavat toisistaan suuresti, laajuisina samoin aloilla verohelpotuksia myönnetään toimiville Joissakrn järjestöille. oikeuskäyt" löissä yhdistykset ja säätiöt ovat periaatteessa verotukseltaan samassa asemassa kuin yritykset, eivätkä ne saa helpotusta välittömistä veroista, ellei helpotuksia erikseen lainsäädännön mukaisesti myönnetä tai perusteella tiettyjen yksittäistapauksissa asianomaisen viranomaisen toimesta). Toisissa oikeuskäytännöissä taas (erityisesti niissä, joissa yhdistykset ja säätiöt on määritelty yleishyödyllisiksi) verohelpotus on automaattinen, mutta oikeus siihen voidaan menettää jos yhdistyksen katsotaan harjoittavan kaupallista ansiotoimintaa laajemmin kuin laki tai oikeuskäytäntö sallii. Tällöin järjestön verotuksellinen erityisasema voidaan poistaa kokonaan tai niiden toimintojen osalta, jotka katsotaan voiton tavoitteluksi sanotulla tavalla. (joko tavoitteiden se, minkä kuin eri 31 on lisäksi erojen hyötyä. yhteistä antaa kaikille yleensä järjestöille, 11. 14 Näiden jäsenvaltiot määrittelevät yleishyödyllisen toiminnan hyvin eri tavoin. Näin ollen eri aloilla toimivien yhdistysten ja säätiöiden mahdollisuuksissa saada verohelpotuksia on merkittäviä eroja. oikeuskäytännöissä määritellään Eräissä Verohelpotusten oleva perustana yleishyödyllisyys hyvin laajasti ja yleisellä tasolla, esimerkiksi siten, että yleishyödylliseksi toiminnaksi katsotaan mikä tahansa toiminta, Tällainen josta täyden oikeuskäytäntö jotka verovapauden täyttävät tämän väljän edellytyksen. Toisissa jäsenvaltioissa seula on tiukempi. Yhdessä jäsenvaltiossa verohelpotusten piirissä on vain pieni määrä yksittäisiä järjestöjä, jotka on erikseen nimetty lainsäädännössä. Toisissa jäsenvaltioissa käytäntö on paitsi rajattu myös järjestöjä luokitteleva. Niinpä saattaa olla, että kaikille voittoa tuottamattomille järjestöille on taattu lievä verohelpotus, kun taas suurempaa verohelpotusta nauttivat vain tietyillä rajatuilla (tavallisimmin aloilla terveydenhoito-, kulttuuri- ja sosiaalialoilla), joiden hallinnolle ja taloudenpidolle on asetettu tarkat rajoitukset. Tällainen verotuksellinen erikoisasema on aina hallinnollisesti ja poliittisesti harkinnanvarainen, ja muutamissa jäsenvaltioissa sen myöntäminen on käymässä yhä harvinaisemmaksi. toimivat järjestöt Lahjoittajien verohelpotukset jäsenvaltiot antavat 11. 15 Kaikki jonkinasteisen verohelpotuksen niille, jotka tekevät lahjoituksia yhdistyksille tai säätiöille, olivatpa lahjoittajat yksityisiä ihmisiä, yhtiöitä tai muita yhteisöjä. Verohelpotuksia voidaan myöntää joko tietty enimmäismäärä verovuotta kohti tai tietty enimmäisosuus (prosentteina) lahjoittajan brutto- tai nettotuloista. Yhtiöiden osalta tilanne on yleensä sama. Verohelpotuksia voidaan myöntää joko tietty enimmäismäärä tai 32 tietty enimmäisosuus voitosta ennen veroja tai jälkeen. Voidaan myös määrätä verojen vähimmäismäärä ja yhtiöillä -osuus, enimmäislahjoitus voidaan laskea liikevaihdon eikä voiton perusteella. tai joille on erikoisasema. myöntävät jäsenvaltiot 11. 16 Eräät jonkinasteisen verohelpotuksen kaikille, jotka tekevät lahjoituksen yleishyödyllistä toimintaa harjoittavalle yhdistykselle tai säätiölle laajasti käsitettynä. Toisissa jäsenvaltioissa käytetään tiukempia perusteita, jolloin verohelpotusten piiriin kuuluvat vain lahjoitukset sellaisille itselleen myönnetty järjestöille, Näissä verotuksellinen jäsenvaltioissa itse asiassa järjestö ei yleensä voi lainkaan ottaa vastaan lahjoituksia ellei sillä ole tällaista erikoisasemaa (ks. kohta 5. 10 joissa Oikeuskäytännöissä, edellä). yhdistyksillä tavallisesti on säätiöillä ja rajoitettu oikeuskelpoisuus, myös lahjoitusten vastaanottamiseen oikeutetut vhdistykset voivat joutua kiinteää lahjoituksesta tietyn omaisuutta käsittävästä ajan kuluessa. Joissakin jäsenvaltioissa yhdistys tai säätiö voi joutua maksamaan veroa saamastaan lahjoituksesta. hankkiutumaan eroon aikaisempaa jäsenvaltioiden 11. 17 Myös asenne testamenttilahjoituksiin vaihtelee. Joissakin jäsenvaltioissa yksityishenkilöt voivat jättää osan omaisuudestaan tai koko omaisuutensa haluamalleen yhdistykselle tai säätiölle. Monet tekevätkin näin, vaikka se nykyään tuntuukin olevan harvinaisempaa. voi Vaihtoehtoisesti testamentilla perustaa uuden yhteisön (yleensä säätiön), jolla on tietty tarkoitus. Tällaiset testamenttilahjoitukset ovat yleensä verovapaita niin lahjoittajan kuolinpesälle kuin lahjoituksen vastaanottajalle. Kuitenkin niissä maissa, joissa yhdistyksillä rajoitettu ja on säätiöillä saattaa olla mahdotonta oikeuskelpoisuus, testamentata omaisuudestaan enempää kuin nimellinen osuus yhdistykselle tai säätiölle ellei yksityishenkilö sen lahjoituksen saaja ole hankkinut erikseen lupaa vastaanottamiseen. viranomaisilta lisäksi Omaisuuden mutkistaa tai huomattavan suuri vähimmäisvaatimus säätiölle tulevan omaisuuden arvosta. testarnonttaamista voi perintölainsäädäntö tiukka kilpailutilanteeseen. Sinänsä mahdollisuus asettaa ehtoja verosta vapauttamiselle näyttäisi jättävän pelivaraa huomattavan määrän yhdistysten suhteen, mutta käytännössä kaikki jäsenvaltiot poikkeuksin toteuttaneet 13 artiklassa mainitut vapautukset. pienin ovat 11. 19 Yllä olevien vapautusten lisäksi eräät jäsenvaltiot soveltavat hollaveroa tiettyihin tuotteisiin. Tällöin voittoa tavoittelemattomat järjestöt voivat periä tuotteen hintaan sisältyvän arvonlisäveron takaisin. Välillinen verotus sosiaalihuolto- 11. 18 Toukokuun 17. päivänä 1977 annetun kuudennen direktiivin 77/388/ETY11 13 artiklan A kohdan 1 alakohdassa edellytetään, että jäsenvaltiot vapauttavat arvonlisäverosta tietyt yleishyödylliset toiminnot, esimerkiksi sairaala- sekä ja ja lääkärihoidon sosiaaliturva-alaan lastensuojeluun, ja nuorisotyöhön ja nuorisokoulutukseen ja niin edelleen12 läheisesti liittyvät tuotteet ja palvelut. Monet yhdistykset ja säätiöt tuottavat juuri tällaisia palveluita, ja ne saavat toiminnalleen hankkimalla arvonlisäverosta vapautuksen etukäteen jäsenvaltionsa tunnustuksen. Ne eivät joudu arvonlisäveroilmoituksia, lisäämään hintoihinsa arvonlisäveroa eivätkä maksamaan sitä myyntituloistaan. Lisäksi jäsenvaltiot voivat edellyttää 13 artiklan A kohdan 2 alakohdan mukaisesti uutyjä ehtoja mainittujen verovapautusten myöntämiseksi muille kuin lainsäädännössä määritellyille järjestöille. Näiden ehtojen tarkoituksena on varmistaa, että verosta vapautetut yhteisöt toimivat voittoa vilpittömässä mielessä tavoittelemattomina järjestöinä, joiden toiminta ei vaikuta veronalaisten kaupallisten yritysten tekemään ii Tämä kuudentena direktiivinä tunnettu säädös ohjaa liikevaihtoverolainsäädännön jäsenvaltioiden yhdenmukaistamista sekä määrittelee yhteisen arvonlisäverojärjestelmän ja yhtenäisen perustan sen arvioimiseksi. 12 Näiden toimintojen verovapaudelle asetetaan tietyt ehdot (ks. 13 artiklan A kohdan 1 alakohdan b, g, h ja i alakohta); vapautus ei ole automaattinen. 33 harjoittava Internationale de droit belge) on tai hyväntekeväisyyttä uskonnollisia, tieteellisiä, taiteellisia tai kasvatuksellisia ajava yhdistys (25. lokakuuta 1919 annettu laki). tarkoitusperiä lainsäädännön alainen Ulkomaisen kansainvälinen yhdistys (Association Internationale de droit étranger): säännöt vastaavat samoja tarkoitusperiä kuin Belgian lainsäädännön alaisilla kansainvälisillä yhdistyksillä (vrt. 25. lokakuuta 1919 annetun lain 8 artikla, jonka ulkomailla kotipaikkaansa pitävän kansainvälisen avata yhdistyksen toimisto Belgiassa). on mahdollista mukaan Jäsenten kansalaisuusvaatimukset Yleishyödyllinen yhdistys (ASBL): 3/5 jäsenistä on oltava Belgian kansalaisia tai Belgiassa asuvia (jotka ovat Belgiaan sijoittautuneita ja jotka ovat Belgian väestörekisterissä). Muutoin yhdistys ei voi vedota oikeushenkilöllisyyteensä suhteessa kolmansiin osapuoliin, jotka siitä huolii^ ;^ voivat puolestaan vedota oikeushenkilöllisyyteensä. lainsäädännön yhdistys: alainen Belgian vähintään kansainvälinen yhden hallituksen jäsenen on oltava Belgian kansalainen, muille jäsenille ei aseteta ehtoja. Ulkomaisen kansainvälinen kansalaisuusehto] a. lainsäädännön yhdistys: alainen ei Oikeushenkilöllisyys ja sen hankkiminen Yleishyödyllinen yhdistys: julkaisemalla yhdistyksen säännöt ja sen hallituksen jäsenten suku- ja etunimet, ammatit ja osoitteet virallisen lehden (Moniteur) liitteissä. LIITE III: YHDISTYSTEN JA SÄÄTIÖIDEN OIKEUDELLINEN J WEROTUKE^L! IMEN ASEMA BELGIA YHDISTYKSET OIKEUDELLINEN ASEMA Onko lainsäädännössä? yhdistymisvapaus taattu Kyllä, vuonna perustuslain 27 artiklassa. 1994 muutetun Perusmääritelmä Yhdistys on tarkasti ottaen usean henkilön välinen sopimus yhteisestä toiminnasta asettamalla käytettäväksi ja tietyt tavoitteena muu kuin voiton tuottaminen tai (Yhdistys merkitsee' tiettyä yhteisen toiminnan pysyvyyttä). jakaminen. voimavarat aineelliset Perustajien vähimmäismäärä Kolme (yleishyödyllisillä yhdistyksillä). (kansainvälisillä yhdistyksillä, Kaksi jotka ovat Belgian lainsäädännön tai jonkun ulkomaan lainsäädännön alaisia). Tärkeimmät yhdistysmuodot perustettu Lakiin perustumaton yhdistys (jota ei ole lainsäädännössä määrätyssä muodossa ja jolla ei ole oikeushenkilöllisyyttä). yhdistys (ASBL, Yleishyödyllinen Sans But Lucrati), Association 1921 kesäkuuta 27. määritellään annetussa joka ei laissa järjestöksi, harjoita teollista tai kaupallista toimintaa jäsenilleen tuottamaan pyri eikä aineellista hyötyä. Belgian lainsäädännön mukaisesti kansainvälinen yhdistys (Association 34 kuninkaallisella asetuksella myönnetty lupa. Kansainväliset yhdistykset: kaikkiin lahjoituksiin arvosta riippumattaan oltava kuninkaallisella asetuksella myönnetty lupa. (niiden on Lupaa ei vaadita yleishyödylliseltä yhdistykseltä toiselle yleishyödylliselle tavaroihin, siirrettyihin yhdistykselle lahjoittajan jotka tarkoitettu toimintaa toiminnan vastaavan edistämiseen, eikä julkisoikeudellisten laitosten yleishyödylliselle yhdistykselle antamiin lahjoituksiin eikä keräysten tuottoihin jne. Määrämuotoiset säännöt Yleishyödyllinen yhdistys: alkuperäinen tai virallisesti vahvistamaton asiakirja tiettyjä kirjallisena, pakollisia kuten pääasiallinen tarkoitus ''vuoden 1919 lain 2 artikla). sisällettävä mainintoja, lainsäädännön alainen Belgian samat kansainvälinen vaatimukset lain 2 artiklassa luetellut pakolliset maininnat säännöissä). yhdistys: (vuoden 1919 lainsäädännön Ulkomaisen alainen kansainvälinen yhdistys: kuten Belgian lainsäädännön alaisille yhdistyksille sekä lisäksi Belgiassa olevan toimiston osoite; voi muuten käyttää Belgiassa kaikkia niitä oikeuksia, jotka kuuluvat sille alkuperämaassaan käytettävien sääntöjen mukaisesti. Rekisteröimisvaatimukset Rekisteröintiä ei vaadita, mutta tiedot on 6 kohdan mukaisesti. julkaistava luetteloa ylläpitää Oikeusministeriö kansainvälisistä yhdistyksistä. 9. 10. Kaupallinen toiminta^ lainsäädännön alainen Belgian kansainvälinen yhdistys: kuninkaallisella asetuksella (jonka ote julkaistaan lehdessä); virallisessa oikeushenkilöllisyyden oikeusvaikutukset kolmansiin nähden alkavat sääntöjen julkaisemisen jälkeen virallisen lehden liitteissä; mukana on oltava hallituksen jäsenten suku- ja etunimet, ammatit ja kotipaikat. päivää 10 10 päivää lainsäädännön alainen yhdistys: Ulkomaisen kansainvälinen oikeushenkilöllisyyden oikeusvaikutukset kolmansiin nähden alkavat sääntöjen julkaisemisen jälkeen virallisen lehden liitteissä, mukana on oltava Belgian lainsäädännön alaisilta kansainvälisiltä yhdistyksiltä vaadittavat vastaavat tiedot lukien Belgiassa olevan (mukaan Julkaiseminen toimiston edellyttää hallituksen ennakkohyväksyntää. osoite). Oikeuskelpoisuus vain joka sellaista on K "u/eä omaisuus Kaikki yhdistykset voivat pysyvästi kiinteää omistaa omaisuutta, ehdottoman välttämätöntä niiden sääntöjenmukaisten toteuttamiseksi tarkoitusten (oikeuskelpoisuuden laajennus seuraaville: Faculté universitaire Notre- Dame de la Paix à Namur, Faculté Saint Louis à Brux< les). Lahjoitukset Yleishyödylliset yhdistykset: 400 000 irtainta Belgian lahjoituksiin omaisuutta ja (mukaan oltava kiinteistölahjoituksiin käteisvarat) on ylittäviin frangia oleviin lukien 35 ei Teoriassa ole kaupallinen Epäselvä. sallittua, mutta toiminta käytännössä se hyväksytään, kunhan se ei ole yhdistyksen päätarkoitus (eli sitä ei harjoiteta voiton tavoittelemiseksi vaan yleishyödyllisiä päämääriä varten), yhdistyksen ja edistää se päätarkoituksen (Tällä tarkoitetaan, että toiminta on suorassa yhteydessä yhdistyksen tarkoitukseen, eikä vain sen taloudellisen aseman parantamista, sekä sitä, että kaikki voitot tarkoituksen yhdistyksen osoitetaan toteuttamiseen. ) saavuttamista. 11. Varojen käyttö yhdistyksen purkautuessa Yhdistyksen purkautuessa varat on käytettävä yleishyödylliseen tarkoitukseen, joka on periaatteessa määrätty säännöissä. VEROTUKSELLINEN ASEMA VÄLILLINEN VAROTUS 12. Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 13 artikla Kaikki 13 artiklan mukaiset yhdistyksiä koskevat verovapaudet on toteutettu. Yhteisöjen on täytettävä 13 artiklan A kohdan 2 alakohdan a alakohdassa tarkoitetut ehdot. 13. Muita erityisvapautuksia ole. Ei sairaiden, Vammaisten, loukkaantuneiden tai sokeiden ihmisten kuljetukseen tarkoitettuihin ajoneuvoihin, yleisluonteisiin päivä- tai sekä viikkojulkaisuihin kierrätystuotteisiin sovelletaan alempaa (6 prosentin) veroastetta. 14. Nollavero Ei ole. VÄLITÖN VEROTUS 36 15. Yleissääntö A. Tulovero ole eivät Yhdistykset yleensä yhtiöverotuksen alaisia ellei niiden tai katsota harjoittavan kaupallista voittoa tavoittelevaa toimintaa, joka on laajempaa kuin laissa (CIR 182 artikla) tai oikeuskäytännössä vahvistetut rajat. oikeushenkilöitä Yhdistykset koskevan verotuksen suotuisamman alaisia (CIR 220-226 artikla), johon ja kuuluvat erityisesti arvonlisävero kiinteistövero, jollei kiinteistöä käytetä kasvatuksellisiin, uskonnollisiin, terveydellisiin, tai sosiaalisiin hyväntekeväisyystarkoituksiin). ovat B. Muut verot 0,17 lahjakiri^la Yhdistykset maksavat Belgiassa olevista prosentin kokonaisvaroistaan suuruista perintöveroa. Belgialaisille yhdistyksille tehtyjen lahjoitusten vero on 8,8% (1,1 %, jos lahjoittaja on toinen yleishyödyllinen tai kansainvälinen yhdistys, keskinäinen vakuutusyhtiö, tai järjestö). Yhdistyksille ammatillinen tehtyjen testamenttilahjoitusten perintövero on 8,8 %. julkinen laitos 16. Yhdistykseksi verotuksessa hyväksyminen tai Tuloveroa koskevassa laissa (CIR 104 artiklan 1 ja 3-5 alakohta) sallitaan sellaisille tietyille laitoksille ja elimille, säätiöinä erityisesti yhdistyksinä lahjoitusten perustetuille, tehtyjen on jotka verovähennyskelpoisuus, hyväksytty tai kuninkaallisen tai ministeriön asetuksen mukaisesti. Asetuksella hyväksyminen kolmeksi myönnetään ja vuodeksi, uusia. voidaan laitokset ovat tavallisesti Hyväksytyt lainsäädännön (enintään) se vapaita arvonlisä- ja kiinteistöverosta. Tarvittaessa vaaditaan edelleen erillinen hyväksyntä yhdistyksinä tai säätiöinä perustettujen hyväksyttyjen laitosten vähennyskelpoisille lahjoituksille, (vrt. edellä 7 kohta) 17. Tunnusmerkit saa eivät Tullakseen hyväksytyksi laitoksella on oltava oikeushenkilöllisyys, se tai sen jäsenet näissä ominaisuuksissaan tavoitella voittoa, sen on esitettävä kirjanpitonsa, sen on toimittava koko maassa tai jossakin kulttuurisessa. yhteisössä, esitettävä lahjoituksiaan koskeva kirjanpitonsa verotarkastusta varten eikä se saa käyttää 20 % talousarviostaan hallinnollisiin kuluihin. enempää kuin i 8. Hyväksyttävät toimintatavoitteet elinten hyväksyttyjen Lainsäädännössä hyväksyttyjen laitosten lisilksi on toimittava kulttuurin edistämisen alalla (kirjastot, yksityiset radio- ja TV- asemat, museot, urheiluseurat, ja m?+,'ailu- ja vapaa-ajanyhdistykset), tai alalla tieteellisen yhteiskunnallisen toiminnan alalla. tutkimuksen 19. Yksityishenkilöiden lahjoitukset liittyvät Verovähennyskelpoisuuteen säännökset ainoastaan koskevat hyväksytyille yhdistyksille ja säätiöille lahjoituksia. tehtyjä Verovähennyskelpoisuus on enintään 10% verotettevasta kokonaistulosta, kuitenkin enintään 10 miljoonaa Belgian frangia (indeksiin sidottu). Merkittävien taideteosten lahjoitukset museoille ovat vähennyskelpoisia hallituksen määrittämästä arvosta. 20. Yritysten lahjoitukset Verovähennyskelpoisuuteen säännökset koskevat liittyvät ainoastaan 37 laitoksille hyväksytyille tehtyjä lahjoituksia (mukaan lukien yhdistykset ja säätiöt). Verovähennyskelpoisuus enintään 5 % nettovoitosta, kuitenkin enintään 20 miljoonaa Belgian frangia (ei sidottu indeksiin). KIRJANPITO JA TARKASTUS 21. Hyväksyttyjä yhdistyksiä koskee, miutä edellä 17 kohdassa sanotaan. Muiden yhdistysten ei tarvitse laatia tasettaan. sisäisestä Yhdistyksen tarkastuksesta vastaavat yleensä sen jäsenet tarkastuksesta veroviranomaiset. ja ulkoisesta yhdistyksen Saadakseen kuninkaallisella asetuksella lahjoitusten vastaanottamiseen luvan yleishyödyllisen on kuitenkin perustamisestaan alkaen tai vähintään kuluneiden viimeksi kymmenen vuoden <jan esitettävä vuosittainen tilinpäätöksensä siviilioikeusistuimelle, missä kirjanpito on julkisesti nähtävillä. SÄÄTIÖT OIKEUDELLINEN ASEMA 22. Perustamisvapaus Ei ole. Hallituksen on hyväksyttävä kuninkaallisella asetuksella säännöt ja tarkoitus. Yhdistyksen pääasiallinen säännöt ja sen hallituksen jäsenten nimet ja osoitteet on julkaistava virallisen lehden (Moniteur) liitteissä ja sääntöjen muutokset on myös hyväksytettävä ja ilmoitettava. 23. Perusmääritelmä Varojen peruuttamaton luovuttaminen voittoa johonkin seuraavista kohteista: tavoittelemattomista. tai uskonnollinen, hyväntekeväisyys tai taiteellinen tieteellinen, kasvatuksellinen työ. Jäseniä ei ole (27. kesäkuuta 1921 annetun lain 27 artikla ja sitä seuraavat artiklat). 24. Kansalaisuusvaatimukset Hallituksen jäsenille ei ole asetettu mutta kansalaisuusvaatimuksia, oltava kotipaikan yhdistyksen Belgiassa. on 25. Oikeushenkilöllisyyden saaminen kahden kuukauden kuluessa niiden valmistumisesta. Säätiöiden kirjanpito julkaistaan Mnmteur-tehden liitteissä. Ministeriön esityksestä tuomioistuin voi erottaa petoksiin tai väärinkäytöksiin syyllistyneet hallituksen jäsenet. Tällöin sääntöjen sijaiset mukaisesti tuomioistuimen vaatimuksesta heidät voi nimetä hallitus. voidaan tai nimetä Sääntöjen hyväksyminen Kyllä. kuninkaallisella asetuksella (jonka ote julkaistaan virallisessa ja virallisen sääntöjen (yhdistyksen lehden perustamiskirjan mahdollinen taannehtivuus). julkaiseminen liitteissä lehdessä), 26. Oikeuskelpoisuus Ks. yleishyödylliset yhdistykset (edellä 7 kohta). 27. Varojen käyttö lakkauttamistapauksessa säätiön Tuomioistuimen nimittämät selvitysmiehet luovuttavat varat siihen tarkoitukseen, joka on määrätty säätiön säännöissä, tai, jos niitä ei ole, säätiön läheisesti tarkoitusta mahdollisimman vastaaviin tarkoituksiin. VEROTUKSELLINEN ASEMA 28. Ks. hyväksytyt yhdistykset. KIRJANPITO JA TARKASTUS 29. vastuulla hallituksen Maan on varmistaa, että säätiön varat käytetään siihen tarkoitukseen, jota varten säätiö säätiöiden on perustettiin. Kaikkien vuosittain ja tilinpäätös laadittava talousarvio ja esitettävä ne hallitukselle 38 TANSKA YHDISTYKSÉ,! ja lukumäärä nimittämismenettely, jäsenyyden ehdot ja jäsenten keskinäiset suhteet, tilikausi, kirjanpitomenettely, jne. Muutoksista ilmoitettava rekisteriin. on OIKEUDELLINEN ASEMA 9. Rekisteröimisvaatimukset etuja; kuukauden yhdistysten Seuraavien on rekisteröidyttävä säätiörekisteriin kolmen kuluessa työntekijäyhdistykscL; perustamisesta: ammattiliitot ja ammatilliset järjestöt, joiden päätarkoituksena on suojella jäsentensä edustaman ammattiryhmän taloudellisia kaikki yksityisoikeudelliset yhdistykset, joiden varat ylittävät 250 000 Tanskan kruunua (noin 31 000 ecua) lukuun ottamatta niitä, tehtäväksi lainsäädännön mukaisen sosiaaliavun antaminen kuntien tai valtion puolesta, viralliseen kirkkoon liittyvää omaisuutta hallitsevia elimiä, laillisesti hyväksyttyjä uskontokuntia sekä valtion valtuuttamia koulutuslaitoksia, edellyttäen että niillä ei ole muita valtuuksia tai tavoitteita. joille on annettu 10. Kaupallinen toiminta Yhdistykset ja säätiöt (ks. jäljempänä) voivat harjoittaa kaupallista toimintaa, mutta toiminnasta saadut tulot ovat veronalaisia kuin tavalla samalla kaupallisten yritysten tulot. 11. Varojen käyttö yhdistyksen purkautuessa yhdistyksen Vapaasti määrättävissä säännöissä (ks. kuitenkin 17 kohta jäljempänä). VEROTUKSELLINEN ASEMA VÄLILLINEN VEROTUS 12. 6. arvonlisäverodirektiivin 13 artikla Kaikki 13 artiklan alaiset yhdistyksiä koskevat poikkeukset on toteutettu. 1. Onko yhdistymisvapaus taattu lainsäädännössä? On, perustuslaissa. 2. Perusmääritelmä v_. ^. ^ Ei ole. Huomattakoon, että yhdistykset eivät välttämättä ole yleishyödyllisiä järjestöjä. 3. Perustajien vähimmäismäärä Ei määrätty. 4. Yhdistysmuodot Yksi. 5. Jäsenten ka~salaisuusvaatimukse+ 6. Ei ole. Kuka tahansa Tanskassa vakituisesti asuva (oikeushenkilö tai luonnollinen henkilö) voi perustaa yhdistyksen. 0'keushenkilöllisyys ja sen hankkiminen tahdosta. Kyllä, jäsenten Oikeushenkilöllisyys saadaan heti, kun jäsenet ovat allekirjoittaneet riittävät säännöt ja nimittäneet hallituksen ( ks. vaatimukset jäljempänä). 7. Oikeuskelpoisuus Rajoittamaton. 8. Määrämuotoiset säännöt kuitenkin Ei ole. Rekisteröimättömien yhdistysten on oltava säännöissä määräykset keskinäisistä jäsenten suhteista ja hallituksen valitsemisesta. Rekisteröityjen yhdistysten sääntöjen on tiedot, sisällettävä esimerkiksi nimi, jäsenten kotipaikka, lakimääräiset yhdistyksen hallituksen 39 yhdistykset hyväntekeväisyyteen ja Taloudelliset voivat työmarkkinaryhmittymät tr»i vähentää voittoa tavoittelemattomiin tarkoituksiin jaetun määrän. Ne • ovat myös voittoa oikeutettuja tai tavoittelemattomia hyväntekeväisyyttä varatun määrän. tarkoituksia varten vähentämään vähentämään Taloudelliset yhdistykset ovat myös oikeutettuja sellaisia tarkoituksia varten jaetun määrän, jotka yhdistyksen ovat perustamiskirjan sillä edellytyksellä, että vastaanottaja on velvollinen maksamaan kyseisestä määrästä veroa Tanskassa. sopusoinnussa kanssa Muut yhdistykset, yhtiöt ja säätiöt (stiftelser), jotka eivät kuulu rahastoja koskevan verolain piiriin, kuuluvat yhtiöverolain 1 artiklan 1 kohdan 6 alakohdan piiriin. Yhdistykset ovat velvollisia maksamaan veroa ainaostaan Vastaavasti tuotoista. toimintansa yhdistykset oikeutettuja ovat vääntämään toimintakuluja vain, jos ne toiminnan verotettaviin liiu. y vät tuottoihin. Taloudelliset yhdistykset ovat myös oikeutettuja vähentämään yhdistyksen perustamiskirjan kanssa sopusoinnussa olevia tehdyt varaukset, kunhan kyseisten tarkoitusten olevan katsoa voidaan hyväntekeväisyyttä tai muuten voittoa tavoittelemattomia. tarkoituksia varten Yhdistykset voivat toteuttaakseen hyväntekeväisyys- muita tarkoituksia myöhempänä ajankohtana. tehdä varauksia tai tavoittelemattomia voittoa 16. Yhdistykseksi verotuksessa hyväksyminen 13. Muita erityisvapautuksia tavaroiden Käytettyjen myynti hyväksyttyjen yhdistysten omistamissa myymälöissä ja yhdistysten järjestämät erikoistilaisuudet. 14. Nollavero Sanomalehdet. VÄLITÖN VEROTUS 15. Yleissääntö on päätarkoitus ammatillisen Työnantajien yhdistykset, ammattiliitot ryhmittymät, ja muut ammatilliset jäsentensä joiden ryhmän muodostaman (työmarkkinaryhmittymän) etujen valvominen, ovat rahastoja koskevan verolain nojalla verotettavia. Muut yhdistykset, jotka pelkästään valvovat jäsentensä markkinoille ja palveluihin elinkeinon suuntautuneita harjoittamiseen liittyviä ja taloudellisia etuja (taloudelliset yhdistykset), ovat rahastoja verovelvollisia samoin koskevan verolain nojalla. Lain taustalla oleva periaate on, että säätiöiden ja yhdistysten on oltava samojen säär: »f. 1 alaisia kuin julkisten osakeyhtiöiden. Veroaste on sama kuin yhtiövero eli 34 %. tuottonsa Ilmoittaessaan verotettavat työmarkkinaryhmittymien on sisällytettävä mukaan vain toiminnan ylijäämä. tuotot tuotot, muut Jäsenmaksuja ei lasketa verotettavaksi tuotoksi. Nämä ryhmittymät voivat vähentää verotulcsessa ainoastaan ne verotettavaan liittyvät kulut, tuottoon. jotka ja yhdistyksiä toiminnan verotetaan Taloudellisia tuotoista, täysimittaisesti mutta muita tuottoja verotetaan vain, jos ne ylittävät 200 000 Tanskan kruunua. 40 mukaan oikeutettuja Lainsäädännön tai verovähennyskelpoisten lahjoitusten tai vastaanottamista vuotuismaksujen varten veroviranomaisten päätöksellä. Veroviranomaiset julkaisevat vuosittain erilliset listat niistä järjestöistä, jotka ovat vastaanottamaan lahjoituksia tai vuotuismaksuja. Listoille voi päästä hakemuksesta. Vapautus koskevasta testamenttilahjoituksia myöntää perintöverosta veroviranomaisten päätöksellä. Käytännössä perintöverosta vapautetaan yleensä ne yhdistykset, jotka on listattu yhdistyksiksi, joilla on oikeus ottaa vastaan verovähennyskelpoisia lahjoituksia. voidaan 17. Tunnusmerkit voittoa järjestöt, lahjoituksia huomattavan hyväntekeväisyyteen Veroetuuksiin oikeutetut järjestöt ovat yleishyödyllisiä yhdistyksiä tai säätiöitä. Poissuljettuja ovat joiden tarkoitus on puhtaasti poliittinen. Ehtona (ja että on, käytetään jälkisäädöslahjoituksia) ainoastaan tai tavoittelemattomiin muihin suuren tarkoituksiin ihmisjoukon hyväksi ja että yhdistyksen purkauduttua mahdolliset jäljelle jäävät varat on samojen jaettava näiden Järjestön periaatteiden mukaisesti. kotipaikan on lisäksi oltava Tanskassa (toisin sanoen päätoimipaikan on oltava Tanskassa ja järjestöä on johdettava siellä). Säännöt oikeudesta pääosin vastaanottaa vähennyskelpoisia vuotuismaksuja vaikuttavat tiukemmilta. 19. Yksityishenkilöiden lahjoitukset voidaan Yksittäisiä lahjoituksia veroviranomaisten järjestöille Yksittäisen (ks. tehdä vähennyskelpoisia vain oleville edellä). lahjoituksen listalla 16 kohta 41 eivät voidaan kruunua vähimmäismäärä 500 Tanskan on kruunua ja lahjoitusten enimmäismäärä vuodessa 5 000 kruunua. Ensimmäiset 500 ole vähennyskelpoisia. Vähennyskelpoisia tehdä myös lahjoituksia vuotuismaksusitoumuksilla. Näiden suurempi enimmäismäärä seuraavista: ja ennen pääomatulojen yhteismäärästä veroja tai 15 000 Tanskan kruunua. Tällaiset sitoumukset on normaalisti kymmeneksi tehtävä vuodeksi. vähintään tulojen 15 % on 20. Yritysten lahjoitukset mutta yksityishenkilöillä, Kuten yksittäiset lahjoitukset voidaan vähentää verotettavasta ja vuotuismaksusitoumusten enimmäismäärä on 15 % verotettavasta voitosta (tai 15 000 Tanskan kruunua). tulosta KIRJANPITO JA TARKASTUS 21. ei pitäjälle Rekister ": mättömien yhdistysten kirjanpidosta ole määräyksiä. Rekisteröityjen yhdistysten on laadittava mukainen hyvän. kirjanpitotavan tilinpäätös, jonka yksi tai useampi tilintarkastaja tarkastaa ja allekirjoittaa. toimitettava Tilinpäätös on kuuden säätiörekisterin kuukauden tilikauden kuluessa tilinpäätöksen Jos päättymisestä. tekohetkellä yhdistyksen varat ovat suuremmat kuin (noin) 380 000 ecua, on vähintään yhden tilitarkastajan oltava virallisesti hyväksytty. Jälkimmäisessä tapauksessa on suoritettava täydellinen tilintarkastajalle on tilintarkastus tiedot. annettava kaikki Rekisteröinti-, ja rikkomisesta kirjanpitovaatimusten tarpeelliset hallinto- ja voi rangaista (j°ka vaatia sakolla. voidaan vastaa Oikeusministeri yhdistystä rekisteristä) lisäämään sääntöihinsä minkä tahansa tarpeelliseksi katsomansa määräyksen ja pyytää tarpeellisiksi katsomiaan tietoja lainsäädännön että varmistaakseen, määräyksiä noudatetaan. Tanskassa. vastaava Säätiöistä viranomainen voi kuitenkin myöntää poikkeuksen kotipaikkavaatimuksesta. vaatimuksesta Joka luovutaan, on säännös ristiriidassa kansainvälisten velvoitteiden kanssa. tapauksessa jos tämä 25. Oikeushenkilöllisyyden saaminen SÄÄTIÖT LAILLINEN ASEMA 22. Perustamisvapaus On, mutta luovutettavan säätiölle pääoman on yleensä oltava vähintään 200 000 Tanskan kruunua (noin 25 000 perustaa ecua). pienemmällä alkupääomalla oikeusministeriön. suostumuksella edellyttäen, että pääoma on kuitenkin riittävä säätiön tarkoitusperiä varten. Säätiöitä voidaan 23. Perusmääritelmä Ei määritelty laissa. Periaatteessa säätiö joka muodostuu on oikeushenkilö, tiettyyn osoitetuista tavaroista tai pääomista ja jota johtaa säätiön omien riippumaton hallitus sääntöjen mukaan. Ei jäseniä. tarkoitukseen Rahasto on yhtiömuotoinen rahasto, jos se välittää tavaroita tai immateriaalisia oikeuksia, jakaa palveluita tai vastaavia, joista se saa tavallisesti maksua, tai jos se elinkeinotoimintaa kiinteistöjä myymällä tai vuokraamalla tai luokitella holdingrahastoksi. harjoittaa voidaan jos se 24. Kansalaisuusvaatimukset Ulkomaan kansalaiset voivat perustaa säätiöitä, jos heillä on kotipaikka Tanskassa. Lisäksi vähintään puolella hallituksen jäsenistä ja kaikilla säätiön toimihenkilöillä on oltava kotipaikka 42 ja osasto) perustetut on säätiöt Äskettäin oikeusministeriölle ilmoitettava (siviilioikeuden säätiön kotipiirin veroviranomaisille kolmen kuukauden kuluessa perustamisesta. Tämä on vain muodollinen vaatimus eikä säätiön oikeudelliseen asemaan. Yhtiömuotoiset rahastot saavat Oikeushenkilöllisyyden rekisteröitymällä teollisuus-, kauppa- ja merenkulkuministerin vastuualueella olevan Tanskan kauppa- ja yhtiö viraston yhtiömuotoisten rahastojen rekisteriin. vaikutusta sille ole 26. Oikeuskelpoisuus Rajoittamaton. 27. Varojen lakki käyttö amistapauksessa säätiön hallituksen Säätiö voidaan sulauttaa tai lakkauttaa,. jos sen varat eivät enää vastaa sen tarkoitusta. Sulautuminen tai selvitys - tapahtua pääoman jakaminen - voi jäsenten säätiön hakemuksesta oikeusministeriön suostumuksella tai ministerin aloitteesta. vastaanottamaan Lahjoituksia oikeutettujen jaettava kaikki selvitystoimien jälkeen jäljelle jääneet varat samanlaiselle järjestölle. järjestöjen on rahastot voidaan Yhtiömuotoiset sulauttaa tai lakkauttaa, jos niiden varat eivät enää vastaa tavoitteita tai jos vanhentunut. niiden Sulautuminen tai selvitys - pääoman jakaminen - voi tapahtua ainoastaan tarkoitus on 28. rahaston hallituksen yhtiömuotoisen yhtiömuotoisista ja hakemuksesta viranomaisen, vastaavan rahastoista tavallisesti ja kauppa- Tanskan yhtiöviraston, sekä oikeusministeriön suostumuksella. VEROTUKSELLINEN ASEMA Säätiöt, jotka kuuluvat joko rahastoja tai kaupallisia rahastoja koskevan lain piiriin, ovat verotettavissa rahastojen lain mukaisesti. verotusta koskevan lain perustana oleva Jälkimmäisen periaate ja että on, yhdistysten on oltava samojen sääntöjen alaisia kuin julkisten osakeyhtiöiden. Veroaste on sama kuin yhtiövero eli 34%. rahastojen tuotot on sisällytettävä Toiminnan mukaan täysimäaiäisesti verotettavia tuottoja ilmoitettaessa. Muut tuotot ovat ensimmäisten 25 000 Tanskan kruunun osalta verovapaita. iai voivat vähentää Säätiöt hyväntekeväisyyteen voittoa tavoittelemattomiin tarkoituksiin jaetun määrän. Ne ovat myös oikeutettuja tarkoituksia vähentämään sellaisia jotka ovat jaetun määrän, varten sopusoinnussa niiden perustamiskirjan kanssa että vastaanottaja on velvollinen maksamaan kyseisestä määrästä veroa Tanskassa. Ne ovat edelleen oikeutettuja vähentämään voittoa tavoittelemattomiin tarkoituksiin tai hyväntekeväisyyttä varten varatun määrän. edellytyksellä, sillä KIRJANPITO JA TARKASTUS kuten Pääosin yhdistyksillä seuraavin lisäyksin: rekisteröidyillä (ks. 21 kohta edellä) 43 ei joka osoittanut Toimivaltainen viranomainen voi erottaa hallituksen on jäsenen, olevansa toiminnallaan asemaansa täytä sopimaton, kansalaisuus- tai kotipaikkavaatimusta, rikkoo säätiön sääntöjä vastaan tai on kykenemätön todistettavasti tehtävästään. suoriutumaan Viranomainen nimittää hallituksen jäsenet (jopa vastoin säätiön sääntöjä). voi myös Konkurssin tehneen hallituksen jäsenen on erottava. Perustajat ja heidän sukulaisensa eivät voi olla enemmistönä johtokunnassa ilman viranomaisen lupaa. Jos säätiön on perustanut yhtiö, henkilö, jolla on yli puolet yhtiön äänistä ei saa yhdessä perustajan ja tämän sukulaisten kanssa enemmistöä hallituksen muodostaa ilman viranomaisen lupaa. saa ottaa Hallituksen jäsenet eivät suurempia vastaan palkkioita kuin mitä voidaan pitää normaalina samankaltaisesta V östä. palveluistaan Hallituksen jäsenet eivät saa osallistua sellaisen asian käsittelyyn, josta heillä on odotettavana etua. on tilintarkastajan Pääsääntöisesti kaikissa säätiöissä on suoritettava vuosittainen tilintarkastus, ja jos niiden oma pääoma ylitti edeltävänä vuonna 3 miljoonaa Tanskan oltava kruunua, valantehnyt. Tilintarkastajan kotipaikan on yleensä oltava Tanskassa ja hänen on oltava riippumaton säätiöstä, sen hallituksen jäsenistä ja kaikista sen työntekijöistä, jotka ovat tekemisissä kirjanpidon tai varainhoidon kanssa. Tilintarkastuksen on oltava ja ja yksityiskohtainen tilintarkastajan noudatettava on viranomaisen asettamia vaatimuksia. ehdottomasti kriittinen, Säätiön on annettava käyttöön kaikki tarvittavat tiedot. tilintarkastajan ovat ikenet säätiölle vastuussa Hallituksen heidän kaikista hallintoaikanaan aiheutuneista vahingoista samoin kuin soveltuvissa tapauksissa ovat säätiön tilintarkastajat ja heidän mahdolliset yhtiönsä. on käytettävä Säätiöt voivat osoittaa kohtuullisia summia varauksiin, mutta muutoin varojaan niiden tarkoituksensa toteuttamiseen. Viranomaiset voivat muuttaa varauksiin tai toimintaan käytettäväksi osoitettavia summia. 44 SAKSA YHDISTYKSET (VEREINE) OIKEUDELLINEN ASEMA Onko lainsäädännössä? yhdistymisvapaus taattu On. Perustuslain 9 artiklan 1 kohdassa taataan yleinen Saksan kansalaisille Yhdistysten yhdistymisvapaus. säännellään asemaa oikeudellista siviililainsäädännön (BGB) 21 artiklalla ja sitä seuraavilla artikloilla sekä sovellettavilla yhdistyslain (VereinsG) säännöksillä. Perusmääritelmä pysyväksi Lainsäädännössä ei ole määritelmää. Laki ja oikeuskäytäntö määrittelevät yhdistyksen ja henkilöryhmäksi järjestäytyneeksi tai oikeudellisia (luonnollisia henkilöitä), muodostaa joka vapaaehtoisuuteen perustuvan yhteisön joi. :Li tavoitteen Jäsenten saavuttamiseksi. yhteisökäsitteen tulee ilmetä vähintään yhteisen nimen ja jäseniä edustavan elimen kautta. yhteisen Perustajien vähimmäismäärä olla kuitenkin Kaksi perustajajäsentä. Perustajajäseniä vähintään täytyy seitsemän oikeushenkilöllisyyden saamiseksi, jos yhdistyksen säännöt rekisteröidään. Yhdistysmuodot Siviililainsäädännössä yhdistykset luokitellaan voittoa tavoittelemattomiin (Idealvereine, BGB, 21 artikla) ja (wirtschaftliche Vereine, kaupallisiin Jälkimmäisten artikla). 22 BGB, 45 perustamiseksi merkitys on kuitenkin vähäinen, ja niiden tarvitaan lupa. Tosiasiallinen viranomaisten tilanne on, että Saksassa yhdistyksen lähes täysin voittoa käsite rajoittuu yhdistyksiin tavoittelemattomiin niillä riippumatta oikeushenkilön asema vai ei. onko siitä, 5. Jäsenten kansalaisuusvaatimukset Ei rajoituksia. 6. Oikeushenkilöllisyys ja sen hankkiminen yhdistysrekisteriin (BGB 21 Rekisteröitymällä kotipaikan alioikeudessa artikla). 7. Oikeuskelpoisuus Rajoittamaton. 8. Määrämuotoiset säännöt On rekisteröidyille yhdistyksille (BGB 57 ja 58). 9. Rekisteröimisvaatimukset Täyden haluavien rekisteröidyttävä. oikeushenkilöllisyyden on yhdistysten 10. Kaupallinen toiminta toisarvoista Yleishyödyllinen yhdistys voi harjoittaa liiketoimintaa vain sikäli kuin toiminta ja merkitykseltään on vähäistä voittoa verrattuna tavoittelemattomaan päätoimintaan. Jos tämä liiketoiminta ei ole pelkästään sivutoimintaa, se ei voi muodostaa yhdityksen tai sääntömääräistä toimintaa. Sivutoiminnaksi katsotaan periaatteessa ainoastaan sellainen toiminta, jonka tarkoituksena on toteuttaa veroetuuksia saavaa toimintaa (ei ainoastaan varojen tavoite keräämistä varten), voidaan saavuttaa vain tämän toiminnan avulla (verolain 65-68 artikla). Muusta pääasiallista jos ja saatavien saamisten tulojen, liiketoiminnasta voittojen osalta ja yleishyödylliseksi katsottu yhdistys on verovelvollinen tavalliseen tapaan. 11. Varojen käyttö yhdistyksen purkautuessa Varat siirtyvät säännöissä määrätyille yleishyödyllisille yhteisöille. Säännöissä voidaan määrätä, että yhdistyksen kokous nimeää yhteisöt, joilla on oikeus varojen vastaanottamiseen, mutta tähän tarvitaan veroviranomaisten hyväksyntä. VEROTUKSELLINEN ASEMA VÄLILLINEN VEROTUS 12. Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 13 artikla yhdistyksiin Kaikki artiklan mukaisesti sovellettavat vapautukset on pantu täytäntöön. 13. Muita erityis vapautuksia 13 Ei muita. 14. Nollavero Ei ole. VÄLITÖN VEROTUS 15. Yleissääntö Yhdistykset ovat yhtiöveron alaisia. Jos niiden tulot eivät ylitä 7 500 Saksan markkaa, ne vapautetaan yhtiöverosta (vähennys). 16. Yhdistykseksi verotuksessa hyväksyminen Verovapauksia myönnetään yhteisöille, joiden säännöt ja hallinto perustuvat kokonaan pyyteettömyyteen ja yleiseen etuun ja jotka harjoittavat suoraan ihmisystävällistä uskonnollista toimintaa (verolain 51-68 artikla). Verovapaudet eivät rajoitu yhdistyksiin, samoin niitä myönnetään vaan tai 46 edellytyksin kaikille oikeushenkilöille yhtiöverolain 1 artiklan mukaisessa merkityksessä. 17. Tunnusmerkit ja säännöistä Yhdistyksen sen hallintotavasta on selvästi käytävä ilmi, että tarkoitus on yleishyödyllinen. Säännöistä on selvästi käytävä ilmi: toiminnan sen yhdistyksen tarkoitus toteuttamistapa voittoa tavoittelematon toiminta, jonka ainoana ja suorana tavoitteena on yhdistyksen tarkoituksen ajaminen yhdistyksen varojen yleishyödyllisen säilyttäminen toiminnan alalla, jos yhdistys purkautuu tai joutuu luopumaan yleishyödyllisestä tarkoituksestaan. Yhdistyksen todellisen hallinnon on vastattava sääntöjä. 18. Verovapauden myöntäminen tai 52-54 artiklan harjoittavat nojalla Verolain tunnustetaan verotuksessa yleishyödyllisiksi yhdistykset, joiden ja hallinto perustuvat perussäännöt pyyteettömyyteen ja yleiseen etuun ja jotka suoraan uskonnollista ihmisystävällistä toimintaa. Vero-oikeuden erotetaan yleishyödyllisen yhteisön taloudellisen toiminnan kohdalla sellainen toiminta; liittyy puhtaasti veroetuuksien joka saamista julkituotuun tavoitteeseen, ja sellainen kaupallinen toiminta, joka ei liity tähän tavoitteeseen ja joka on siis verotuksen alaista. varten alalla tavoitteeseen puhtaasti Julkituotuun liittyvä toiminta on toimintaa, jonka tuotot käytetään kokonaisuudessaan siihen tarkoitukseen, jonka yhdistys on ilmoittanut hyötyäkseen verotuksellisista eduista. Tämä voittoa toiminta on sallittua tavoittelematon rajoituksetta nauttii ja verovapautuksista. se 20 (a). Lahjoitukset yhdistyksille, joiden kotipaikka on ulkomailla Nämä vähennyskelpoisia. lahjoitukset eivät ole KIRJANPITO JA TARKASTUS ei ole sen joka kerätä varoja yhdistys harjoittaa Toiminta, suorassa yhteydessä julkituotuun tavoitteeseen, on sitävastoin verotuksen alaista. Kyse on pääasiassa kaupallisesta toiminnasta, jota sellaisten yritysten välityksellä, joiden tehtävänä tavoitteen on saavuttamiseksi, jota varten yhdistys on anonut veroetuuksia. Tätä toimintaa verotetaan samoin kuin kaikkea muuta sen kaupallista harjoittaminen ei johda yhdistyksen yleishyödyllisen aseman menettämiseen niin kauan kun kyseinen toiminta ei pääasiallista nouse toimintaa tärkeämmäksi (verolain 55 artiklan 1 kohta). toimintaa, mutta yhdistyksen 19. Yksityishenkilöiden lahjoitukset ja Saksassa verovelvollisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön antamat hyväntekeväisyyden, lahjoitukset kirkollisen sekä uskonnollisen tunnustetun yleishyödylliseksi sellaisille edistämiseksi toiminnan ryhmittymille, jotka veroviranomaiset yleishyödyllisiksi, ovat ovat lahjoittajan Rajat tuloista vaihtelevat lahjoituksen kohteen mukaan viidestä prosenttiin lahjoittajan kokonaistuloista. tunnustaneet vähennyskelpoisia kymmeneen tietyissä rajoissa. 20. Yritysten lahjoitukset Yritykset voivat vähentää lahjoitukset osalta enintään kokonaisliikevaihdosta ja maksetuista palkoista. prosentin 0,2 47 21. Kirjanpito 27 Yhdistyksen on laadittava vuosittainen tuloslaskelma. Tämä kirjanpidollinen velvoite lankeaa sille jäseniensä suhteen 3 siviililainsäädännön artiklan kohdan ja 666 artiklan nojalla ja veroviranomaisten suhteen (yhdistyksen sosiaalisen voittoa tavoittelemattoman luonteen vahvistamiseksi) verolain 63 artiklan 3 kohdan nojalla. tarkoituksen liikeyritysten Jos yhdistys harjoittaa kaupallista toimintaa, sen on pidettävä kirjaa tavoin tileistään kauppalainsäädännön mukaisesti. Joka tapauksessa on syytä esittää kaksi erilaista kirjanpitoa, toinen verotettavan toiminnan osalta ja toinen sellaisen toiminnan ole veronalaista. osalta, joka ei Tarkastus hallituksen jäsenet Yhdistyksen vuosikokoukselle vastaavat voidaan Säännöissä kirjanpidosta. sen määrätä* valvontaelimestä valtuuksista. valvontaelin Jos (Aufsichtsrat) perustetaan, GmbH- ja koskevat i4G-tyyppisiä määräykset voimassa. Valvontaelimen tehtävät määritellään yhdistyksen säännöissä. yhtiöitä ole eivät ja verotuksen lukien Yhdistysten mukaan tavoittelemattoman toteamismenettely valvominen, ja on valvonta, voittoa luonteen säännöllinen langennut Toimivaltaisen hyväksynnällä. 26. Oikeuskelpoisuus viranomaisen sen tarvittava tarkoituksen Säätiöllä on toteuttamiseksi täysi oikeuskelpoisuus. Sillä on oikeus tehdä kaikki mikä on tarpeen tai hyödyllistä sen tarkoituksen toteuttamiseksi. 27. Varojen käyttö lakkauttamistapauksessa säätiön pitkälle Jos säätiö on tullut kykenemättömäksi toteuttamaan tarkoitustaan tai uhkaa yleistä etua, viranomainen voi muuttaa sen tarkoitusta noudattaen perustajan tarkoitusperiä kuin niin mahdollista. Säätiön hallintoelintä on kuultava. Viranomaiset voivat myös lakkauttaa ja hajottaa säätiön (BGB:n 87 artikla). Tässä varat mainituille siirtyvät henkilöille. Muutoin varat siirtyvät valtiolle. Selvitysmenettely on sama kuin yhdistyksillä. tapauksessa säännöissä VEROTUKSELLINEN ASEMA 28. Katso, mitä edellä on sanottu yhdistysten verotuksellisesta asemasta. KIRJANPITO JA TARKASTUS 29. Kirjanpito Katso, mitä yhdistysten kirjanpidosta. edellä on sanottu 30. Tarkastus vain hallintoelin vastaa Säätiön joka toimivaltaiselle viranomaiselle, säännösten valvoo noudattamista. Hallintoelin toimii yksinomaan säätiön edun mukaisesti. Tilintarkastus tapahtuu säätiön sääntöjen mukaisesti. yleisten oikeutettu verotarkastusviranomaisille. Heti jos havaitaan muu kuin verotuksellinen asiaa koskeva aineisto rikkomus, toimitetaan sisäasiainministeriölle, joka on lakkauttamaan yhdistyksen, jos kyseisen yhdistyksen osavaltiota toiminta ulottuu laajemmalle alueelle tai jos yhdistyksen toiminta rajoittuu yhteen osavaltioon, aineisto toimitetaan kieltotarkoituksessa kyseisen korkeimmalle osavaltion hallintoviranomaiselle. yhtä SÄÄTIÖT (STIFTUNGEN) 22. Perustaminen elossa Säädekirjassa sen hyväksym. opäivää) Säätiö voidaan perustaa kenen tahansa luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön allekirjoittamalla, olevien henkilöiden keskisellä säädekirjalla (tällöin Säädekirja voidaan peruuttaa tai ennen testamentilla. on mainittava tarkoitus, säätiön tarkoituksen saavuttamiseksi käytössä olevat voimavarat sekä ha^ntoelin tai -elimet. Käytössä olevien voimavarojen on oltava riittävät säätiön tarkoituksen toteuttamiseksi. Perustamislupahakemus tehdään sille osavaltiolle (Land), jossa sijaitsee säätiön kotipaikka lainsäädännön (osavaltioiden mukaisesti). Hakemuksen hylkäämisestä voidaan valittaa vain sillä perusteella, että viranomaiset eivät ole noudattaneet omia hyväksymisperusteitaan. 23. Perusmääritelmä jolla Omaisuus, oikeushenkilöllisyys. on oma 24. Kansalaisuusvaatimukset Perustajana voi olla kuka tahansa. 25. Oikeushenkilöllisyyden saaminen 48 oikeusviranomaiset varmistavat, että lakia on noudatettu (laillisuustarkastus). Yhdistys saa oikeushenkilöllisyyden sen jälkeen, kun tuomioistuin on antanut päätöksensä ja yhdistys on kirjattu kyseisen tuomioistuimen rekisteriin. 7. Oikeuskelpoisuus Yhdistyksillä täydellinen on oikeuskelpoisuus paitsi asioissa, jotka ovat luonteeltaan sellaisia, että vain luonnolliset henkilöt voivat ne hoitaa. 8. Määrämuotoiset säännöt tehtävä kirjallisina Säännöt on julkisuusmääräykset koskevat niitä. ja 9. Rekisteröimisvaatimukset tapahtuu Rekisteröinti oikeushenkilöllisyyden myöntämisen yhteydessä. 10. Taloudellinen toiminta toiminta Tilapäinen varojen hankkimiseksi yhdistykselle on sallittua. Varojen käyttö yhdistyksen purkautuessa 11. säännöissä Siviililain 77 artikla. Purkautuneen yhdistyksen varat siirtyvät valtic11 -, jollei laissa tai yhdistyksen peruskirjassa tai toimivaltaisen tai viranomaisen päätöksellä toisin määrätä. Valtion on käytettävä purkautuneen varat sen yhdistyksen tavoitteita. missään Varoja tapauksessa saa jakaa jäsenten kesken. edistämään ei VEROTUKSELLINEN ASEMA VÄLILLINEN VEROTUS 12 Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 13 artikla Noudatetaan 13 artiklassa säädettyjä vapautuksia. 13. Muita erityisvapautuksia KREIKKA YHDISTYKSET OIKEUDELLINEN ASEMA Onko lainsäädännössä? yhdistymisvapaus taattu On. Vuoden 1975 perustuslain 12 artikla suojaa yleishyödyllisiä yhdistyksiä ja yhteenliittymiä, noudattavat valtion lakeja. Valtio ei voi tehdä tämän oikeuden harjoittamista luvanvaraiseksi. jotka 2. Perusmääritelmä 61 artikla. Usean Siviililain oikeushenkilön yhteenliittymä, joka on perustettu tiettyä tarkoitusta varten, sekä tähän tarkoitukseen käytettävät välineet. 3. Perustajien vähimmäismäärä Kaksikymmentä. 4. Yhdistysmuodot Julkisoikeudelliset yhdistykset. F-rityisyhdistykset Henkilöiden yhteenliittymät (joilla ei ole oikeushenkilöllisyyttä ja joita koskevat yrityksiin liittyvät määräykset, jollei toisin määrätä) 5. Jäsenten kansalaisuusvaatimukset Yhdistymisvapaus koskee myös muita kuin Kreikan kansalaisia Euroopan artiklan ihmisoikeussopimuksen mukaisesti. 11 6. Oikeushenkilöllisyyden saaminen haetaan Oikeushenkilöllisyyttä olevalta hallintoviraston tuomioistuimelta ensiasteen (perustamiskirja ja yhdistyksen säännöt jolloin on liitettävä hakemukseen), alueella 49 Erityisverokanta (4 %) yleishyödyllisille ' yhteisöille. 14. Nollavero Ei ole. VÄLITÖN VEROTUS 15. Yleissääntö arvopapereista Yleishyödyllisessä Tulovero. toimivien tarkoituksessa oikeushenkilöiden verotus perustuu kiinteistöjen tai maan vuokrauksesta sekä saatuihin veronalaisiin nettotuloihin. Veroa ei kanneta muista yhdistyksen toimintansa harjoittamiseksi hankkimista tuloista jäsenmaksuista. Ulkomaisten kuten yhdistysten osalta vain yhdistyksen toimintansa harjoittamiseksi tarvitsemat tulot ovat verovapaita. (hyväntekeväisyys, uskonto, sosiaaliset, taiteelliset ja koulutukseen liittyvät asiat). 18. Verovapauden myöntäminen Verovapauden myöntää sen alueen yhdistyksen jossa verovirasto, kotipaikka sijaitsee. 19. Yksityishenkilöiden lahjoitukset Vähennyskelpoisia verotettavasta tulosta sillä edellytyksellä, että lahjoittaja on Kreikan kansalainen. lahjoituksen määrä ylittää DR Jos 100 000 yhden vuoden aikana, se on talletettava lainaus-ja talletusrahastoon. 20. Yritysten lahjoitukset Vähennyskelpoisia sillä edellytyksellä, että ne on ja talletettu talletusrahastoon. lainaus- hyväksyminen 20 (a). Lahjoitukset yhdistyksille, joiden 16. Yhdistykseksi verotuksessa kotipaikka on ulkomailla Eivät ole vähennyskelpoisia. KIRJANPITO JA TARKASTUS 21. Kirjanpa Tilintarkastusviranomaisina yleensä paikallisviranomaiset. toimivat SÄÄTIÖT 22. Perustaminen Toimilupajärjestelmä. Perustamisilmoitus (notaarin vahvistama ilmoitus tai valalla henkilökohtainen vahvistettu perustajan ilmoitus, yksipuolinen ilmoitus) ja presidentin tahdon perustajan asetus hyväksymisestä, jonka antaa säätiön tarkoituksen mukaan toimivaltainen ministeri. 23. Perusmääritelmä Yleishyödyllisten tulot maan ja kiinteistöjen vuokraamisesta ja arvopapereista ovat verovapaita. yhdistysten toimintaa eivät ja laillisesti jotka voittoon perustetut Krt ic^ssa pyri oikeushenkilöt, taloudelliseen jotka harjoittavat luonteeltaan kansallista tai uskonnollista tai hyväntekeväisyys-, opetus-, taide- tai yleishyödyllistä toimintaa, on myös vapautettu maksamasta perintöveroa ja koskee lahjaveroa. vastavuoroisuu periaatteen mukaisesti myös samat tunnusmerkit täyttävien ulkomaisten oikeushenkilöiden Kreikassa perimiä varoja. Vapautus 17. Tunnusmerkit tulkitaan Yleishyödyllisyys hyvin laajasti ja koskee kaikkia tarkoituksia, jotka eivät ole vain yksityisten hyödyksi vaan suurten henkilöryhmien hyväksi 50 (Periaatteessa) hankkeen yhteisö, jonka kaupallisia. yleishyödyllisen toteuttamiseksi perustettu tavoitteet eivät ole 24. Kansalaisuusvaatimukset 25. Oikeushenkilöllisyyden saaminen Toimilupajärjestelmä. Oikeushenkilöllisyys siitä päivästä, jolloin Kreikan virallisessa lehdessä julkaistaan asetus toimiluvan myöntämisestä. alkaa 26. Oikeuskelpoisuus Täysin Oikeushenkilöllisyyden automaattisesti merkitse luovutettujen varojen saantia. oikeuskelpoinen. saaminen ei säätiölle 27. Varojen käyttö lakkauttamistapauksessa säätiön VEROTUKSELLINEN ASEMA 28. Kuten yhdistyksillä. KIRJANPITO JA TARKASTUS 29. Kirjanpito Kirjanpitolautakunta. 30. Tarkastus Valtio valvoo säätiöiden toimintaa. 51 ESPANJA kansalaisjärjestöt, kaupalliset tai yhteisöt) järjestöt YHDISTYKSET LAINSÄÄDÄNTÖ Onko lainsäädännössä? yhdistymisvapaus taattu Perustuslain 22 artiklassa (yhdistykset) ja 34 artiklassa (säätiöt), 24. yhdistyksistä joulukuuta laki 191/1964 ja 20. 1964 annettu toukokuuta 1965 annettu sitä täydentävä asetus, 30/1994 24. marraskuuta 1994 annettu laki ja yleishyödyllistä toimintaa harjoittaville myönnettävistä yksityishenkilöille verohelpotuksista, säätiöistä ja poliittiset Erityissäädösten perustamat ja alaiset 2. yhdistykset mukaiset (kirkkolain yhdistykset, valtion tiettyä tarkoitusta yhdistykset, varten ammattiliitot vastaavat, sotilashenkilöiden viranhaltijoiden kiinteistönomistaj ien yhdistykset, puolueet, yhdistykset, urheiluseurat, opiskelijajärjestöt, jne. ) Yhdistykset, sosiaalinen, joilla on kasvatuksellinen tai kulttuuriin liittyvä tarkoitus tai jotka pyrkivät yleisemmin yleishyödyllisiin tavoitteisiin, voidaan yleishyödyllisiksi hyväksyä Espanjan yhdistyksiksi ministerineuvoston päätöksellä sisäministerin esityksestä. Tämä asema kuten antaa verohelpotuksia. niille monia etuja, Useat lait autonomisista alueista. Jäsenten kansalaisuusvaatimukset Perusmääritelmä toteuttaa Usean henkilön luonnollisen muouustama oikeuskelpoinen ryhmä tai liitto, joka tämän ryhmän tahtoa toimia pysyvästi tietyn luvallisen yhdistyksen hyväksi päämäärän sääntöjen (ahtaasti mukaisesti määriteltynä). Perustajien vähimmäismäärä 1964 Vuoden laki määrittelee kokouksen, jossa useat henkilöt sopivat perustamisesta mainitsematta perustajajäsenten henkilöiden lukumäärää. Yleinen käytäntö on kuitenkin, että yhdistyksellä on oltava vähintään kolme perustajaa. tai Yhdistysmuodot 24. joulukuuta 1964 annetun lain 1. alaiset yhdistykset (joihin eivät kuulu säätiöt, julkiset yksityiset tai 52 Espanjassa kansalaisilla oleskelevilla Laillisesti muiden maiden on yhdistymisvapaus ja he voivat käyttää sitä lakien ja määräysten mukaisesti maiden (laki kansalaisten oikeuksista ja vapauksista Espanjassa). muiden 7/1985 Oikeushenkilöllisyys 25 artikla erityistavoitteita suo Siviililain laissa oikeushenkilöllisyyden yleishyödyllisille hyväksytyille yhteisöille, yhdistyksille ja säätiöille edistäville sekä kansalaisyhdistyksille tai kaupallisille tai ammatillisille yhdistyksille, joilla lainsäädännön mukaan on oma jäsenistä riippumaton oikeushenkilöllisyys. Korkeimman oikeuden oikeuskäytännön mukaan oikeushenkilöllisyys syntyy, kun yhdistys perustetaan. Perustuslain 22 artiklan 3 kohdassa sanotaan, että yhdistykset rekisteröidään ainoastaan tietojen julkistamiseksi. 7. Oikeuskelpoisuus Siviililain artiklan mukaan 38 oikeuskelpoisia ovat oikeushenkilöt, joihin kuuluvat myös laissa hyväksytyt yhdistykset. Ne voivat siten hankkia ja omistaa tavaroita, ottaa lainaa ja olla tai asianosaisena rikosoikeudellisessa menettelyssä. Yhdistykset, joita ei ole hyväksytty yleishyödyllisiksi, eivät kuitenkaan voi omistaa sellaisia kiinteistöjä, jotka eivät ole tarpeellisia niiden tarkoituksen toteuttamiseksi, ja niiden täytyy saada valtuutus tiettyjä yksityisiä lahjoituksia varten. ehdottoman siviili- 8. Määrämuotoiset säännöt Vuoden 1964 hin 3. 2 artiklassa luetellaan tiedot, jotka on mainittava säännöissä. 9. Rekisteröimisvaatimukset on Rekictei\ Iäti pakollista. Rekisteröintimenettelyt vaihtelevat sen mukaan, millä autonomisella alueella yhdistyksen päätoimipaikka sijaitsee. Vuoden 1974 lain alaisille yhdistyksille on oma rekisterinsä kutakin provinssia varten sekä kansallinen rekisteri. Lisäksi on olemassa omia rekistereitä tiettyjen alaisia erityisjärjestelyiden yhdistyksiä varten. 10. Kaupallinen toiminta Luvallista. 11. Varojen käyttö yhdistyksen purkautuessa Yhdistyksen jäljelle jäävien varojen käytöstä on määrättävä säännöissä. purkautuessa VEROTUKSELLINEN ASEMA 53 VÄLILLINEN VEROTUS 12. Kuudennen arvvmnsäverodirektiivin 13 artiklan mukaiset poikkeukset Arvonlisäverosta 28 joulukuuta 1992 annettu laki 37/1992 ei suoraan vapauta yhdistyksiä verosta siinä mielessä, että eri veroasteiden soveltaminen ei riipu oikeudellisesta verovelvollisen toiminnan muodosta luonteesta. Laissa säädetään kuitenkin useista yleisistä yhdistyksille toiminnoista, jotka ovat vapaat verosta tai oikeuttavat alempaan veroon. vaan sen 13. Muita erityispoikkeuksia ks. 12 kohta. 14. Nollavero Ei ole. VÄLITÖN VEROTUS 15. Yleissääntö yhdistykset, Yleishyödyllisiksi ja yhdistykset täyttävät säätiöistä osallistumisesta toimintaan verohelpotuksista annetun artiklassa vahvistetut ehdot, useita veroetuja. hyväksytyt jotka ja yHityisestä yleishyödylliseen myönnettävistä lain 42 saavat Tällaiset yhdistykset ovat 1- vapaita yhtiöverosta sellaisen toiminnan osalta, joka liittyy niiden sosiaaliseen tai tarkoitukseen, muuhun määrättyyn mukaan joukkovelkakirjojen hankkimisesta ja siirrosta saatavat tulot. Ne ovat myös vapaita kaupallisen toiminnan voiton verosta silloin, kun toiminta vastaa yhdistyksen päämäärää tai tarkoitusta. lukien Kaupallisesta toiminnasta saatavat tulot ja pääomatulot eivät ole verovapaita, mutta niille voidaan myöntää tiettyjä huojennuksia, erityisesti soveltamalla kiinteää 10 prosentin veroastetta. yhdistykset 2- vapaita veroista. ovat paikallisista useimmista Tällaiset 16. Hyväksytyt tai verohuojennuksia saavat yhdistykset hyväksytyt Yleishyödyllisiksi yhdistykset, jotka yhdistykset ja yksityisestä ja säätiöistä täyttävät yleishyödylliseen osallistumisesta myönnettävistä toimintaan lain 42 verohelpotuksista annetun artiklassa vahvistetut ehdot ja erityisesti seuraavat ehdot: on Yhdistysten toimittava yleishyödyllisten tarkoitusperien edistämiseksi (näitä ovat sosiaaliapu, kansalaistoiminta, kasvatus, kulttuuri, terveydenhoito, urheilu, ympäristönsuojelu, kehitysyhteistyö, edistäminen, sosiaalitalouden sosiaalityö, vapaaehtoinen tutkimustoiminta, jne. ). Yhdistysten osoitettava vähintään 70% nettotuloistaan näihin tarkoituksiin. on on Yhdistysten toimitettava tilinpäätöksensä vuosittain toimivaltaiselle viranomaiselle hyvässä järjestyksessä. Yhdistyksen purkautuessa sen on luovutettava varansa yleishyödylliseen tarkoitukseen. Yhdistysten sääntömääräinen edustaminen on luottamustehtävä. 17. Yleishyödyllisen tunnusmerkit yhdistyksen Tunnusmerkit on annettu vuoden 1964 yhdistyslain 4 artiklassa, sellaisena kuin ja se on muutettuna säätiöistä 54 yksityisestä yleishyödylliseen myönnettävistä annetulla tunnusmerkit ovat: lailla. osallistumisesta toimintaan verohelpotuksista Tärkeimmät säännöissä määrätyn tarkoituksen on oltava yleishyödyllinen; toiminnan on oltava avointa kaikille eikä vain jäsenille; yhdistys ei saa tavoitella voittoa, voittoa ei saa jakaa, ja hallituksen jäsenille ei saa maksaa palkkiota tehtäviensä suorittamisesta; yhdistyksellä on oltava henkiset mahdollisuudet ja aineelliset tavoitteidensa sääntömääräisten saavuttamiseksi; yhdistys on toiminut jatkuvasti kahden vuoden ajan ennen hakemuksen jättämistä. 18. Verovapauden myöntäminen ks. kohdat 16 ja 17 edellä. 19. Yksityishenkilöiden lahj oitukset luonnollr:. Lahjoittajat, jotka ovat henkilöitä, voivat tietyin ehdoin ja rajoituksin vähentää verohuojennuksia antamansa nauttiville yhdistyksille lahjoitukset verotettavasta tulostaan. Vähennys on yleensä 20 % lahjoituksen arvosta. Vähennysten yhteismäärä ei kuitenkaan 30% verotettavasta tulosta. ylittää saa 20. Yritysten lahjoitukset Oikeushenkilöt voivat tietyin ehdoin vähentää verohuojennuksia nauttiville lahjoitukset. yhdistyksille antamansa Vähennys ei yleensä saa ylittää 10% verotettavasta tulosta. voivat verovähennyksiin Lisäksi oikeuttaa liikeyritysten osallistuminen ja yleishyödylliseen toimintaan erityisesti lahjoitettavaksi taidemuotojen menot. 20 (a). Lahjoitukset taideteosten hankkiminen tiettyjen osoitetut sekä tukemiseen yhdistyksille, joiden kotipaikka on ulkomailla. Yhdistyksiä koskevassa lainsäädännössä ei määrätä tästä asiasta (säätiöiden osalta ks. kohta 24). KIRJANPITO JA TARKASTUS Säätiö voidaan perustaa elävien kesken (inter vivos) tai kuoleman varalta (mortis causa). Edellisessä tapauksessa tarvitaan notaarin vahvistama asiakirja, tapauksessa jälkimmäisessä perustamisesta määrättävä testamentissa. on Rekisteröinti oikeusministeriön alaiseen rekisteriin on pakollista, ja rekisteröinti tiedonannoksi katsotaan viralliseksi perustamisesta. 21. Kirjanpito 23. Perusmääritelmä Vuonna 1994 säätiöistä annetun lain 1 artiklassa säätiö määritellään voittoa tavoittelemattomaksi yhteisöksi, jonka tahdon mukaan varat perustajien asetetaan pysyvästi yleishyödylliseen käyttöön. 24. Kansalaisuusvaatimukset Muiden maiden kansalaiset voivat perustaa säätiön Espanjassa. Lisäksi espanjalaisten säätiöiden tapaan ulkomaiset säätiöt voivat harjoittaa tarkoituksensa mukaista Espanjassa espanjalaisille toit. v^a ja sillä säätiöille myönnettävät edellytyksellä, että niillä on edustus Espanjassa ja ne on rekisteröity säätiörekisteriin. saada edut Rekisteröinti voidaan evätä, jos säätiön tarkoitus ei ole yleishyödyllinen tai jos sitä ei ole laillisesti perustettu sen oman lainsäädännön mukaan kansallisen (edellä mainitun lain 5 artikla). 25. Oikeushenkilöllisyyden saaminen Säätiöt saavat oikeushenkilöllisyyden, kun niiden Säädekirja on rekisteröity. Rekisteröinti jos voidaan Säädekirja ei ole edellä mainitun lain mukainen. 26. Oikeuskelpoisuus evätä, esitettävä 20 päivänä toukokuuta 1965 annetun asetuksen 11 artiklassa määrätään, että yhdistysten on pidettävä kirjaa kaikista tuloistaan ja menoistaan. Tilinpäätös on lähetettävä kaikille yhdistyksen jäsenille yhdistyksen ja vuosikokoukselle yhdessä seuraavan vuoden talousarvion kanssa. Tilinpäätös lähetettävä on aluehallinnolle siinä tapauksessa, että sellaisella yhdistys sijaitsee e autonomisella alueella, jolla ei tai tästä sääntöjä oikeusministeriölle, mikäli yhdistys on hyväksytty yleishyödylliseksi. Tarkastus Vuoden 1964 laissa määrättiin valtion viranomaisten suorittamasta yhdistysten tilintarkastuksesta, mutta tämä kumottiin epäsuorasti vuoden 1978 perustuslaissa. hyväksytyn Yleishyödyllisiksi yhdistyksen toimitettava on toimintakertomus edellisen tilikauden toiminnasta oikeusministeriölle. asiasta, SÄÄTIÖT 22. Perustaminen 55 kohdat 15-20). Tätä varten niillä on oltava valtiovarainministeriön valtuutus, tehtävä helpotuksista ja niiden on erillinen hakemus. KIRJANPITO JA TARKASTUS 29. Kirjanpito laatii taseen hallitus varoista, vuosittain Säätiön ja selvityksen sekä tilinpäätöksen toimintakertomuksen. Sen on myös saatava vastuuvapaus edellisen vuoden tileistä. Kaikki nämä asiakirjat on lähetettävä valtion viranomaisille. Lisäksi suoritettava ulkopuolinen tilintarkastus. tapauksissa tietyissä on säätiön hallituksen Lopuksi on tilivuoden kolmen viimeisen kuukauden aikana tulevaa laadittava talousarvio vuotta varten ja toimitettava se valtion viranomaisille (edellä mainitun lain 23 artikla). 30. Tarkastus tukea ' säätiön Viranoma'ofen valvonnan tarkoituksena on olemassaoloa varmistamalla, että sen perustaminen ja toiminta on laillista. Valvontaa suorittaa valtion viranomainen, kun kyseessä on valtion toimivaltaan kuuluva säätiö. Sama valtion viranomainen on vastuussa tilien tarkastamisesta. Se voi vaatia oikeusviranomaisia puuttumaan säätiön toimintaan tilapäisesti, ja se voi ottaa itselleen hallituksen tehtävät tuomarin määrittämäksi ajaksi. Säätiön varat voivat koostua mistä tahansa tavaroista tai varoista, joiden arvo voidaan määrittää. rahallinen Säätiön on oltava näiden varojen omistaja, ja selvitys niistä on liitettävä rekisteriin. ja käyttää säätiön Varoja hoitaa säätiön hallitus. sääntöjen mukaan Edellä mainitun lain 19 artiklassa asetetaan kuitenkin rajoituksia säätiön varojen käytölle ja säädetään valtion viranomaisten pakollisesta ennakkohyväksynnästä useille toimille. Säätiöt eivät saa omistaa osuuksia sellaisista kauppayhtiöistä, joissa ne joutuisivat vastaamaan yhtiön veloista. omistaa Ne osakeyhtiöiden osakkeita. kuitenkin voivat 27. Varojen käyttö lakkauttamistapauksessa säätiön säätiön varat on Säätiön lakkauttamisen jatkeen jäljelle jääneet siirrettävä yksityisille voittoa tavoittelemattomille toteuttavat säätiön jotka järjestöille, sääntöjen mukaista säädekirjan tai yleishyödyllistä Jollei tarkoitusta. säännöissä toisin määrätä, valvontaelin tai valtion viranomaiset päättävät mitkä järjestöt saavat nämä oikeudet. säädekirjassa Poikkeuksena säätiön voidaan määrätä, osoitettava yleishyödyllisille mainitun lain 31 artikla). näihin määräyksiin säännöissä on varat julkisille (edellä tai että yhteisölle muille VEROTUKSELLINEN ASEMA 28. Laillisesti rekisteröidyt säätiöt, jotka täyttävät edellä mainitun lain 42 artiklan vaatimukset, samat verohelpotukset kuin yhdistykset ( ks. saavat 56 hallituksen kotipaikka toimittamalla kappaleena. julkaistava lehdessä, jäsenten nimi, ammatti, sekä kansallisuus ja kahtena säännöt on virallisessa Tämä Ranskan ilmoitus Oikeuskelpoisuus kiinteistöjä yhdistys voi Hyväksytty hankkia, omistaa ja hallita vain yhdistyksen hoitamiselle ja jäsenten kokoontumiselle tarpeellisia ja yhdistyksen tarkoituksen ehdottoman toteuttamiseksi (vuoden välttämättömiä 1901 lain 6 artikla). Se voi vastaanottaa jälkisäädöslahjoituksia lahjoituksia vain, tarkoitus on jos tai avustustyö, tieteellinen tai lääketieteellinen tutkimus tai jos se on kulttuuri- tai sukuyhdistys hyväksytyn tai yhteisön alayhdistys. ja sen ainoa yleishyödylliseksi hyväntekeväisyys lahjoituksia hyväksytyllä Yleishyödylliseksi laajemmat yhdistyksellä on hieman valtuudet, sil}ä ilmaisua "ehdottoman väittä. "Itömiä" ei sovelleta siihen. Sellainen yhdistys voi myös hankkia sekä ja metsätalousmaata metsiä vastaanottaa ja jälkisäädöslahjoituksia. Jos yhdistys saa lahjoituksena tai rakennuksen, jälkisäädöslahjoituksena joka ei ole välttämätön sen toiminnan kannalta, sen on myytävä rakennus ja pidettävä kauppahinta. Viranomaisten suunniteltu on vastikkeeton kussakin tapauksessa erikseen ja ennakolta. hyväksyttävä luovutus Määrämuotoiset säännöt Sääntöjen muotoa ei ole määrätty, mutta ne ovat osapuolia sitovat. Rekisteröimisvaatimukset RANSKA YHDISTYKSET OIKEUDELLINEN ASEMA Onko lainsäädännössä? yhdistymisvapaus taattu ja 1958 vuoden perustuslain Kyllä, johdannossa, joka sisältää vuoden 1789 kansalaisoikeuksien ihmis- - ja julistuksen perustuslakineuvoston 16. heinäkuuta 1971 antamalla päätöksellä (Ranskan virallinen lehti (Journal Officiel), 18. heinäkuuta 1971). periaatteet, Perusmääritelmä henkilöä pysyvästi Yhdistys on sopimus, jolla vähintään antaa kaksi tietämyksensä työpanoksensa tai toimintaan, jonka tarkoituksena ei ole voiton jakaminen (vuoden 1901 lain 1 artikla). Perustajien vähimmäismäärä Kaksi. Yhdistysmuodot Hyväksymätön tai lakiin perustumaton yhdistys. Hyväksytty yhdistys. Yleishyödylliseksi hyväksytty yhdistys. lainsäädännössä; (Määritelmää ei ole hyväksymisestä päättää valtio. ) Jäsenten kansalaisuusvaatimukset Ei erityisehtoja. Oikeushenkilöllisyys ja sen hankkiminen Hyväksymätön yhdistys: ei sovellu. ilmoittamalla yhdistys: Hyväksytty paikallisille viranomaisille yhdistyksen ja nimi, toimipaikka tarkoitus, 57 Rekisteröinti ei ole pakollinen; ks. kuitenkin 6 kohta ilmoitusmenettelystä. 10. Kaupallinen toiminta Ei kielletty vuoden 1901 laissa eikä oikeuskäytännössä. Voiton tavoittelu on sallittua. 11. Varojen käyttö yhdistyksen purkautuessa Jäljelle jääneitä varoja ei saa osoittaa jäsenille. Yhdistyksen sääntöjen ia/tai päätöksen kokouksen yhdistyksen mukaan jäljelle jäänyt osa luovutetaan yleensä tarkoitusta yleishyödylliselle toteuttavalle järjestölle. samanlaista VEROTUKSELLINEN ASEMA VÄLILLINEN VEROTUS 12. Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 13 artikla 13 Kaikki vapautukset on verolaissa. 13. Muut vapautukset artiklassa säädetyt toteutettu yleisessä Vapautus tietyistä rekisteröinti veroista. 14. Nollavero Ei ole. VÄLITÖN VEROTUS 15. Yleissääntö Kun yhdistys on vapaa arvonlisäverosta eikä tuota voittoa, se ei ole yrityksiä koskevan verotuksen, kuten yhtiöveron, työnantajan ammattikoulutusmaksun tai elinkeinoveron alainen. ei yhdistys ole alainen, normaalin on maksamaan Jos yritysverotuksen velvollinen varallisuusveroa. Kaikki yhdistykset ovat paikallisverojen alaisia; näitä ovat kiinteistövero (ei se sovelleta kalustamattomiin tai yleisölle avoimiin tiloihin) ja kaikkia kiinteistön omistajia koske,^ omaisuusverot (ei sovelleta halpoihin majoitusmuotoihin). Jos yhdistys on vapaa arvonlisäverosta, sen on maksettava ennakkoveroa. Jos työntekijöitä on enemmän kuin 10, yhdistys on velvollinen suorittamaan työnantajan jatkuvaa ammattikoulutusta ja rakennustoimintaa varten. Yhdistykset ovat velvollisia maksamaan veroa pääomatuloistaan. maksut 16. Yhdistysten hyväksyminen Jos yhdistys haluaa toimia tietyillä alueilla, sen on saatava virallinen hyväksyntä. Tällaisia alueita ovat: matkailu ja vapaa-ajan toiminta, tietyt "valtuuksia toiminnot edellyttävät" terveydenhoidon alalla, sosiaalityö tai lääkinnällinen hoitotyö ja luonteeltaan julkisiksi hyväksytyt palveluiksi toiminnot kuten metsästys ja kalastus, urheilutapahtumien virallisten järjestäminen, jne. Yleishyödyllisiksi yhdistykset hyväksytyt ja osoitetaan Hyväksymishakemus sisäministeriölle hyväksynnän myöntää tietyin ehdoin korkein hallinto- oikeus (Conseil d'État). Hyväksyminen asettaa yhdistykselle tiettyjä velvoitteita, suuremman vapauden mutta antaa lahjoituksia ja omistaa vastaanottaa kiinteistöjä. 17. Yleishyödyllisen tunnusmerkit yhdistyksen Yhdistyksen on oltava hyväksytty ja toiminut säännöllisesti kolmen vuoden ajan. Sillä on oltava yleishyödyllinen päämäärä ja sen on toimittava paikallista laajemmalla alueella. Jäsenmäärän on 58 oltava vähintään 200, ja yhdistyksen sääntöjen on oltava valtioneuvoston laatimien mallikantojen mukaiset. 18. Hyväksyminen joka Yhdistyksen hyväksyy valtio, julkisiin yhdistyksille osoittaa palveluihin tehtäviä. liittyviä Yhdistykset saavat erilaisia tukia, joista päättävät viranomaiset ja joita valvotaan tiukasti. Esimerkiksi 8. elokuuta 1985 annettu asetus antaa urheiluliitoille yksinoikeuden kilpailujen järjestämiseen. KIRJANPITO JA TARKASTUS 21. Kirje. pito Lainsäädännön mukainen velvollisuus vakiomuotoisen tilinpäätöksen tekemiseen on vain yleishyödyllisillä, paikallisten viranomaisten tukemilla ja tietyn ja henkilöstömäärä) ylittävää kaupallista toimintaa harjoittavilla yhdistyksillä. (budjetti, rajan tase SÄÄTIÖT OIKEUDELLINEN ASEMA 19. Yksityishenkilöiden lahjoitukset 22. Perustaminen lahjoitukset hyväksytyille Yksityiset ovat yhdistyksille verovähennyskelpoisia 1,25 prosenttiin verotettavasta tulosta ja säätiöille ja yleishyödyllisille yhdistyksille 5 prosenttiin. Lahjoitukset oikeuttavat verovähennykseen, joka on 40 % lahjan lahjoitus on jos arvosta olevien vaikeuksissa tarkoitettu ilmaisten aterioiden tai henkilöiden tajuamiseen). majoituksen Verovähennyskelpoisia vain ovat lahjoitukset ranskalaisille tai Ranskassa toimiville ulkomaisille yhdistyksille. (50%, 20. Yritysten lahjoitukset lahjoitukset ovat Yritysten antamat vähennyskelpoisia 37 tai 42 prosenttiin siten, verotettavasta että voitosta hyväksytyille enimmäismäärä yhdistyksille annettaville lahjoituksille on ja yleishyödyllisille yhdistyksille 1/3000 liikevaihdosta. liikevaihdosta 1/2000 Verovähennyskelpoisia vain lahjoitukset ranskalaisille tai Ranskassa toimiville ulkomaisille yhdistyksille. ovat 59 sisäasiainministerille korkeimmalle (Conseil d'État), Yleishyödyllinen säätiö: Luonnos on ja toimitettava hallinto- edelleen joka oikeudelle säätiön hyväksyessään yleishyödylliseksi antaa sille luvan vastaanottaa toimintapääomansa. Säännöt on laadittava valtioneuvoston jossa antaman mallin mukaan, määritellään hallituksen säätiön ^koonpano. Siinä noudatetaan yleensä jonka mukaan KOimijakoperiaatetta, kolmanneksen nimittävät perustajat, kolmannes edustaa viran puolesta julkista valtaa ja kolmanneksen (conseil säätiön hallitus nimittää d'administration). jäsenistä säätiö: Suojattu Perustetaan yleishyödyllisen säätiön sisällä ilman uutta laUlista muotoa (harvinainen). Liikesäätiö: (4. heinäkuuta 1990 annettu tarvitse laki): Tällaisia säätiöitä ei hyväksyä Ne perustetaan määräajaksi - yleensä 5 vuodeksi - joka voidaan uudistaa, ja toimintaohjelman hyväksyvät niiden viranomaiset. yleishyödyllisiksi. 23. Perusmääritelmä Tavaroiden, oikeuksien ja voimavarojen peruuttamattomasti osoittaminen yleishyödylliseen voittoa tavoittelemattomaan tarkoitukseen. 24. Kansalaisuusvaatimukset jäseniä Kolmannes johtokunnan jäsenistä on julkisyhteisöä määritelmän mukaan ja lakisääteisiä edustavia tehtävään valittuja jäseniä. Voidakseen Ranskassa toimia ja saadakseen oikeudet kuin säätiön on säätiöillä ranskalaisilla saatava hyväksyntä yleishyödylliseksi säätiöksi. pysyvästi samat 25. Oikeushenkilöllisyyden saaminen Säätiö saa oikeushenkilöllisyyden, kun korkein valtioneuvosto on hyväksynyt ja sen yleishyödylliseksi säätiöksi hyväksyntä julkaistu Ranskan virallisessa lehdessä. on 26. Oikeuskelpoisuus Samat oikeudet vastaanottaa lahjoituksia kuin yleishyödyllisellä yhdistyksellä, mutta laajemmat oikeudet omisL. varoja ja kiinteistöjä. 27. Varojen käyttö lakkauttamistapauksessa säätiön Kuten yleishyödyllisillä yhdistyksillä ( ks. 11 kohta), mutta viranomaisten hyväksyntä vaaditaan. VEROTUKSELLINEN ASEMA 28. Katso, mitä edellä on sanottu yhdistysten verotuksellisesta asemasta. KIRJANPITO JA TARKASTUS Kirjanpito- kuten yleishyödyllisillä yhdistyksillä. tilinpäätösvelvollisuus ja 60 ei mutta suhteissa suhteissa, ulkopuolisiin. Siten rekisteröimättömällä yhdistyksellä ei ole omaa oikeushenkilöllisyyttä. b) Companies limited by guarantee (yhtiöt, joiden vastuuvelvollisuus on on rajoitettu muunnos liikeyritysten oikeushenkilöllisyyden perusmuodosta Irlannissa. Tämäntyyppinen yritys ei ole osakeyhtiö, vaan takaavat maksavansa tietyn (yleensä nimellisen) summan yhtiön velkojen kattamiseksi, jos se joutuu selvitystilaan. takauksella). Tämä jäsenet osuuskunnilla c) Industrial and provident societies. Useilla on tämäntyyppinen rakenne. Käytännössä näitä yhdistyksiä koskevat suurelta osin samanlaiset määräykset kuin edellisessä kohdassa mainittuja yhtiöitä. Merkittävä ero on kuitenkin se, että raioitettu yhtiö voidaan perustaa mitä tahansa laillista tarkoitusta varten, kun taas IPS:ksi voi "elinkeinon, vain rekisteröityä liiketoiminnan ammatin harjoittamiseen" perustettu yhteisö. tai myös muuntyyppisiä On yleishyödyllisten yhdistysten kaltaisia yhteisöjä, esimerkiksi trusts (luotettujen miesten hoitamat yhdistykset) ')& friendly societies - (hyväntekeväisyysyhdistykset, avustuskassat). Edellä mainitut kolme yhdistystyyppiä kuitenkin Irlannissa yleisimmät. ovat Perustajien vähimmäismäärä Sekä rajoitetussa yhtiössä että IPS:ssä on oltava vähintään seitsemän jäsentä. yhdistysten Rekisteröimättömien perustajien ei säädetä lainsäädännössä. vähimmäismäärästä IRLANTI YHDISTYKSET OIKEUDELLINEN ASEMA Onko lainsäädännössä? yhdistymisvapaus taattu taataan yhdistymisvapaus Yleinen Irlannin perustuslain 40 artiklan 6 järjestöjen kohdassa. Ei-valtiollisten organizations) (non-governmental järjestäytyä yhdistyksiksi oikeudesta säädetään yhtiölaissa ja "kaupallisia yleishyödyllisiä yhteisöjä" (industrial eli IPS) societies and provident koskevassa lainsäädännössä. Perusmääritelmä tai muuta (association) Yhdistystä vastaavaa käsitettä ei erikseen määritellä Kunkin Irlannin lainsäädännössä. sen yhdistyksen muoto määräytyy valitseman rakenteen oikeudellisen perusteella. Asiaa selvitetään tarkemmin jälje,. ipanä. Yhdistysmuodot 3. säännöt, Yhdistyksiä on kolmea päätyyppiä: (a) bodies Unincorporated (rekisteröimättömät yhdistykset). Näillä voi olla kirjalliset joissa määritellään yhdistyksen tarkoitus ja tavoitteet sekä mahdollisesti annetaan jäsenyyttä ja h'lituksen kokoonpanoa koskevia määräyksiä. Oikeudellisesti säännöt merkitsevät, että yhteisön noudattamaan sitoutuvat jäsenet keskinäisen sopimuksensa ehtoja, eli he säännöissä määriteltyihin pyrkivät ja noudattavat sääntöjä. tavoitteisiin sitovia Säännöt ovat oikeudellisesti keskinäisissä yhdistyksen jäsenten 61 rekisteriviranomaisen erilaisten järjestöjen säännöistä. hyväksymistä 9. Rekisteröimisvaatimukset Kuten edellä on esitetty, rajoitetulle on haettava yhtiölle IPSiIle ja viranomaisen toimivaltaisen rekisteröintiä. Muita rekisteröimisvaatimuksia ei ole. 10. Taloudellinen toiminta Jos että yhdistys Yhdistysten harjoittaa oikeutta kaupallista toimintaa ei ole erikseen rajoitettu. hakee veroviranomaisilta vapautusta tietyistä veroista se sillä perusteella, harjoittaa yleishyödyllistä toimintaa, sen säännöissä on oltava sitova määräys siitä, että kaikki sen hankkimat varat käytetään yksinomaan yleishyödyllisiin tarkoituksiin. on Sitä epätodennäköistä, että veroviranomaiset jotka katsoisivat sallivat hyödyn yleishyödyllisyyden tavoittelemisen, vaatimusten mukaisiksi. sellaiset taloudellisen säännöt, paitsi 11. Varojen Käyttö yhdistyksen purkautuessa Yhtiölaissa ja IPS-yhteisöjä koskevassa lainsäädännössä ei ole selvitystoimien jälkeistä varojen käsittelyä koskevia yleisrajoituksia. Veroviranomaiset että edellyttävät yleishyödyllisen yhdistyksen varat on selvityksen jälkeen siirrettävä jollekin toiselle luonteeltaan yleishyödylliselle yhdistykselle. yleensä, VEROTUKSELLINEN ASEMA VÄLILLINEN VEROTUS 12. Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 13 artikla 13 artikla on Irlannissa. saatettu voimaan Jäsenten kansalaisuusvaatimukset Kolmen tärkeimmän yhdistystyypin jäsenten kansalaisuudesta ei säädetä erikseen lainsäädännössä. Oikeushenkilöllisyyden saaminen Rekisteröimättömällä yhdistyksellä ei ole erillistä oikeushenkilöllisyyttä, kun taas molemmilla muilla päätyypeillä on. saadaan Oikeushenkilöllisyys säännöt toimittamalla sille valtion vaaditussa muodossa elimelle, valtuutettu kyseiselle myöntämään järjestölle. Tämän jälkeen yhteisön säännöt ovat ja yleisön nähtävillä. toimiluvan yhteisön julkisia joka on Oikeuskelpoisuus Yhteisön oikeuskelpoisuudesta määrätään sen säännöissä. Rajoitetun yhtiön oikeuskelpoisuudesta määrätään ja yhtiösopimuksessa yhtiöjärjestyksessä, IPS:n oikeuskelpoisuudesta sen säännöissä. Yleishyöd vi listen yhdistyksen oikeuskelpoisuutta ei ole rajoitettu muuten kuin oikeudellista rakennetta koskevassa lainsäädännössä yleisesti. Määrämuotoiset säännöt vastaavasti. Takauksella rajoitetun yhtiön säännöt on laadittava toimivaltaisen (Companies Office) rekisteriviraston vaatimuksia Yhtiöt käyttävät yleensä yhtiölaissa esitettyjä yhtiösopimuksen yhtiösäännön malleja tai niiden muunnelmia. IPS- hyväksyy säännöt yhteisöjen yhdistysten yleishyödyllisten rekisteriviranomainen (Registrar of Friendly Societies). Sääntöjen muodosta ei ole virallisia määräyksiä, mutta jotakin yleensä käytetään mallina ja 62 yhteisö Rajoitettu yhtiö (tai harvemmin IPS- yhteisö) voi hakea veroviranomaisilta vapautusta eri veroista yleishyödyllisten tarkoitusperiensä perusteella. Jotta yhtiö hyväksyttäisiin tai yleishyödylliseksi yhdistykseksi, sen tavoitteet ja valtuudet on muotoiltava niin, että sen tuloja ja varoja voidaan käyttää yleishyödyllisiin sen pääasiallinen tarkoituksiin tarkoitus sekä tulojen ja varojen käyttö on määritelty sitovasti edellä esitetyn mukaisesti. Tämä tarkoittaa, että laki yhdistystä velvoittaa toimimaan ja käyttämään kaikki tulonsa ja varansa yksinomaan määrittelemiensä päämäärien edistämiseksi. vain ja yhtiötä tai 17. Tunnusmerkit Yleishyödylliseksi katsotaan sellainen yhtiö, jonka tavoitteena on (a) koulutuksen edistäminen, (b) uskonnon edistäminen, (c) köyhyyden lievittäminen, (d) muu yhteiseksi hyväksi koituva luonteeltaan yleishyödyllinen toiminta. Lisäksi yleishyödyllisen yhtiön on vuosittain tarkastettu laadittava tilinpäätös ja saatettava se pyynnöstä veroviranomaisten tarkastettavaksi, ja ja sen on kiellettävä palkkioiden palkkojen maksaminen (kulukorvauksia lukuunottamatta) hallituksen jäsenilleen ja johtajilleen. Sen on myös täytettävä yhdistyksen muun purkautumista aiemmin koskevat mainitut muut vaatimukset. Veroja, joista yhdistykselle voidaan myöntää vapautus, ovat tulovero, yhtiövero (mikäli yhdistys on yhtiö), talletusten myyntivoittovero, pääoman korkotuoton muassa vero, 13. Erity isvapautuksia vapautukset Yleishyödyllisten yhdistysten kannalta (j°ista merkittävät määrätään myös kuudennessa alv- direktiivissä) koskevat muun muassa: (a) peruskoulutusta, korkean asteen koulutusta, ja uudelleenkoulutusta, ammattikoulutusta sairaaloiden, (b) hoitolaitosten, terveyskeskusten ja vastaavien laitosten tarjoamia ja terveydenhoitopalvelulta, sairaala- jotka liittyvät lasten ja nuorten suojelu- ja (c) hoitopalveluja, (d) tavoittelemattomien voittoa yhteisöjen tuottamia hyödykkeitä ja palveluja, läheisesti sosiaalihuoltoon tai sosiaaliturvaan, poliittisia, Pääasiassa (e) uskonnollisia, ammattijärjestöllisiä, filosofisia, isänmaallisia, tai hyväntekeväisyys- päämääriä kansalaisaatteellisia edistävien, voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen tuottamia jäsenilleen palveluja ja hyödykkeitä. 14. Nollavero Nollaveron alaisia hyödykkeitä ovat muun muassa lääkintävälineet ja -laitteet kuten pyörätuolit ja mUut kuljetuslaitteet sekä kuten ortopediset kävelytuet ja kainalosauvat. välineet VÄLITÖN VEROTUS 15. Yleissäännökset Yhtiölaissa ja IPS-lainsäädännössä' ei ole yleisiä määräyksiä yleishyödyllisten yhdistysten verovapaudesta. 16. Yhdistykseksi varotuksessa • hyväksyminen 63 ei hankintavero ja kiinteistön siirrosta tai vuokrauksesta maksettava leimavero. myönnetä Arvonlisäverosta ja yleishyödyllisen vapautuksia, työntekijät maksavat yhdistyksen ennakonpidätysjärjestelmää tuloveroa ansiosidonnaisia (PAYE) sosiaaliturvamaksuja (Pay Related Social Insurance) koskevien määräysten mukaisesti. tai 18. Yksityishenkilöiden tai yritysten lahjoitukset tapauksissa Joissakin yritysten tai yksityishenkilöiden myöntää lahjoituksista voidaan tärkeimpiä verohelpotuksia. Näistä yleishyödyllisten yhdistysten kannalta on se, että tietyt oppilaitokset voivat saada verohelpotuksia £100-£10 000 suuruisista lahjoituksista. KIRJANPITO JA TARKASTUS 19. Veroviranomaisten tehtävänä on valvoa yleishyödyllisiä yhdistyksiä, mutta käytännössä tästä aiheutuva työtaakka ei ole kovin raskas. SÄÄTIÖT voi yhdistys lainsäädäntöä "Säätiöitä" varten ei ole olemassa Irlannissa. erityistä yleishyödylliseksi Veroviranomaisten anoa hyväksymä hyväntekeväisyys- ja valvovilta testamenttilahjoituksia 1973 viranomaisilta hyväntekeväisyyttä koskevien lakien (Charities mukaista Acts) rekisteröimistä. Tällaisia yhteisöjä on kuitenkin Irlannissa vain noin 25 kappaletta. vuoden ei ja ole vhdistysten Rekisteröimättömien valvonnasta annettu erityismääräyksiä. Yhtiöt raportoivat vastaavat toiminnastaan kirjanpidostaan yhtiövirastolle (Companies Office). Niiden on tehtävä vuotuinen tilinpäätös ja pidettävä kirjaa jäsenistössä ja johdossa tapahtuvista muutoksista Suunnilleen jne. samanlaiset määräykset koskevat myös raportoivat (jotka IPS-yhteisöjä Registrar of Friendly Societies - Ääritapauksissa viranomaiselle). tutkijalautakunta voidaan tutkimaan ko. yhteisöjen toimintaa. Yhteisöt, jotka laiminlyövät toistuvasti selontekovelvollisuutensa, poistetaan yhdistysrekisteristä. Yleisesti ottaen kirjanpito- ja valvontamääräykset eivät tiukat. kuitenkaan erityicen asettaa ole 64 ITALIA YHDISTYKSET prefektuurien yhdistyksen laajuudesta. tehtävä, toiminnan riippuen alueellisesta Hyväksymättömistä yhdistyksistä on säädetty eräitä rajoituksia (vrt. 7). OIKEUDELLINEN ASEMA Oikeuskelpoisuus Yksityiset oikeushenkilöt eivät saa ottaa vastaan lahjoja, käyttöomaisuutta, eikä perintöä testamenttilahjoituksia ilman viranomaisten lupaa. Luvan hankkiminen on edellytys omaisuuden siirron voimaantulolle. Hyväksymättömien yhdistysten vapaata varainkäyttöä on rajoitettu siten, että henkilöt, jotka toimivat yhdistyksen nimissä ja sen puolesta vastaavat myös sen veloista. 27. helmikuuta 1985 annetun lain n:o 52 mukaisesti myös hyväksymättömät yhdistykset voivat käyttöomaisuutta. hankkia Hyväksymättömät ja yhdistykset komiteat ovat oikeuskelpoisia. Rekisteröidyt vapaaehtoisjärjestöt, myös sellaiset, ovat muodollisesti hyväksymättömiä yhdistyksiä, voivat hankkia toimintansa harjoittamiseksi tarpeelliset hyödykkeet ja ottaa vastaan testamenttilahjoituksia muita lahjoituksia. jotka ja Määrämuotoiset säännöt Yhdistyksen perustamiskirja on julkinen hakemus yhdistyksen hyväksymisestä. joitakin Sääntöjen vähimmäisvaatimuksia. Rekisteröimisvaatimukset täytettävä on Ei pakollista, mutta jos yhdistystä ei ole jäsenet rekisteröity, sen hallituksen ja vastaavat yhteisvastuullisesti veloista (siviililain 33 artikla). henkilökohtaisesti sen Onko lainsäädännössä? yhdistymisvapaus taattu 14-22 Perustuslain 2 artiklassa ja 18 artiklassa, siviililain 27. helmikuuta 1985 annettu laki, 11. elokuuta 1991 vapaaehtoisjärjestöistä annettu laki n:o 266. artiklassa, Määritelmä määritelty lainsäädännössä. Ei tahansa pysyvä Käytännössä mikä kuuluu useita organisaatio, johon yhteisen saavuttamiseksi tavoitteen toimivia henkilöitä, lukuun ottamatta voiton tavoittelua. Perustajien vähimmäismäärä Ei määrätty. Yhdistysmuodot 1*1 väksytyt yhdistykset Hyväksymättömät yhdistykset Komiteat Jäsenten kansalaisuusvaatimukset Ei rajoituksia. Oikeushenkilöllisyyden saaminen Vain hyväksytyillä yhdistyksillä on hyväksymistä oikeushenkilöllisyys koskevan päätöksen viranomaisten mukaisesti. Yhdistyksen hyväksymisen edellytyksenä on, että sillä on riittävät edellyttämän varat harjoittamiseksi. toiminnan tunnustaminen Oikeushenkilöllisyyden Italian ministerineuvoston voi olla tai puheenjohtajan, alueviranomaisten sääntöjensä 65 arvonlisävero). Tämä koskee myös perintöveroa ja testamenttilahjoitusten verotusta. 14. Nollavero Ei ole. VÄLITÖN VEROTUS 15. Yleissääntö tuloveroa), kiinteistötuloista luonteisista ja Hyväksytyt yhdistykset maksavat (oikeushenkilöiden lasketaan kiinteistötulojen pääomatuloista ja jatkuvasta saaduista jäsenten verotettavaksi tuloksi. hyväksymättömät IRPEG-veroa joka tai tuloista, tai toiminnasta ja katsota ei lyhytaikaisesta taloudellisesta tuloista. Jäsenmaksuja lahjoituksia 16. Yhdistykseksi verotuksessa hyväksyminen kirjallisia, tutkimukseen Historiallisia, tieteellisiä, kokeellisia ja liittyviä yhdistykset edistävät päämääriä maksavat 50 prosentilla alennettua IRPEG-veroa. varsinaiseen Vapaaehtoisjärjestöjen toimintaan ja liike- liittymättömästä tuotantotoiminnasta saama voitto ei ole veronalaista, jos se käytetään järjestön tavoitteiden säännöissä määrättyjen edistämiseksi. 17. Tunnusmerkit Yhdistyksen on oltava oikeushenkilö ja laissa tarkoitettu vapaaehtoisyhteisö. 266/91 n:o 18. Verohelpotusten myöntäminen Vapaaehtoisyhteisöjen verovapauskelpoisuus tullaan määrittelemään valmisteilla olevassa ja sosiaaliministeriön 10. Taloudellinen toiminta voivat yksinomaan Jos Yhdistykset harjoittaa toimintaa. Yhdistyksen taloudellista mahdollinen taloudellinen toiminta ei saa tähdätä rahallisen voiton saamiseen, tavoitteiden vaan toteuttamiseen. yhdistyksen taloudellinen toiminta ei kuitenkaan liity yhdistyksen tarkoitukseen, yhdistystä voidaan pitää tosiasiallisesti yhtiönä, millä on merkittäviä verotuksellisia ja sosiaalisia seuraamuksia. Siviililain 24 artiklassa kielletään yhdistyksen voiton jakaminen sen jäsenten kesken. 11. Varojen käyttö yhdistyksen purkautuessa jäävät varat perustamiskirjan käytetään Jäljelle yhdistyksen tai sääntöjen määräämällä tavalla. Mikäli käytöstä ei ole erikseen määrätty, noudatetaan purkautumisesta päättäneen yleiskokouksen varojen käytöstä. Mikäli tällaista päätöstä ei ole, viranomaiset päättävät varojen käytöstä. päätöstä VEROTUKSELLINEN ASEMA VÄLILLINEN VER. ^ JS 12. Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 13 artikla Toteutettu. 13. Muita erityisvapautuksia toimittamat suorittamat Vapaaehtoisjärjestöjen tavarat on ja palvelut vapautettu arvonlisäverosta, rekisteröimisverosta sekä yhdistyksen vapaaehtois perustamiskirjaan liittyvistä järjestöjen veroista. toimintoihin ja Yhdistykset on vapautettu maksamasta lahja-, saamistaan omaisuudenluovutus-, maarekisteri- ja (käyttöomaisuuden INVIM-veroa lahjoituksista 66 valtiovarainministeriön yhteispäätöksessä. 19. Yksityishenkilöiden lahjoitukset tai voivat vähentää. Yksityishenkilöt lahjoitukset verotuksessa humanitaarisiin, yleishyödyllisiin, uskonnollisiin poliittisiin tarkoituksiin enintään 2 prosenttiin asti. Tämä enimmäismäärä voidaan ylittää, jos lahjoituksen saaja on järjestö, jonka koulutusta, edistää tehtävä tutkimusta, levitystä, tiedon kulttuuriperintöön kuuluvan kohteen hankkimista, ylläpitoa tai entistämistä tai kulttuuriministeriön hyväksymiä messuja tai näyttelyitä, tai joilla on erityistä kulttuurista tieteellistä mielenkiintoa. järjestää on keskustukijärjestölle Lahjoitukset Italian katolisen kirkon ja papiston kehitysmaiden ihmister auttamiseksi voidaan vähentää kahteen miljoonaan Italian liiraan asti. Lahjoitukset rekisteröidyille vapaaehtoisjärjestöille eivät enää ole vähennyskelpoisia. Ainoat hyväksyttävät vähennykset koskevat alaisia toisaalta yhtiöveron toisaalta organisaatioita ja ovat vapaaehtoisyhdistyksiä, oikeushenkilöitä. Vapaaehtoisjärjestöjen alueelliseen rekisteriin kuuluminen ei siis enää kelpaa vähennysperusteeksi. jotka 20. Yritysten lahjoitukset vähentää Kuten yksityishenkilötkin, yritykset lahjoitukset voivat humanitaarisiin, yleishyödyllisiin, uskonnollisiin poliittisiin tarkoituksiin enintään 2 prosenttiin asti. joiden yhdistyksille, tai 20 (a). Lahjoitukset kotipaikka on muualla. 67 Samat säännökset koskevat yhdistystä, jolla on toimipaikka Italiassa, kunhan se on merkitty alueelliseen rekisteriin Italian alueella. KIRJANPITO JA TARKASTUS 21. Hallintoviranomaisilla on valta valvoa yhdistyksiä ja suorittaa tarkastuksia. SÄÄTIÖT 22. Perustaminen Säädekirja julkinen (yksipuolinen asiakirja tai elossa olevien keskeinen testamentti). 23. Perusmääritelmä Yksityinen omaisuus tarkoitukseen. oikeushenkilö, on osoitettu jonka tiettyyn 24. Kansalaisuusvaatimukset Ei ole. 25. Oikeushenkilöllisyyden saaminen luvalla Hallituksen ministerineuvoston antaman as. aksen muodossa. Italian puheenjohtajan 26. Oikeuskelpoisuus Kuten hyväksytyillä yhdistyksillä. 27. Varojen käyttö lakkauttamistapauksessa säätiön säännöissä toisin määrätä, Jollei viranomaiset luovuttavat säätiön jäljelle jäävät varat jollekin toiselle vastaavassa tarkoituksessa toimivalle yhteisölle. VEROTUKSELLINEN ASEMA 28. tieteelliset, Historialliset, kirjalliset, kokeelliset tai tutkimukseen liittyvät säätiöt, joiden tarkoitus on presidentin asetuksen 601/73 6 artiklan mukaisesti yksinomaan kulttuurinen, saavat 50 verovähennyksen prosentin oikeushenkilöiden verotettavasta tulosta. Tavarat, jotka on tuotu maahan säätiöitä varten tarkoituksena avustaa tai toteuttaa koulutus-, hyväntekeväisyys-, työharjoittelu-, tai tutkimustoimintaa, vapautettu arvonlisäverosta. opiskelu- on eivät harjoita Lisäksi yleisperiaatteena on, että säätiöt, kaupallista jotka muuta maataloustoimintaa eivät kaupallista ole toimintaa, presidentin velvollisia maksamaan 4 artiklassa asetuksen tarkoitettua arvonlisäveroa. 633/72 tai KIRJANPITO JA VALVONTA 29. Kirjanpito Ei. 30. Valvonta oikeus valvoa on Viranomaisilla säätiöiden toimintaa, mikä tarkoittaa lähinnä säätiön oikeutta muuttaa tarkoitusta silloin, kun sen tarkoitus on tullut mahdottomaksi saavutettu saavu. aa merkityksettömäksi. Viranomaisilla on valta yhteensovittaa säätiöiden toimintaa tai yhdistää niitä, jos niiden varat käyvät riittämättömiksi. tai tai 68 LUXEMBURG YHDISTYKSET OIKEUDELLINEN ASEMA Onko yhdistymisvapaus taattu laissa? On, 17. lokakuuta 1868 annetun sellaisena perustuslain 26 artiklassa, kuin se on muutettuna, 21. huhtikuuta laki 1928 annettu muutettu ja yleishyödyllisistä yhdistyksistä toukokuuta 1936 säätiöistä annettu yhdistymisvapauden takaamisesta. ja laki 11. Perusmääritelmä 21. huhtikuuta 1928 annetun lain 1 artiklassa määritellään yleishyödyllinen yhdistys sellaiseksi yhdistykseksi, joka tai kaupallista ei harjoita hankkimaan toimintaa jäsenilleen aineellista etua. Perustajien vähimmäismäärä teollista eikä pyri Kolme. Yhdistysmuodot Association sans but lucratif (ASBL) (yleishyödyllinen yhdistys) Lakiin perustumaton yhdistys Jäsenten kansalaisuusvaatimukset Ei rajoituksia. Oikeushenkilöllisyyden saaminen Yhdistyksestä tulee oikeushenkilö sinä päivänä, kun sen säännöt julkistetaan. Oikeuskelpoisuus ASBL voi hallita omistusoikeudella tai muulla oikeudella vain niitä kiinteistöjä, jotka ovat säännöissä ilmoitetun tarkoituksen saavuttamiseksi. tarpeen sen 69 Kalusteiden osalta omistusta ei ole rajoitettu. frangin Yli 500 000 L uAemburgin suuruisten lahjoitusten vastaanottamiseen on aina saatava lupa suurherttuan asetuksella. 8. Määrämuotoiset säännöt Notaarin vahvistama ilmoitukseen perustuva asiakirja. tai yksityiseen 9. Rekisteröimisvaatimukset kotipaikka yhdistyksen Perustamiskirja rekisteröitävä. on Säännöt ja tiedot hallituksen jäsenten suku- ja etunimi, ammatti ja kotipaikka on sekä ja ilmoitettava kauppa- kaikki yhdistysrekisteriin. Myös ilmoitettava. muutokset Aakkosellinen on kotipaikan toimitettava sen siviilituomioistuimen säännöt on kuun aikana, julkistettu. päivitetään vuosittain. jolloin Luettelo jäsenluettelo yhdistyksen rekisteriin on 10. Taloudellinen toiminta Taloudellisen edun tavoittelu ei ole oltava kiellettyä, mutta luonteeltaan väliaikaista ja toissijaista suhteessa varsinaiseen tarkoitukseen. yhdistyksen sen on 11. Varojen käyttö yhdistyksen purkautuessa säännöissä Jollei toisin määrätä, yleiskokous päättää varojen käytöstä. Jos yleiskokous ei pysty päättämään asiasta, selvitysmiehet osoittavat varat tarkoitukseen, joka vastaa sosiaalista päämäärää niin hyvin kuin mahdollista. VEROTUKSELLINEN ASEMA VÄLILLINEN VEROTUS 12. Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 13 artikla kaupallisesta toiminnasta. Vain ASBL- yhdistysten yleishyödyllinen toiminta on niiden verosta, vapautettu mahdollinen tai väliaikaisesti harjoittama taloudellista etua tuottava toiminta. sivutoimisesti ei 17. Tunnusmerkit ASBL-yhdistyksiksi voidaan hyväksyä yhteisöt, jotka harjoittavat luonteeltaan liittyvää, hyväntekeväisyyteen uskonnollista yleishyödyllistä tai toimintaa(terveys, nuoriso ja urheilu, tiede, taide, kulttuuri). 18. Verovapauden myöntäminen Hakemus on tehtävä oikeusministeriölle. Verovapauden myöntämisen perusteena on yhdistyksen voittoa tavoittelematon toiminta ja yhdistyksen hyväksyminen sääntöjensä perusteella Verotuksellisesta yleishyödylliseksi. asemasta määrätään valtioneuvoston lausunnon annetulla perusteella suurherttuan asetuksella. Verotukselliset erioikeudet myönnetään tämän jälkeen verolai" perusteella. 19. Yksityishenkilöiden tekemät vastikkeettomat lahjoitukset voidaan Kokonaisarvoltaan yli 5 000 LUF lahjoituksista vuodessa vähentää enintään kymmenen prosenttia verotettavasta nettokokonaistulosta tai 10 000 000 LUF. Tällaiset lahjoitukset yleishyödyllisiksi on hyväksytyille tai muille sellaisiksi lailla hyväksytyille yhteisöille. tehtävä 20. Yritysten tekemät vastikkeettomat lahjoitukset Luxemburgiin sijoittautuneisiin yrityksiin sovelletaan samoja sääntöjä kuin yksityishenkilöiden lahjoituksiin. 20 (a). Lahjoitukset ulkomaisille yhdistyksille Kyllä. 13. Muita erityisvapautuksia tai Julkisten järjestämä retkeilymajatoiminta, urheilu-, tiede-, laitosten koulutustoiminta, yksityisten talous- ja koulutus-, kulttuuri-, ammattitapahtumien järjestäminen sillä edellytyksellä, että niistä saadut tulot käytetään pääosin järjestelykustannusten peittämiseksi, teatteriesitykset, kongressit, lääkärin- ja lääkintäpalvelut tarkoitetut edellyttäen, todennäköisesti vapautukset aiheuta kilpailun vääristymistä. edellä eivät että 14. Nollavero Ei ole. VÄLITÖN VEROTUS 15. Yleissääntö henkilöt maksavat 159 Luxemburgin ASBL:t verolain artiklan mukaisesti kunnallisveroa (l'impôt sur le revenu des collectivités eli IRC). Kaikki IRC- velvolliset ovat myös /ei ollisia maksamaan omaisuusveroa. 29. joulukuuta 1971 annetun lain 25 artiklassa määrätään rekisteröinti- ja perintöoikeudesta omaisuuden siirrosta kuolemantapauksissa. Elossa tapahtuvista olevien lahjoituksista ja testamenttilahjoituksista peritään veroa kuusi prosenttia. kesken ja 16. Yhdistykseksi verotuksessa hyväksyminen ja yksinomaisesti Suoranaisesti liittyvää kulttuuriin hyväntekeväisyystoimintaa tai yleishyödyllistä toimintaa harjoittavat järjestöt on verolain 161 artiklan mukaisesti vapautettu IRC-verosta. Ne ovat silti velvollisia maksamaan veroa tai harjoittamastaan teollisesta 70 Eivät ole vähennyskelpoisia. KIRJANPITO JA TARKASTUS 21. Kirjanpito vastaanottamisluvan Lahjoitusten siviilituomioistuimen saamiseksi rekisteriin on toimitettava yhdistyksen sen vuotuinen perustamisajankohdasta tai kymmenen viimeisen vähintään tilikauden osalta. kirjanpito lähtien Kuten säännöissä määrätään. Muussa tapauksessa oikeusministeri määrää säätiön käytettäväksi varat perustamistarkoitusta mahdollisimman läheisesti tarkoituksen edistämiseen. vastaavan VEROTUKSELLINEN ASEMA 28. Kuten yhdistyksillä. KIRJANPITO JA TARKASTUS SÄÄTIÖT *~*™* 29. Kirjanpito 22. Perustaminen siirto tapahtuu Varojen oikeaksi todistetulla asiakirjalla tai testamentilla. Se suurherttuan asetuksella. hyväksytään ja Tilinpäätös toimitettava vuosittain kuukauden päättymisestä. julkaistaan virallisessa lehdessä. on talousarvio oikeusministeriölle kahden tilikauden asiakirjat viimeistään kuluttua Nämä 23. Määritelmä 30. Tarkastus Vuoden 1928 lain 40 artiklan mukaisesti oikeusministeri valvoo, että säätiön varat käytetään sitä tarkoitusta varten, johon se on perustettu. joiden on Säätiön toimiala on rajattu laissa siten, säätiöiksi katsotaan ainoastaan että pääasiallisena laitokset, jo niillä tulolähteenä perustamisajankohtana tai olleiden myöhemmin hankittujen varojen tuotto; luonteeltaan harjoittavat ja liittyvää, hyväntekeväisyyteen uskonnollista, taiteellista, koulutuksellista yhteiskunnallista tai taikka urheiluun tai matkailuun liittyvää, voittoa tavoittelematonta toimintaa. tieteellistä, jouva 24. Kansalaisuusvaatimukset Ei ole. 25. Oikeushenkilöllisyyden saaminen Siitä hetkestä, hyväksytty suurherttuan päätöksellä. jolloin säännöt on 26. Oikeuskelpoisuus Kuten yhdistyksillä. 27. Varojen käyttö lakkauttamistapauksessa säätiön 71 ALANKOMAAT lainsäädännössä, mutta ne hyväksytään lainopillisesti). YHDISTYKSET 5. Jäsenten kansalaisuusvaatimukset Ei rajoituksia. 6. Oikeushenkilöllisyyden saaminen Täysivaltainen oikeushenkilöllisyys: yhdistys, jonka säännöt on julkistettu notaarin vahvistamalla ilmoituksella (kyseinen ilmoitus voidaan tehdä myös olemassaoloaikana). yhdistyksen Tällainen kirjattava yhdistysrekisteriin. yhdistys on jonka sääntöjä notaarin Rajoitettu oikeushenkilöllisyys: Yhdistys, ei ole julkistettu vahvistamalla yhdistyksen ilmoituksella. Tällaisen kirjaaminen yhdistysrekisteriin rajoittaa yhdistyksen vastuuta velvoitteista, joka on voimassa vain siinä määrin kuin vastapuoli pystyy osoittamaan, että yhdistys ei voi vastata velvoitteistaan. hallituksen että ratkaisee. ulkomailla Ulkomainen yhdistys: Alankomaat noudattaa "^riaatetta, jonka mukaan perustamispaikka Tästä perustettu seuraa, yhdistys hyväksytään Alankomaiden ulkomaista soveltuvaa alueella, ja perusteella (jonka lainsäädäntöä yhdistyksen oikeushenkilöllisyys määräytyy) noudatetaan Alankomaissa tämän yhdistyksen suhteen. 7. Oikeuskelpoisuus Yhdistys, jonka säännöt on julkistettu notaarin vahvistamalla ilmoituksella, on täysin oikeuskelpoinen. Se voi tehdä sopimuksia, ottaa vastaan lahjoituksia ja rajoituksetta. hankkia ole ei Yhdistys, julkistettu vahvistamalla ilmoituksella (ja jolla on siis rajoitettu oikeushenkilöllisyys), ei voi hankkia kiinteistöjä jonka notaarin sääntöjä OIKEUDELLINEN ASEMA Onko lainsäädännössä? yhdistymisvapaus taattu On, yhdistymisvapaus koskee kaikkia niitä henkilöitä, joilla on kotipaikka Alankomaiden alueella (perustuslain 1 ja 8 artikla). Perusmääritelmä kuitenkaan BW 2 artiklan 26 kohdan mukaisesti yhdistys on oikeushenkilö, joka koostuu jäsenistä ja joka on perustettu tietyn tarkoituksen toteuttamiseksi. Tarkoitus kuin ei keskinäisiä osuustoiminnallisia yhdistyksiä13 koskevassa lainsäädännössä määritelty tarkoitus. Yhdistys perustetaan monenkeskisellä oikeustoimella. Yhdistys ei saa jakaa voittoa jäsenilleen. sama ole ja Perustajien vähimmäismäärä Kaksi. Yhdistysmuodot Yksityisellä yhdistys ilmoituksella perustettu Notaarin vahvistamalla perustettu yhdistys ilmoituksella 'Maaton' yhdistys, nimenomaisesti yhdistyksistä yhdistys jota kansalliset (kansainvälinen lait eivät Tällaisista säädetty ole koske, ei 13 Nämä ovat eräitä Alankomaiden lainsäädännössä hyväksyttyjä yhdistystyyppejä. 72 rekisteröitävää omaisuutta eikä olla perinnön saajana. Määrämuotoiset säännöt Ei, tosin tiettyjen pakollisten kohtien on sisällyttävä vahvistamalla notaarin ilmoituksella julkistettuihin sääntöihin. Pakollinen rekisteröinti ainoastaan Ei. Koskee notaarin vahvistamalla ilmoituksella perustettuja tai rekisteröityjä yhdistyksiä. Ilmoitus on kirjattava yhdistyksen kotipaikan kauppakamarin pitämään rekisteriin. 10. Taloudellinen toiminta Yhdistys voi harjoittaa taloudellista toimintaa, mutta se ei saa jakaa jäsenilleen. tuottoa toiminnan Yhdistyksen tarkoitus ei saa olla voiton tavoittelu jäsentensä eduksi. selvityksessä 11. Varojen käyttö yhdistyksen purkautuessa Notaarin vahvistamalla ilmoituksella perustetun yhdistyksen säännöissä on jäljelle määrättävä jääneiden varojen käytöstä (BW 2 artiklan 2" *; Velkojen maksun jälkeen jäljellä jaetaan määräsuhteessa kaikkien niiden kesken, joilla on lain mukaan niihin oikeus, muussa tapauksessa jäsenten kesken. Jos kukaan ei voi osoittaa oikeuttaan jäljellä oleviin varoihin, ne siirtyvät valtiolle, joka käyttää ne mahdollisuuksien mukaan oikeushenkilön tarkoitusten edistämiseksi (BW, 2 artikla 23b(l)). olevat varat VEROTUKSELLINEN ASEMA VÄLILLINEN VEROTUS 12. Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 13 artikla yhdistyksiä Kaikki vapautukset on toteutettu. koskevat 73 13. Muita erityisvapautuksia liittyville on myönnetty Yhdistysten tuottamille tavaroille ja useita palveluille vapautuksia. yhdistysten Lisäksi jäsenilleen tuottamille palveluille ja niihin tavaroille voidaan sillä myöntää edellytyksellä, että vapautukset eivät aiheuta kilpailun rajoituksia ja että tuottoa yhdistys ei pyri jakamaan jäsenten kesken. erityisvapautuksia 14. Nollavero Ei ole. VÄLITÖN VEROTUS 15. Yleissääntö voi Tulovero. Yleiset verolait koskevat myös joille yhdistyksiä, (oikeushenkilöinä) ei ole erillistä veroa. joutua maksamaan Yhdistys yhtiöveroa (Vpb) liikevoitosta, jos se harjoittaa liiketoimintaa, joka asettaa sen yhtiöveroa kilpailutilanteeseen maksavien yritysten kanssa. Käyttö hallitsevat maksavat kunnallisveroa. :aisuusvero. Käyttöomaisuutta tai käyttävät yhdistykset 16. Yhdistykseksi verotuksessa hyväksyminen Ei erikseen määritelty. Perintöverolain 24 artiklan 4 kohdassa määrätään hyväksyttyjen yleishyödyllisten yhteisöjen verohelpotuksista. Yleishyödyllinen yhdistys vapautetaan täysin verosta, jos sen voitto vuoden aikana on vähemmän kuin HFL 13 000 tai jos sen yhteenlaskettu voitto neljän viimeksi kuluneen vuoden ajalta on vähemmän kuin HFL 65 000 sillä ehdolla, että se ei ole tavoitellut voittoa tai ollut tavoittelu merkitykseltään vähäistä ja voitto on voiton on saaja tapauksessa vähennyskelpoisia kaikissa tapauksissa, joissa alankomaalainen on yhdistys, jolla o. ,. ähintään 25 jäsentä (tässä edellytetä yleishyödyllisyyttä) sillä edellytyksellä, että lahjoitus on elinkoron muodossa ja yhdistys on täysin oikeuskelpoinen eikä yhdistys ole velvollinen maksamaan yhtiöveroa. ei 20. Yritysten lahjoitukset Lahjoitukset yhdistyksille ja säätiöille, joiden kotipaikka on Alankomaiden alueella ja joilla on koulutuksellinen, uskonnollinen, hyväntekeväisyyteen tai kulttuuriin liittyvä tai yleishyödyllinen lukien poliittiset tarkoitus puolueet) ovat vähennyskelpoisia, siltä osin kuin niiden yhteenlaskettu arvo ylittää HFL 500, kuitenkin enintään kuuteen prosenttiin asti verotettavasta tulosta. (mukaan 20 (a). Lahjoitukset yhdistyksille, joiden kotipaikka on muualla. säännökset koskevat Samat valtiovarainministeriön erikseen nimeämiä yhdistyksiä, joiden kotipaikka on ulkomailla. KIRJANPITO JA TARKASTUS 21. Kirjanpito hallitus antaa Yhdistyksen yleiskokoukselle vuosikertomuksen yhdistyksen tilanteesta ja sen asioiden hoidosta kuuden kuukauden kuluessa tilikauden loppumisesta. Hallitus esittää yleiskokoukselle hyväksyttäväksi takeen ja tuloslaskelman sekä huomautuksensa. Hallituksen jäsenet ja yhdistyksen muut toimihenkilöt nämä asiakirjat. allekirjoittavat. Tarkastus on yhteisöt käytetty yksinomaan yleishyödyllisiin tarkoituksiin (yhtiöverolain 5 artikla ja 20. elokuuta 1971 annettu asetus). kokonaan Seuraavat yhtiöverosta: vapautettu kirjastot, hyväntekeväisyysyhteisöt, eläkekassat, ja ympäristönsuojelutehtäviä hoitavat yhteisöt ja eräät muut erityisalojen yhteisöt. tulon Käyttöomaisuudesta verotus: vapautetut yhtiöverosta yhdistykset voivat hakea osinko- tai korkotulosta lähdeveron pidätetyn palauttamista. luonnon- saadun Kiinteän omaisuuden verovapaudesta on (koskevat annettu erityismääräyksiä muun muassa joita käytetään uskonnollisiin tarkoituksiin). rakennuksia, 17. Tunnusmerkit Asianomaisissa laeiss?. ei ole annettu yleismääritelmää. Perintölaissa määrätään, että testamenttilahjoitus tai muu lahjoitus ei ole luonteeltaan yleistä etua edisi- /ä, jos siihen on liitetty ehto. Oikeusopilliselta kannalta yleinen etu erotetaan tai rajoitetun eturyhmän edusta. yksityisestä edusta 18. Verovapauden myöntämisen edellytykset Rekisteröinti- perintöveroviranomaiset hyväksyneet yhdistyksen. 19. Yksityishenkilöiden lahjoitukset ja ovat Lahjoitukset hyväksytyille alankomaalaisille yhdistyksille prosentin 1-10 oikeuttavat vähennykseen verotettavasta tulosta siltä osin kuin lahjoitusten arvo on yli HFL 120 vuodessa ja lahjoittajaa kohden. Virallisesti vahvistettuihin vähintään viisivuotisiin sopimuksiin perustuvat kokonaan ovat lahjoitukset 74 valtiolle, joka määrää niiden käytöstä mahdollisuuksien mukaan yhdistyksen tark^usta vastaavas'* • VEROTUKSELLINEN ASEMA 28. Verotus Kuten yhdistysten verotus. KIRJANPITO JA TARKASTUS 29. Kirjanpito säätiön hallitus BW:n 2 luvun 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti on laatimaan oikeushenkilön velvollinen taseen kuuden ja tilikauden kuukauden säilyttämään ne päättymisestä kymmenen vuoden ajan. kuluessa sekä tuloslaskelman 30. Tarkastus tietoja pyytää Sisäinen: Kuten säännöissä määrätään. viranomaiset Ulkoinen: Hallituksen voivat säätiön hallitukselta. Mikäli pyyntöön ei vastata, oikeuden puheenjohtaja voi määrätä, että asiakirjat on esitettävä hallituksen viranomaiselle. Tuomioistuimella on tai v3. ia hallituksen viranomaisten jonkun asianosaisen pyynnöstä erottaa tai väliaikaisesti pidättää hallituksen jäsenet toimestaan ja nimittää heille sijaiset. on yhdistyksellä 1 alakohdassa Sisäinen: Säännöissä voidaan määrätä, että oltava tilintarkastuskol'^io. Jos yhdistyksellä ei ole mainittua kollegiota tai BW 2:393 artiklan tarkoitettua yleiskokous valitsee tilintarkastajaa, vähintään vuosittain kaksi tilintarkastajaa, jotka eivät saa olla hallituksen jäseniä. Ulkoinen: hyväksytyn todistuksella luotettavuudesta. julkistaminen ei ole pakollista. tilintarkastajan tilinpäätöksen Tilinpäätöksen SÄÄTIÖT (STICHTING) 22. Perustaminen Vahvistetulla johon sisältyvät säätiön säännöt. Säännöt on kirjattava säätiön kotipaikan alueellisen teollisuuskamarin ja kauppa- ylläpitämään säätiörekiste;: ' ^ asiakirjalla, 23. Perusmääritelmä perustettu Oikeustoimella oikeushenkilö, jolla ei ole jäseniä ja joka hinnoissa pyrkii käyttämällä määriteltyä tarkoitukseen osoitettuja varoja. toteuttamaan tarkoitusta 24. Kansalaisuusvaatimukset kotipaikan oltava Säätiön Alankomaiden alueella, vaikka sillä voi olla toimistoja myös ulkomailla. 25. Oikeushenkilöllisyyden saaminen on Virallisesti perustamiskirjalla. oikeaksi todistetulla 26. Oikeuskelpoisuus Säätiöt ovat täysin oikeuskelpoisia. 27. Varojen käyttö lakkauttamistapauksessa säätiön säännöissä määrätään. Jos Kuten kenelläkään oikeusvaadetta ei ole jäljelle jääviin varoihin, ne siirtyvät 75 ITÄVALTA YHDISTYKSET Muiden maiden kansalaiset voivat olla jäseninä itävaltalaisissa yhdistyksissä, vaikka eivät asuisi maassa. Oikeushenkilöllisyys ja sen hankkiminen on Jokaisella vuoden 1951 yhdistyslain mukaisesti perustetulla yhdistyksellä on Yhdistyksen oikeushenkilöllisyys. perustamisaikomus ilmoitettava yhdistyksistä vastaaville toimivaltaisille viranomaisille, ja siihen on liitettävä yhdistyksen luonnos säännöistä. Jos perustamiskiellosta ei ilmoiteta kuuden viikon kuluessa tai jos viranomaiset ovat ilmoittaneet, että perustamista ei jo kielletä, aloittaa toimintansa. Perustamiskokouksessa vähintään kolme jäsentä päättää perustaa yhdistyksen, joka perustuu sääntöihin, joita viranomaiset eivät ole hylänneet. saa Tällä Säännöissä oikeushenkilöllisyyden. määrättyjen valinnalla yhdistys saa oikeuskelpoisuuden. päätöksellä edustajien yhdistys yhdistys voi Oikeuskelpoisuus Täysi oikeustoimikelpoisuus saa\ e aan yhdistyksen perustamisen jälkeen. Määrämuotoiset säännöt mainittava, Vuoden 1951 lain mukaisissa säännöissä yhdistys on rekisteröidään vuoden 1951 yhdistyslain 12 artiklan mukaisesti. että VEROTUKSELLINEN ASEMA VÄLILLINEN VEROTUS 12. Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 13 artikla. Yhdistyksillä on Itävallassa kaikki edellä mainitun artiklan mukaisesti sovellettavat vapautukset. OIKEUDELLINEN ASEMA Onko lainsäädännössä? yhdistymisvapaus taattu 12 perustuslain artiklassa: Kyllä, Itävallan kansalaisten oikeus perustaa yhdistyksiä yhdistyksiä. Aatteellisia 1951 koskee yhdistyslaki. erityisesti vuoden Perusmääritelmä Lainsäädännössä ei ole määritelmää. ja Oikeuskirjallisuudessa oikeuskäytännössä yhdistys on (1) vapaaehtoinen, (2) pysyväksi tarkoitettu, (3) useiden henkilöiden järjestäytynyt yhteenliittymä, joka (4) pyrkii tiettyyn sallittuun yleishyödylliseen päämäärään (5) jatkuvan yhteisen toiminnan avulla. Perustajien vähimmäismäärä Yksi perustaja (henkilö, joka ilmai«p: perustamiseen; halunsa yhdistyksen riittää. Lisäksi yhdistyksellä on oltava vähintään kolme jäsentä (ks. myös kohta 6). Yhdistysmuodot Itävallan oikeusjärjestelmässä erotetaan toisistaan yleishyödylliset yhdistykset jotka kuuluvat (ideellen Vereine), yhdistyslain vuoden 1951 (Vereinsgesetz) voittoa ja tavoittelevat yhdistykset, joita koskee vuoden 1852 Vereinspatent-Xaki. piiriin Jäsenten kansalaisuusvaatimukset 76 Yksityishenkilöiden lahjoitukset uskonnollisille yhteisöille (1 000 ATS oppilaitoksille, vuodessa asti), tutkimuksen ja kehityksen parissa toimiville yhdistyksille voivat olla tuloveroyähennyskelpoisia. Lahjoitusten verovähennyskelpoiset määrät on rajattu kymmeneen edellisen vuoden kokonaistuloista. prosenttiin SÄÄTIÖT OIKEUDELLINEN ASEMA 22. Perustaminen Vapaa 23. Perusmääritelmä tai Säätiöitä on kahta eri tyyppiä. 1) Säätiölain (Bundes-Stiftungs-und-Fonds Gesetz) kansallisen yleisen lainsäädännön mukaiset säätiöt, joilla on pysyviä varoja hyväntekeväisyyden harjoittamista yieishyöuyllistä tai toimintaa varten. 2) Yksityiset säätiöt, joilla on oikeushenkilöllisyys ja joille perustaja varat hoidettavaksi käytettäväksi hyväksyttävää määrittelemäänsä tarkoitusta varten. 24. Kansalaisuusvaatimukset osoittanut on ja Ei ole. 25. Oikeushenkilöllisyyden saaminen Tyypin 1 säätiöillä ( ks. edellä kohta 23) jonka ne on oikeushenkilöllisyys, saavat, kun toimivaltaiset viranomaiset myöntävät säätiölle toimiluvan. 2 säätiöillä on Tyypin oikeushenkilöllisyys, jonka ne saavat rekisteröityessään yhtiörekisteriin (Firmenbuch). 13. Muita erityisvapautuksia Ei muita. 14. Nollavero Ei ole. VÄLITÖN VEROTUS 15. Yleissääntö ovat (Körperchaftssteuer) Yhteisöveron "vailla alaisia oikeushenkilöllisyyttä olevat ryhmät, laitokset, muu käyttötarkoitukseen sidottu omaisuus". säätiöt myös sekä 16. Verovapaus yhdistykset, Yleishyödylliset hyväntekeväisyyttä harjoittavat yhdistykset ja uskonnolliset yhteisöt (Bundesabgabenordnung-verolain artikla ,34-37), pienet vakuutusyhtiöt (60 000 ATS), maatalousosuuskunnat, joiden tarkoituksena on koneiden ja laidunmaiden jne. , yksityiset säätiöt, ammattiyhdistykset, jotka ovat laillisia ammatin edustajia, sekä pienten ja keskisuurten yritysten rahoitnsyhdistykset. yhteiskäyttö 17. Tunnusmerkit Tärkein peruste hyväksymiselle on sääntöjenmukainen yhdistyksen esimerkiksi tarkoitus, harjoittaminen, hyväntekeväisyyden yleishyödyllinen tai yhdistyksen säännöissä mainittu erityinen tarkoitus. IF Verovapaudennr jntäminen päämäärä Laillisesti tunnustetut uskonnolliset ja keskinäiset yhteisöt, eläkekassat avustuskassat, jotka täyttävät yhteisöjen tuloverolain (KSTG) 6 artiklan ehdot. Vapautukset eivät koske rajoitetun verotuksen piiriin kuuluvia henkilöitä 19. Yksityishenkilöiden lahjoitukset 77 26. Oikeuskelpoisuus säätiöillä Kummankin on tyypin oikeushenkilöllisyys, toisin sanoen ne voivat suorittaa oikeustoimia ja olla asianosaisena tuomioistuimessa. 27. Varojen käyttö lakkauttamistapauksessa säätiön Tyypin 1 säätiöt: Säätiöiden suhteen toimivaltainen viranomainen ilmoittaa selvitystoimista lakkautusilmoituksessa. säätiöt: Varat edunsaajille, Tyypin 2 siirtyvät lopullisille on säadekirjassa mainittu (Stiftungserklärung). Jos Säädekirja peruutetaan, varat siirtyvät perustajalle tai Itävallan tasavallalle. jotka 78 PORTUGALI YHDISTYKSET OIKEUDELLINEN ASEMA Onko lainsäädännössä? yhdistymisvapaus ja vastaa 167-1 sisällöltään vahvistama artiklan siviilioikeuden ja vaatimuksia. Perustamisasiakirjan sääntöjen julkaiseminen otteiden Portugalin virallisessa lehdessä antaa säätiölle aseman oikeudellisen kolmansien osapuolien suhteen. taattu Oikeuskelpoisuus -säännön Yhdistykset ovat oikeuskelpoisia ultra sallimissa rajoissa. vires säätiöillä Tämän säännön mukaan ja katsotaan olevan paitsi oikeudet velvollisuudet, ovat välttämättömiä niiden tarkoituksen toteuttamiseksi, myös ne oikeudet ja velvollisuudet, ovat tarkoituksenmukaisia. Poissuljettuja ovat vain luonnostaan kuuluvat oikeudet ja velvollisuudet. ihmiselle jotka jotka 8. Määrämuotoiset säännöt notaarin Kyllä, vahvistaman perustamiskirjan on täytettävä pakolliset vähimmäisvaatimukset. Rekisteröintivaatimukset 9. yhdistysten osalta Tavallisten vain rekisteröinti julkistamiskeinona, eikä sillä ole muuta oikeutta luovaa vaikutusta. toimii 10. Kaupallinen toiminta Yhdistyksellä voi olla taloudellinen tarkoitus, ja sen jäsenet voivat saada siitä taloudellista hyötyä, mutta ei suoranaista voittoa. 11. Varojen käyttö yhdistyksen purkautuessa jotka on tietyin ohjein tai testamentattu Varat, tiettyyn tai lahjoitettu toiselle tarkoitukseen, on osoitettava oikeushenkilölle ja samaan tarkoitukseen. Muiden varojen siviililain 162-2 suhteen artiklassa jäsenille valtuudet päättää annetaan samoin ohjein Vuoden 1976 perustuslain 46 artiklassa. Siviililain 158-166 artiklassa ja 167- 184 artiklassa, 7 päivä marraskuuta 1974 annetussa asetuksessa 594/74. Perusmääritelmä Lainsäädännössä ei ole määritelmää. Yleisen käytännön mukaan yhdistys on joukko yksilöitä, jotka yhdessä asettavat tietyt varat tai palvelut käytettäväksi tarkoitukseen, tähtää joka henkilökohtaisen voiton saamiseen. ei Perustajien vähimmäismäärä alaiset alaiset yksityiset Ei määrätty. Yhdistysmuodot Yleiskuntojen yhdistykset yksityiset Erityissääntöjen yhdistykset (muun muassa osuuskunnat ja solidaarisuutta yhteiskunnallista edistävät yhdistykset) Yhdistykset, oikeushenkilöllisyyttä (hyväksymättömät erityiskomiteat) yhdistykset joilla ole ja ei Jäsenten kansalaisuusvaatimukset Jollei yhdistyksen säännöissä muuta määrätä, muiden maiden kansalaiset voivat olla jäseninä yhdistyksissä. Oikeushenkilöllisyys ja sen hankkiminen Oikeushenkilöllisyys myönnetään, kun notaarin perustamisasiakirja on 79 17. Tunnusmerkit alueellisella viranomaisten tapauksessa Kahdessa ensimmäisessä tcinavä yhteistyötä järjv^öjen on kanssa hallituksen kansallisella, tai paikallisella tasolla. /P&S-yhdistykset ja vastaavat on rekisteröitävä paikallisten sosiaaliturvaviranomaisten rekisteriin. Päätösvalta on kuitenkin viranomaisilla. Verovapauden laajuus saattaa vaihdella yhdistyksen tarkoituksen mukaan. 18. Verovapauden myöntäminen myöntää Verovapauden valtiovarainministeriö hakemuksesta päätöksellä (despacho), joka julkaistaan da virallisessa Republica). lehdessä (Diâro 19. Yksityishenkilöiden lahjoitukset henkilön Luonnolliset henkilöt voivat vähentää tuloverolain % artiklassa määritellyille järjestöille antamansa lahjoitukset siten, että vähennysten enimmäismäärä on verotettavasta 15% nettotulosta. Sama koskee voittoa tavoittelemattomia oikeushenkilöitä, j"C»a ovat tai joiden perustajat ovat uskontokuntia, tai kasvatusjärjestöjä esimerkiksi tieteellistä tutkimusta, kulttuuria tai taiteita edistäviä järjestöjä. opetus- tai 20. Yritysten lahjoitukset opetus- voivat voitosta vähentää Oikeushenkilöt kulttuurin verotettavasta tai tukemiseen ja kasvatustoimintaa, tieteellistä tutkimusta, kulttuuria, kirjallisuutta ja edistäville taiteita yhdistyksille antamansa lahjoitukset. Vähennyksen enimmäismäärä on 0,2 % liikevaihdosta. Tämän rajan ylittävistä lahjoituksista voidaan vähentää 50 %. varojen käsittelystä sääntöjen mukaan tai yleiskokouksen päätöksellä. VEROTUKSELLINEN ASEMA VÄLILLINEN VEROTUS 12. Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 13 artikla Kyllä. 13. Muita erityisvapautuksia Lääkärinhoito tai lääkinnällinen hoito, oppilaitokset, toiminta, vakuutustoiminta ja sosiaalipalvelut. taiteellinen 14. Nollavero Elintarvikkeet, sanomalehdet, kulttuurikirjat, ja aikakausjulkaisut lääkkeet ja lääkkeenomaiset tuotteet, henkilöliikenne, lääkintäpalvelut, huvit. VÄLITÖN VEROTUS 15. Yleissääntö Oikeushenkilöiden tuloveroa - IRC - (20 % verotettavasta tulosta) maksetaan kokonaistulosta vähennettynä tietyillä kuluilla. Jäsenmaksuja ja yhdistyksen toteuttamiseksi tarkoituksen myönnettyjä tukia ei katsota tuloksi. Varallisuusvero. 16. Yhdistykseksi verotuksessa hyväksyminen tavallisia joiden Oikeushenkilöt, jotka ovat hallinnollisia (kirkkokunnat, julkisyhteisöjä vapaapalokunnat, jne. ) eivät maksa tuloveroa. Sama oikeushenkilöiden koskee yleishyödyllisiä liittyy yhdistyksiä, puhtaasti tieteelliseen toimintaan tai kulttuuriin harjoittavat hyväntekeväisyyttä tai sosiaalityötä sekä määrättyjä sosiaalityötä tekeviä laitoksia (IPSS) verrattavia oikeushenkilöitä. tarkoitus niihin jotka tai ja 80 Lakkautetun säätiön varoja käsitellään yhdistyksille yhteisen menettelyn mukaisesti. säätiöille ja. VEROTUKSELLINEN ASEMA 28. Kuten yhdistyksillä. KIRJANPITO JA TARKASTUS 29. Kirjanpito 30. Tarkastus ovat säätiöt hyväksyvän Säätiöt toimivaltaisen viranomaisen jatkuvan valvonnan alaisia. Säätiöillä on oltava tilintarkastuselin. Säätiön hyväksynyt viranomainen voi lakkauttaa säätiön, jos sen tarkoitus on saavutettu tai tullut saavuttaa, varoja on mahdottomaksi käytetty lainvastaisesti, säätiö vaarantaa yleisen järjestyksen tai säätiön toiminta ei enää vastaa säännöissä määriteltyä tarkoitusta. 20 (a). Lahjoitukset yhdistyksille joiden kotipaikka on ulkomailla. KIRJANPITO T \ TARKASTUS 21. Kirjanpito Valvontaelin yhdistyksen vastaa hallituksen toiminnan valvonnasta. Se varmistaa, että yhdistyksen kirjanpito hoidetaan asianmukaisesti. Verohelpotuksia nauttivien yhdistysten kirjanpito asetettava veroviranomaisten saataville. aina on SÄÄTIÖT 22. Perustaminen testamentilla. Notaarin Säätiö voidaan perustaa elävien kesken tai todistama asiakirja vaaditaan paitsi milloin on kysymys testamentista. säadekirjassa on mainittava Säätiön säätiön sille taikoitus osoitetut varat. Sääntöjen on oltava aina oikeaksi todistetut. ja eriteltävä yksityisestä 23. Perusmääritelmä Lainsäädännössä ei ole määritelmää. Y eisen käytännön mukaan säätiö on järjestö, jolla on pysyvä tarkoitus ja tarkoitusta varten osoitetut varat. 24. Kansalaisuusvaatimukset Ei ole, mutta kotipaikan on oltava Portugalissa. 25. Oikeushenkilöllisyyden saaminen Säätiöt saavat oikeushenkilöllisyyden erillisellä viranomaisten hyväksynnällä. 26. Oikeuskelpoisuus Kuten yhdistyksillä. 27. Varojen käyttö lakkauttamistapauksessa säätiön 81 SUOMI YHDISTYKSET OIKEUDELLINEN ASEMA Onko lainsäädännössä? yhdistymisvapaus taattu vuonna Kyllä, hallitusmuodon 10 a pykälässä vuoden 1989 yhdistyslain 1 pykälässä. 1995 muutetun ja Perusmääritelmä välinen henkilön Usean sopimus yhteisestä toiminnasta yleishyödylliseen tarkoitukseen. (Yhdistys on pysyvä elin siinä mielessä, ole väliaikainen). että se ei Perustajien vähimmäismäärä Kolme. Yhdistysmuodot A. Rekisteröidyt yhdistykset: - yleishyödylliset yhdistykset - ta'^'idelliset yhdistykset (esimerkiksi on osuus toimintayhdistykset, perustettu 1954 osuuskuntalain voimaantuloa) vuoden ennen jotka luvanvaraiset yhdistykset - säädetään yhdistyslaissa) - yhdistykset Asianajajaliitto) lainsäädäntötoimenpitein (esimerkiksi (joista järjestetyt Suomen 8. joilla on kotipaikka Suomessa, sekä yhdistykset, joiden jäsenet ovat Suomen kansalaisia tai ulkomaalaisia, joilla on kotipaikka Suomessa, tai yhdistykset, joiden jäsenet ovat yhdistyksiä, joissa on jäseninä. Suomen tai kansalaisia joilla on kotipaikka ulkomaalaisia, Suomessa. Hallituksen hallituksen jäsenet: puheenjohtajalla ja vähintään puolella hallituksen oltava jäsenistä kotipaikka Suomessa, ellei kauppa- ja ole myöntänyt teollisuusministeriö poikkeuslupaa. on Oikeushenkilöllisyyden saaminen rekisteröiminen oikeushenkilöllisyyden. Vain on Rekisteröidyn vastaa ei yhdistyksen Yhdistyslain mukaan antaa rekisteröidyillä oikeushenkilöllisyys. jäsen yhdistyksen henkilökohtaisesti velvoitteista. yhdistyksillä Oikeuskelpoisuus y ui Rekisteröidyllä yhdistyksellä on täysi oikeushenkilönä. oikeuskelpoisuus hankkia Rekistwoity yhdistys oikeuksia ja tehdä sitoumuksia sekä. olla asianosaisena tuomioistuimessa ja muun viranomaisen luona. Rekisteröimättömällä yhdistyksellä ei ole oikeuskelpoisuutta. Määrämuotoiset säännöt On. 9. Rekisteröimisvaatimukset Rekisteröinti ei ole pakollista sinänsä. Rekisteröimisvaatimukset sitä haluaville on esitetty yhdistyslaissa. Ilmoitus yhdistyksen muodostamisesta merkitään perustamiskirjaan, johon on liitettävä ja hallituksen puheenjohtajan sekä niiden yhdistyksen säännöt B. Rekisterö. nättömät jotka eivät ole oikeuskelpoisia Jäsenten kansalaisuusvaatimukset yhdistykset, Yhdistyslaki: ei ole Poikkeuksia: yhdistyksen jos varsinaisena tarkoituksena on vaikuttaa valtion asioihin, saavat sen jäseninä olla vain Suomen kansalaiset, ulkomaalaiset, 82 Yleishyödyllisten jäsenjulkaisujen veroaste on nolla. yhdistysten painopalveluiden VÄLITÖN VEROTUS 15. Yleissääntö Yleensä kaikki tulot ovat yhtiöveron (25 % veronalaisesta tulosta) alaisia. Kiinteistöverovelvollisuus määräytyy rakennusten ja maa-alueiden verotusarvon mukaan. 16. Yhdistykseksi verotuksessa hyväksyminen kuin käytetyn Tuloverolain mukaan yleishyödylliset yhdistykset maksavat yhtiöveroa ainoastaan liiketulosta ja kunnallisveroa yleishyödylliseen muuhun tarkoitukseen kiinteistön tulosta (12,04 % veronalaisesta tulosta). Verohallitus voi myöntää vapautuksen liiketulosta tulosta maksettavasta verosta, jos yhdistyksen yhteiskunnallisesti toiminta merkittävää. 17. Tunnusmerl. tai kiinteisiin on yleiseksi henkisessä Yhdistykset toimivat yksinomaan ja hyväksi välittömästi aineellisessa, tai yhteiskunnallisessa mielessä; niiden toiminta ei kohdistu vain rajoitettuihin henkilöryhmiin; saa taloudellista etua (voitto-osuuksia tms. ) yhdistyksen toiminnasta. jäsenet eivät 18. Verovapauden myöntäminen Osingot, korot ja pääomatulot eivät ole tuloveron alaisia, jos kiinteistö ei kuulu liiketoimintaan. Liiketuloa ole esimerkiksi ei - myyntitulo tai muu tulo yhdistysten toiminnan rahoittamiseksi järjestetyistä tilaisuuksista; jäsentiedotteista ja muista henkilöiden nimi ja kotipaikka, joilla on nimenkirjoitusoikeus. yhdistyksen allekirjoittaa Perustamisilmoituksen hallituksen puheenjohtaja. 10. Taloudellinen toiminta Yleishyödyllinen yhdistys voi harjoittaa vain sellaista elinkeinoa tai muuta taloudellista toimintaa, josta on määrätty sen säännöissä tai joka muuten liittyy sen tarkoituksen toteuttamiseen tai jota on taloudellisesti vähäarvoisena. Taloudellisista yhdistyksistä ei ole annettu (ks. yhdistysmuodot, kohta 4) erityissäännöksiä. pidettävä 11. Varojen käyttö yhdistyksen purkautuessa Selvityksessä jäljelle jääneet varat on käytettävä sääntöjen yhdistyksen. mukaisesti. Jos asiasta ei ole määrätty on säännöissä, luovutettava jäljelle jääv** varat valtiolle käytettäväksi purkautuneen yhdistyksen tavoitteiden edistämiseen tai vastaavaan tarkoitukseen. selvitysmiesten VEROTUKSELLINEN ASEMA VÄLILLINEN VEROTUS 12. Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 13 artikla yhteisöt Yleishyödylliset (hyväntekeväisyysjärjestöt, urheiluseurat, jne. ) maksavat veroa tuloverolain mukaisesta ainoastaan liiketulosta. Tämä että käytännössä kaikki 13 artiklan mukaiset yhdistyksiä koskevat vapautukset on toteutettu. tarkoittaa, 13. Muita erityisvapautuksia Ei ole. Nollavero 14. 83 yhdistysten palvelevista julkaisuista saatu tulo. toimintaa välittömästi teollisuusministeriö ole myöntänyt tätä vaatimusta koskevaa poikkeusta. 19. Yksityishenkilöiden lahjoitukset 25. Oikeushenkilöllisyyden saaminen Säätiö saa oikeushenkilöllisyyden, kun se merkitään Säätiön rekisteriin. rekisteröiminen on pakollista. 26. Oikeuskelpoisuus Oikeushenkilönä säätiöllä on täydellinen on oikeuskelpoisuus. Kun merkitty rekisteriin, se voi nimiinsä saavuttaa oikeuksia ja tehdä sitoumuksia sekä kantaa ja vastata. säätiö 27. Varojen käyttö lakkauttamistapauksessa säätiön Jos säätiölle velkojen maksun jälkeen jää varoja ja jos säännöissä ei määrätä niiden käytöstä, ne luovutetaan valtiolle, joka varat tarkoitukseen käytettäväksi liittyvällä tavalla. viipymättä säätiön siirtää VEROTUKSELLINEN ASEMA 28. Katso, mitä edellä on sanottu yhdistysten verotuksellisesta asemasta. KIRJANPITO JA TARKASTUS 29. Kirjanpito Säätiöllä on oltava vähintään kaksi kaksi tilintarkastajaa varatilintarkastajaa, tarkastavat kirjanpidon ja hallinnon. ja jotka 30. Tarkastus Oikeusministeriö varmistaa, että säätiön hallinto noudattaa ja säätiön omia sääntöjä. lainsäädäntöä yleishyödyllisille Lahjoituksia yhdistyksille ei katsota yhdistysten verotettavaksi tuloksi. Lahjoituksia ei saa yksityishenkilön vähentää tuloverotuksessa. 20. Yritysten lahjoitukset Yleishyödyllisille yhdistyksille annettuja lahjoituksia ei katsota niiden tuloksi. verotettavaksi Yhtiöverotuksessa ovat tiettyyn rajaan asti (FIM 5 000-150 000) vähennyskelpoisia, jos ne lahjoitetaan verohallituksen nimeämille yhdistyksille tieteen tai taiteen edistämiseen. lahjoitukset 20(a). Lahjoitukset yhdistyksille joiden kotipaikka on ulkomailla KIRJANPITO JA TARKASTUS 21. Kirjanpito SÄÄTIÖT 22. Perustuuiinen Vuonna 1995 muutetun yhdistyslain on mukaan patentti- ja rekisterihallituksen luvan varaista. perustaminen säätiön 23. Perusmääritelmä Säätiö perustetaan säädekirjalla, jossa on tarkoitus ja sille mainittava säätiön tuleva omaisuus. Säätiöllä on itsenäinen hallinto, ja sen hallituksesta määrätään sen säännöissä. 24. Kansalaisuusvaatimukset jäsenillä hallituksen Säätiön ja nimenkirjoittajilla on oltava kotipaikka ETA-sopimusmaassa. Ainakin yhdellä näistä henkilöistä on kuitenkin oltava kotipaikka Suomessa, jollei kauppa- ja 84 RUOTSI 9. Rekisteröimisvaatimukset YHDISTYKSET erityismääräyksiä. Ei Taloudellista toimintaa harjo;"~van yhdistyksen on joissakin tapauksissa rekisteröidyttävä kaupparekisteriin. OIKEUDELLINEN ASEMA 10. Taloudellinen toiminta Onko lainsäädännössä? yhdistymisvapaus taattu On. Vuoden 1974 hallitusmuodon 2 luvun 2 ja 20 artiklassa. Perusmääritelmä (ideell on förening) Yhdistys jossa useat henkilöt oikeushenkilö, tavoitteen toimivat yhteisesti tietyn saa ei toteuttamiseksi. Yhdistys tavoitella taloudellista hyötyä, eikä se saa missään tapauksessa harjoittaa kaupallista liiketoimintaa. Perustajien vähimmäismäärä Ei rajoituksia. Yhdistysmuodot förening, Ideell lainsäädännöllisesti. jota ei säännellä Jäsenten kansalaisuusvaatimukset Periaatteessa ei sallittu. Yhdistys voi kuitenkin harjoittaa liiketoimintaa, jonka tarkoitus ei ole kaupallinen. 11. Varojen käyttö yhdistyksen purkautuessa Varat jaetaan sääntöjen määräämällä tavalla. Jos säännöissä ei ole asiasta mainintaa, varat voidaan jakaa jäsenten kesken. VEROTUKSELLINEN ASEMA VÄLILLINEN VEROTUS 12. -14. Yleissääntö välillisestä Yleishyödylliset yhdistykset on yleensä vapautettu verotuksesta Muut yhdistykset maksavat välillisiä veroja samoin perustein kuin muut oikeushenkilöt. VÄLITÖN VEROTUS Ei erityismääräyksiä. 15. Yleissääntö Oikeushenkilöllisyyden saaminen olevan Yhdistyksen oikeushenkilö, jos sillä on säännöt ja hallitus. katsotaan Oikeuskelpoisuus Yhdistys voi hankkia oikeuksia ja tehdä sitoumuksia sekä olla asianosaisena tuomioistuimessa ilman erityisrajoituksia. jne. , Määrämuotoiset säännöt Ei, mutta sääntöjen on oltava niin täydelliset kuin on tarpeen yhdistyksen tarkoituksen kannalta. 85 tuloveroa Yleensä yhdistykset eivät ole velvollisia tai maksamaan Yleishyödylliset varallisuusveroa. yhdistykset veroa yleishyödylliseen tarkoitukseensa luontevasti liittyvästä liiketoiminnasta. Muu liiketoiminta on veronalaista. eivät maksa 19. Yksityishenkilöiden lahjoitukset Lahjoitukset, joiden arvo on yli SEK 10 000, ovat yleensä lahjaveron alaisia. Lahjoittaja ei yleensä voi vähentää lahjoitusta verotuksessa, poikkeuksena lahjoitukset uskonnollisille kuitenkin yhteisöille joiden ja yhdistyksille, koulutukseen, tarkoitus liittyy lääketieteeseen, maanpuolustukseen, tutkimukseen, tai hyväntekeväisyyteen. sosiaalityöhön 28. VEROTUKSELLINEN ASEMA 20. Yritysten lahjoitukset Kuten kohdassa 19. KIRJANPITO JA TARKASTUS 21. Kirjanpito Yhdistyksillä ei ole erityisvalvontaa. SÄÄTIÖT 22. Perustaminen Kuka tahansa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi perustaa säätiön. 23. Perusmääritelmä Säätäjän (lahjoituksen yhteydessä tai testamentissaan antamien) määräysten mukaisesti jota hoidetaan pysyvästi tiettyä tarkoitusta varten. erotettu omaisuus, 24. Kansalaisuusvaatimukset Ei ole. 25. Oikeushenkilöllisyyden saaminen tarkoitus liittyy Säätiöitä, joiden koulutukseen, maanpuolustukseen, lääketieteeseen, sosiaalityöhön, tutkimukseen tai hyväntekeväisyyteen, verotetaan vain niiden liiketoiminnasta saamista tuloista. ole eivät säätiöt Yleishyödylliset velvollisia maksamaan lahjaveroa. Lahjoitukset eivät ole vähennyskelpoisia lahjoittajan verotuksessa. Säätiöt velvollisia olla maksamaan välillisiä veroja samoilla perusteilla kuin muut oikeushenkilöt. voivat KIRJANPITO JA TARKASTUS 29. Kirjanpito 30. Tarkastus Yleensä paikallisviranomaiset. säätiöitä valvovat on Säätiö oikeushenkilö pcrustamishetkestään lähtien, ts. kun omaisuus erikseen hoidettavaksi. luovutettu on 26. Oikeuskelpoisuus 27. Varojen käyttö lakkauttamistapauksessa säätiön Periaatteessa säätiötä ei voi purkaa niin kauan kuin sillä on varoja. Kuitenkin erityistapauksissa säätiön varat voidaan käyttää sen alkuperäiseen tarkoitukseen hyvin läheisesti liittyvään tarkoitukseen. Tätä menettelyä varten tarvitaan valtion viranomaisten poikkeuslupa. 86 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA YHDISTYKSET OIKEUDELLINEN ASEMA Onko lainsäädännössä? yhdistymisvapaus taattu Yhdistymisoikeutta ei ole kirjoitettu lakiin, mutta yhdistymisvapaus on voimassa. Säätiöiden perustamisvapaus on myös voimassa, vaikka eräissä ei-yleishyödylliseen tapauksissa tarkoitukseen perustetut säätiöt saattavat olla pätemättömiä. Perusmääritelmä ei (voluntary Vapaaehtoisyhteisöistä ole mitään organisations) yksiselitteisesti hyväksyttyä määritelmää. Laajimmassa mielessä vapaaehtoisyhteisö koostuu kahdesta tai useammasta jotka tahdostaan muodostavat yhdistyksen yhter-u tarkoitus ei ole jonka päämäärän, taloudellisen hyödyn tavoittelu. vapaasta toteuttaakseen henkilöstä, Perustajien vähimmäismäärä Käytännössä kaksi. Yhdistysmuodot Incorporated ("kuninkaallisella perustettu yhdistys") by Royal Charter perustamiskirjalla Incorporated by Act of Parliament ("lainsäädäntötoimenpitein perustettu yhdistys") 5. Jäsenten kansalaisuusvaatimukset Vapaaehtoisyhteisöjen jäsenten kansalaisuutta ei sinänsä ole rajoitettu. Englannin tai Walesin alueella Charity Commission -viranomaiset rekisteröivät yleishyödyllisiä yhdistyksiä (charities) vain omalla alueellaan. Tämän katsotaan yleensä että yleishyödyllisen rekisteröimättömän yhdistyksen jäsenten oltava kotipaikan enemmistön Englannin tai Walesin alueella. Yhtiöille riittää rekisteröityminen alueviranomaiselle. tarkoittavan, hallituksen on 6. Oikeushenkilöllisyyden saaminen Company limited by guarantee - saa oikeushenkilöllisyyden rekisteröitymällä yhtiörekisteriin. Industrial and provident society - saa oikv s,: jnkilöllisyyden rekisteröitymällä rekisteriviranomaiselle asianomaiselle (Registrar of Friendly Societies). Incorporated by Royal Charter oikeushenkilöllisyydestä perustamiskirjassa. - määrätään yhdistys Incorporated by Act of Parliament - säädetään oikeushenkilöllisyydestä laissa. Rekisteröimätön oikeushenkilöllisyyttä. Säätiöillä ole (trust) erillistä oikeushenkilöllisyyttä, mutta säätiön hallitus hankkia Charity oikeushenkilöllisyyden Commission -viranomaisen antamalla voi ei ei - association Unincorporated (rekisteröimätön yhdistys) Trust (säätiö) Company (yhtiömuotoinen vastuuvelvollisuus takauksella) limited by yhdistys, on guarantee jonka rajoitettu society Industrial and provident (elinkeinon, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamiseksi perustettu yhteisö) 87 RAHOITIJSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI: Komission tiedonanto vapaaehtoisjärjestöjen ja säätiöiden aseman edistämisestä Euroopassa 2. BUDJETTIKOHTA: B5-3202 3. OIKEUSPERUSTA: Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997—2000) 9 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston päätös 4. TOIMENPITEEN KUVAUS: Kustannukset asiantuntijoiden kokouksista ja tiedotuskampanjoista, jotka koskevat yhdistysten asemaan Euroopan unionissa liittyviä tulevaisuuden lähestymistapoja. 4. 1 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Asiantuntijoiden kokoukset ja tiedotuskampanjat tapahtuvat vuoden 1997 aikana. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS: 5. 1 Ei-pakolliset menot 5. 2 Jaksotetut määrärahat 6. MENO-/TULOLAJI: Pieni osa (asiantuntijoiden kokoukset ja tiedotus) rahoitetaan 100-prosenttisesti. Muut tuet yksityisen tai julkisen sektorin kanssa tapahtuvaa yhteisrahoitusta varten sovitetaan yhteisön edun mukaisesti. tukea keskustelutilaisuuksia, seminaareja Tavanomaista neuvotteluja varten myönnetään tietty prosenttimäärä järjestäjien tapahtumien sosiaalitaloudellisen merkityksen mukaan. ja pyöreän pöydän tarpeiden ja 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: Vuoden Kokonaiskustannukset ovat 100 000 ecua. järjestetään aikana 1997 sarja kokouksia ja konferensseja. n 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET; TOTEUTETUILLA TOIMENPITEILLÄ SAAVUTETUT TULOKSET: Sopimusvelvoitteiden ja taloudellisuuden ja terveen varainhoidon periaatteiden mukaan kaikkiin komission ja maksujen saajien välisiin sopimuksiin kuuluu petostenvastaisia säännöksiä (valvonta, raportointi jne), jotka koskevat tukien tarkastamista ja komission tilaamien palveluiden ja selvitysten hyväksymistä ennen maksatusta. 9. VAPAAEHTOISJÄRJESTÖJEN JA SÄÄTIÖIDEN ASEMAN EDISTÄMISESTÄ EUROOPASSA ANNETUN KOMISSION TIEDONANNON KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI: 9. 1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä: Yhtenäisen politiikan säätiöiden verkkoja varten. laatiminen Euroopan vapaaehtoisjärjestöjen ja Euroopan työntekijöiden osuustoiminnallisten tuotantoyhdistysten komitea (European Committee of Workers Cooperative Productive Societies), Euroopan kansalaisten toimintapalvelu (Euro-Citizen Action Service), Euroopan yleishyödyllisten yhdistysten komitea (Comité Européen des Associations d'Intérêt Général) sekä Euroopan säätiöiden keskus (European Foundation Centre) ovat perustaneet sosiaalitalouteen (économie sociale) liittyvän tietoverkon vastatakseen sosiaalitalouden alalla toimivien yritysten tarpeeseen olla yhteydessä yhteisön liike-elämän kanssa eurotietokeskusten verkon kautta (verkottumista edistävä verkko). 9. 2 Toimenpiteen perustelut: On tarpeen keskustella jäsenvaltioiden hallitusten, vapaaehtoisjärjestöjen (yhdistysten) ja säätiöiden kanssa siitä, miten parhaiten voidaan toteuttaa asiakirjan suositukset. 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi: Vapaaehtoisjärjestöt ja säätiöt ovat hyvin erilaisia. Ehdotettujen toimien valmisteluvaiheeseen on siksi kiinnitettävä suurta huomiota, jotta voidaan löytää oikea tasapaino vaatimusten ja resurssien välillä. Toimia käynnistettäessä ehdotetaan osoittimia toimien erityispiirteiden mukaan osastojen perusteella. Asiakirjassa on otettava huomioon erilaisten rahastojen ja rahoituslähteiden valintaperusteet. laatiman vakiomuotoisen asiakirjan - Saavutettujen tulosten arviointi Suunnitellut toimet ovat ensiarvoisen tärkeitä, sillä niiden avulla on voitava antaa yhdistyksille ja säätiöille mahdollisuus hyötyä rajoista vapaiden 5ft noudattaen tarjoamista mahdollisuuksista toimia yhtenäismarkkinoiden kilpailusääntöjä yhteistoiminnallista erityisluonnettaan. Tulosten arviointiperusteena käytetään myös niitä vaikeuksia, joita paikalliseen toimintaan osallistuvilla sosiaalitalouden toimivilla yrityksillä on, kun ne pyrkivät käyttämään sektorilla rakennerahastoja oikein ja täysimittaisesti. ja menettämättä sekä 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION III PÄÄLUOKAN A OSA) Tarvittavien hallintoresurssien tosiasiallinen käyttöönotto perustuu komission vuotuiseen voimavarojen jakamista koskevaan päätökseen, jonka yhteydessä otetaan huomioon henkilöstömäärä ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisämäärät. 10. 1 Vaikutus henkilöstön määrään Toimen tyyppi Toiminnan hallintoon osoitettava henkilöstö josta Kesto Vakinaiset Määräaikai set virat virat 1 1 xA Virkamiehiä tai tilapäisiä toimen haltijoita A B C Muuta henkilöstöä lisähenkilös tön käyttö kyseisen pääosaston tai yksikön nykyisen henkilöstön käyttö 1 ei Yhteensä 1 1 12 kk Yhden henkilöstöön kuuluvan (AI—A5-taso) kustannuksiksi arvioidaan 100 000 ecua. e/O 10. 2 Henkilöresurssien lisäyksen taloudelliset vaikutukset Määrä Laskentatapa ecua Virkamiehiä Tilapäisiä toimenhaltijoita Muita (mainittava budjettikohta) ei Yhteensä ei 10. 3 Toimenpiteestä aiheutuva muiden hallintomenojen kasvu Budjettikohta Määrä Laskentatapa ecua Yhteensä ei nykyisen budjetin rajoissa li ISSN 1024-4492 KOM(97) 241 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 06 10 16 Luettelonumero : CB-CO-97-282-FI-C ISBN 92-78-21236-9 Kuroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg