title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille 20 päivänä kesäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/94 täytäntöönpanosta

eurovoc_concepts:
agricultural situation
application of EU law
biotechnology
evaluation of resources
report

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 06. 1997 KOM(97) 327 lopull. Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille 20 päivänä kesäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/94, täytäntöönpanosta SISÄLLYSLUETTELO SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 1. 1 Tausta 1. 2 Tämä kertomus 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 1 Pysyvä luettelointi 2. 1. 1 Pysyvän luettelon ensimmäinen versio 2. 1. 2 Pysyvän luettelon toinen versio 2. 2 Hankkeet, joiden kustannukset jaetaan sekä yhdistetyt toimet 2. 2. 1 Hankkeet, joiden kustannukset jaetaan, sekä yhdistetyt toimet; Ensimmäinen ehdotuspyyntö 2. 2. 2 Toinen ehdotuspyyntö 2. 3 Liitännäistoimenpiteet 2. 3. 1 Tekniset erityisryhmät 2. 3. 2 Seminaarien, teknisten konferenssien ja yhteistoimintakokousten :. järjestäminen 2. 3. 3 Erikoistuneen henkilöstön koulutukseen ja liikkuvuuteen liittyvät toimet. 2. 3. 4 Tulosten hyödyntämisen edistäminen 2. 4 Yhteensovittaminen yhteisön tasolla 2. 4. 1 Kansainvälinen keskustelu 2. 4. 2 Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevat yhteisön ohjelmat 2. 4. 3 Muut yhteisön asetukset ja direktiivit 2. 5 Taloudellinen tilanne 3. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 3. 1 Hallinnointiin liittyvät näkökohdat. 3. 2 Tekniset ja tieteelliset näkökohdat 5 5 5 6 6 7 7 9 10 11 11 12 13 13 14 14 15 15 16 18 20 20 21 SISÄLLYSLUETTELO SISÄLLYSLUETTELO LIITTEET A TYÖOHJELMA 1. LUETTELOINTI 1. 1 Oikeusperusta 1. 2 Luettelon ensimmäinen versio 1. 3 Luettelon toinen versio 2. HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET 2. 1 Oikeusperusta 2. 2 Komitean kuuleminen 2. 3 Ensimmäinen ehdotuspyyntö 2. 4 Toinen ehdotuspyyntö 2. 5 Yhteenveto 2. 6 Yksityiskohtaisia tietoja ensimmäisessä ehdotuspyynnössä valituista !. :. yhdeksästä hankkeesta 2. 7 Yksityiskohtaisia tietoja viidestä toisen tarjouspyynnön yhteydessä hyväksytystä hankkeesta i ii. ii ii ii iii iii iii iv v v vi vi ix SISÄLLYSLUETTELO SISÄLLYSLUETTELO B TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 1. TUTKIMUKSEN PÄÄTELMÄT 1. 1 Yhteisön taso 1. 2 Kansallinen taso 1. 3 Hankkeiden taso -. 2. KATSAUS JA TUTKIMUS TOIMINNAN KEHITYKSESTÄ 2. 1 Asetus N:o 1467/94 2. 2 Kasveihin liittyvät JÄSENVALTIOISSA TOTEUTETUN geneettiset voimavarat; kansainvälinen toimintaympäristö 2. 3 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainväliset kumppanuussuhteet 2. 4 Kasveihin liittyvät geneettiset kumppanuussuhteet voimavarat; , kansalliset 2. 5 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; säilyttäminen alkuperäpaikalla 2. 6 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; alkuperäpaikan ulkopuolella tapahtuva säilyttäminen 2. 7 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; kuvaaminen 2. 8 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat: käyttö 2. 9 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; taustaa 2. 10 voimavarat; geneettiset Eläimiin liittyvät toimintaympäristö kansainvälinen 2. 11 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainvälinen kehitys 2. 12 geneettiset Eläimiin liittyvät kansainvälisiä -voimavarat; •. kumppanussuhteita 2. 13 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kansallisia kumppanussuhteita 2. 14 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; in vivo -säilyttäminen 2. 15 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; säilyttäminen in vitro 2. 16 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kuvaaminen 2. 17 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; käyttö 2. 18 Eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen erityislaatu xi ;. xi xi xiii xiv xv xv xvi xix xx xxi. '. xxii xxv xxv xxvi xxvii xxix xxxi xxxii xxxiii xxxiv xxxv xxxvi xxxvii SISÄLLYSLUETTELO SISÄLLYSLUETTELO C JULKAISTU EYVL:SSÄ • 1. ASETUS N:0 1467/94 (EYVL N:0 L 159,28. 6. 1994, S. 1) 2. TYÖOHJELMA SEKÄ LISÄTIETOJA NIILLE, JOTKA TEKEVÄT JA HANKKEIKSI, EHDOTUKSIA YHDISTETTYIKSI TOIMIKSI JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN xxxix xxxix xxxix 3. ENSIMMÄINEN EHDOTUSPYYNTÖ (EYVL N:0 C 368,23. 12. 1994, S. 24) xxxix 4. TOINEN EHDOTUSPYYNTÖ (EYVL N:0 C 114, 19. 4. 1996, S. 21). xxxix xl xl xl xl xl D EUROOPAN UNIONIN JULISTUKSET ' 1. EUROOPAN YHTEISÖN JULISTUS EUROOPPAA KOSKEVASSA FAO:N SLOVAKIA KOKOUKSESSA. NITRA, VALMISTELEVASSA. (SYYSKUU 1995) 2. EUROOPAN YHTEISÖN VOIMAVAROJA YLIMÄÄRÄISESSÄ KOKOUKSESSA. ROOMASSA 1996) KÄSITTELEVÄN JULISTUS FAO. N GENEETTISIÄ TOISESSA (MAALISKUU KOMISSION 3. EUROOPAN YHTEISÖN JULISTUS LEIPZIGISSÄ (KESÄKUU 1996) 4. ALUSTAVA LUETTELO KASVEIHIN LIITTYVIÄ GENEETTISIÄ UNIONIN KOSKEVASTA EUROOPAN VOIMAVAROJA LAINSÄÄDÄNNÖSTÄ. Näiden asiakirjojen jäljennöksiä on saatavilla (ainoastaan englanninkielisinä) maatalouden tutkimuksen koordinoinnista vastaavan osaston F. II. 3. sihteeristöstä, Euroopan yhteisöjen komissio (DG VI F II 3), 200 rue de la Loi (Loi 130 6-233), B-1049 Bruxelles/Wetstraat 200, B-1049 Brussel, Telekopio:(+32) 2 296 30 29, tunnuksella Richard Hardwick@dg6. cec. be. " "Geneettiset voimavarat, Sähköposti: 1. JOHDANTO 1. 1 Tausta 1. JOHDANTO 1. 1 Tausta Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97 maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämisestä, kuvauksesta, keräämisestä ja käytöstä annettiin 20 päivänä kesäkuuta 1994. tavoitteena on maatalouden geneettisten voimavarojen Asetuksen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevan jäsenvaltioissa toteutetun työn yhteensovittaminen ja edistäminen yhteisön tasolla yhteisen jäsenvaltioissa maatalouspolitiikan toteutetun toiminnan tukemiseksi ja täydentämiseksi läheisyysperiaatteen mukaisesti tällä hetkellä riittämättömiltä. siltä osin kuin nämä työt vaikuttavat toteuttamiseksi tavoitteiden sekä Asetuksessa vahvistetaan komission ja jäsenvaltioiden tehtävät edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Siinä annetaan ensimmäistä kertaa määräyksiä maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvausta, toimintaohjelmasta. Tämä keräämistä ja käyttöä koskevasta yhteisön ensimmäinen toimintaohjelma, jonka talousarvion arvioitu suuruus oli 20 miljoonaa ecua, hyväksyttiin 21. marraskuuta 1994 viiden vuoden määräajaksi. 1. 2 Tämä kertomus Asetuksen (EY) 1467/94 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komissio tutkii ohjelman kolmantena täytäntöönpanovuotena (joka alkaa vuoden 1996 kesäkuussa ja päättyy vuoden 1997 kesäkuussa) ohjelmaa uudelleen ja analysoi tilannetta erityisesti taloudellisesta näkökulmasta ja, että komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämä uudelleen tutkimisen tuloksista. Tämä kertomus on laadittu asetuksen 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kertomuksen pääasiallinen sisältö esitetään 2 luvussa (sivu 6) ja ohjelman hallinnoinnin kannalta välttämättömät päätelmät ja suositukset annetaan 3 luvussa (sivu 20). Merkitykseltään pienempiin, asetuksen toiminnallisiin näkökohtiin liittyvät päätelmät sekä jäsenvaltioiden ja niiden asiantuntijoiden huomioitaviksi tarkoitetut päätelmät esitetään liitteen kohdassa B. l ("Toivottu tuleva kehitys", sivu xi). 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 1 Pysyvä luettelointi Liitteessä (liitteen kohta A, sivu ii) annetaan myös täydentäviä tietoja hallinnollisista, tieteellisistä ja teknisistä yksityiskohdista sekä erilaisia viiteasiakirjoja koskevia tietoja. Liitteen kohta A sisältää myös asetuksen (EY) N :o 1467/94 16 artiklassa tarkoitetun aineiston. Asetuksen 16 artiklassa säädetään, että komissio esittää säännöllisin väliajoin Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevista toimista. Tämä kertomus on ensimmäinen asetuksen (EY) N:o 1467/94 16 artiklassa tarkoitettu "säännöllisin väliajoin" esitettävä kertomus (tähän mennessä ei ole ollut käytettävissä riittävästi aineistoa 16 artiklassa tarkoitetun erillisen kertomuksenlaatimiseksi). 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE Asetuksen 1467/94 mukaan ohjelman täytäntöönpanoa koskeviin toimenpiteisiin on sisällyttävä: I. II. yhteisön maatalouden geneettisten voimavarojen pysyvä luettelointi, yhdistetyt toimenpiteet sekä näiden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevat hankkeet, joiden kustannukset on jaettu, III. liitännäistoimenpiteet. Tässä osassa käsitellään edellä mainittujen asetuksen 1467/94 mukaisten toimenpiteiden tämänhetkistä tilannetta, toimenpiteiden yhteensovittamista yhteisön tasolla sekä (4) rahoitustilannetta. 2. 1 Pysyvä luettelointi Pysyvä luettelointi koostuu pääosin yhteisön maatalouden geneettisiä voimavaroja ja niiden tilaa koskevan luettelon laatimisesta, säännöllisestä päivittämisestä ja julkaisemisesta sekä näiden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevien ajankohtaisten toimien luetteloinnista. Tämän luettelon laatimisesta ja sen säännöllisestä julkaisemisesta ohjelman täytäntöönpanoa varten myönnettyihin kokonaissaataviin. kustannukset sisällytetään aiheutuvat 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 1 Pysyvä luettelointi Komission yksiköt ovat laatineet pysyvän luettelon ensimmäisen version (2 luvun 2. 1. 1 kohta), jonka päivitetty toisen version luonnos (2 luvun 2. 1. 2 kohta) on hiljattain valmistunut. Luettelointiin liittyviä muita hallinnollisia yksityiskohtia esitetään liitteessä (liitteen kohta A. l, sivu ii). 2. 1. 1 Pysyvän luettelon ensimmäinen versio Vuoden 1994 marraskuussa komissio sai valmiiksi ensimmäisen versionsa Euroopan maatalouden kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen luetteloinnista. Luetteloinnin painettu versio sisältää 441 sivua. Luetteloon sisältyvät kunkin kokoelman osalta seuraavat tiedot: kokoelman nimi ja täydellinen osoite, kokoelman kerääjän tai vastaavan henkilön nimi, kokoelman tyyppi sekä tietoja parhaillaan käynnissä olevasta työstäjä tiedot tulosten julkaisemisesta. kerättiin kaikkialle Luettelo sisältää tietoja kasveihin liittyvistä geneettisistä voimavaroista. Tiedot jaettujen kyselylomakkeiden perusteella, joihin liitettiin Kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja käsittelevältä kansainväliseltä instituutilta (Roomassa Italiassa) saatuja tietoja sekä tieteellisiin julkaisuihin suorassa yhteydessä olevista tietokannoista saatuja tietoja. jäsenvaltioiden alueelle Luettelon ensimmäisen version jakelu jäsenvaltioille toteutettiin (sekä painetussa että sähköisessä (tietokanta-) muodossa) ohjelmakomitean ensimmäisen kokouksen yhteydessä (21. marraskuuta 1994). Jäsenvaltioita kehotettiin tarkistamaan tiedot ja tekemään niihin tarvittavat korjaukset. 2. 1. 2 Pysyvän luettelon toinen versio Internetin WWW -sivuilla on ollut saatavilla runsaasti "maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskeviin toimenpiteisiin liittyviä teknisiä, taloudellisia ja rahoitukseen liittyviä tietoja" sen jälkeen kun luettelon ensimmäinen versio saatiin valmiiksi ja jaettiin jäsenvaltioiden edustajille. Tämän kehityksen johdosta luetteloinnin toisesta versiosta oli mahdollista tehdä ensimmäiseen versioon verrattuna dynaamisempi ja käyttökelpoisempi. 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 1 Pysyvä luettelointi Komission yksiköt laativat WWW -sivuilla olevia tietoja koskevan alustavan lähdeluetteloinnin. Tähän luettelointiin on liitetty asetusta 1467/94 koskevia täydentäviä tietoja. Luettelon toisen version kappaleet ovat seuraavat. I. lukijalle tietoja koskeva lyhyt kuvaus kyseessä olevasta Internetissä saatavilla olevia lähdeluettelointi ("inventory of sources"). Luetteloinnin kussakin kappaleessa annetaan lähteestä (maatalouden kasveihin tai eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat) sekä internet -yhteydestä mainittuun lähteeseen. Tällä tavalla asiasta kiinnostuneet henkilöt, jotka haluavat lisätietoja, voivat siirtyä tunnistettu vasta 200 välittömästi mainitun sokerijuurikkaan luettelointikohdan kautta voidaan päästä välittömästi seuraaville kotisivuille: lähteeseen. Toistaiseksi on "yhteyttä". Esimerkiksi kaltaista • Alankomaissa sijaitseva tietokone, jossa on tietoja sokerijuurikkaan geneettisiin voimavaroihin liittyvistä hankkeista, joiden kustannukset jaetaan; • FAO:n tietokanta "Kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskeva maailman tieto- ja varajärjestelmä" ("World Information and Early Warning System on Plant Genetic Resources") (WIEWS), joka sisältää kansainvälisiä laitoksia sekä näiden kokoelmien osia ja laitosten toimintaa koskevia tietoja. • ja niin edelleen. II. Asetuksessa 1467/94 tarkoitetut yhteydet jäsenvaltioihin, III. asetuksen 1467/97 teksti sekä työohjelman tekstit (kaikilla kielillä), IV. tiedot kaikista ohjelman kautta rahoitettavista hankkeista, V. alustava koskevasta Euroopan unionin lainsäädännöstä (katso sivu xli). liittyviä geneettisiä voimavaroja luettelo kasveihin Tietoihin voitaisiin lisätä myös jäsenvaltioille vuonna 1994 jaetun luettelon ensimmäinen versio, mutta osa tämän ensimmäisen version sisältämistä tiedoista on jo saatavilla WWW -sivuilla, minkä vuoksi komission luettelon ensimmäistä versiota ei tarvita. 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 2 Hankkeet, joiden kustannukset jaetaan sekä yhdistetyt toimet Lähdeluettelointi lokakuuta 1996 toimitettiin ohjelmakomitealle 16. huomioita ja lisäyksiä varten. Se käsittää noin 565 kilotavua aineistoa diskettimuotoisena. Luettelo on tarkoitus saattaa korjausten tekemisen jälkeen saataville painetussa ja sähköisessä muodossa edellyttäen, että asetuksen vaje 1467/94 komissiossa saadaan ratkaistua. vastaavan henkilöstön täytäntöönpanosta 2. 2 Hankkeet, joiden kustannukset jaetaan sekä yhdistetyt toimet Hankkeet, joiden kustannukset jaetaan, ovat kahden tai useamman toisistaan riippumattoman osapuolten sijoittautuneiden toteuttamia uusia jotka koskevat maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä. eri toimia, jäsenvaltioihin ja toimet ovat yhteisön Yhdistetyt toteutettujen maatalouden kuvaamista, keräämistä yhteensovittamiseksi. toteuttamaa toimintaa jäsenvaltioissa säilyttämistä, toimien voimavarojen ja käyttöä koskevien yksittäisten geneettisten Sopimukset, jotka liittyvät yhdistettyihin toimiin sekä hankkeisiin, joiden kustannukset jaetaan, on yleensä tehtävä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistaviin ehdotuspyyntöihin perustuvan valintamenettelyn perusteella. Kustakin hankkeesta saatavien ensimmäisten tulosten odotetaan valmistuvan lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, eli 3-5 vuoden kuluessa. Tulokset on tarkoitus levittää laajalle, jotta hankkeesta saataisiin suurin mahdollinen hyöty koko Euroopan unionin alueella. ; Julkisia ehdotuspyyntöjä on ollut kaksi: ensimmäinen julkaistiin 23. joulukuuta 1994 ja toinen 19. huhtikuuta 1996. Jäljempänä esitellään pääkohdittain kutakin valittua hanketta koskevia tietoja. Yhdistettyjä toimia sekä hankkeita, täydelliset ja ja hallinnolliset yksityiskohtaiset säännöt; komitean kuuleminen, arviointi, aikataulua koskeva yhteenveto) esitetään liitteessä (A kohta, sivu ii). joiden kustannukset jaetaan, koskevat (oikeusperusta yksityiskohdat oikeudelliset 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 2 Hankkeet, joiden kustannukset jaetaan sekä yhdistetyt toimet 2. 2. 1 Hankkeet, joiden kustannukset jaetaan, sekä yhdistetyt toimet; Ensimmäinen ehdotuspyyntö Vastauksia ensimmäiseen ehdotuspyyntöön tuli 72 ja riippumattomien asiantuntijoiden suorittaman ehdotusten teknisten ja tieteellisten ansioiden arvioimisen jälkeen komission yksiköt valitsivat 9 hanketta, jotka täyttivät asetuksessa tarkoitetut ensisijaiset edellytykset. Nämä edellytykset liittyvät teknisiin ansioihin sekä hankkeista saatavaan mahdolliseen hyötyyn ottaen saatettiin huomioon yhteisen maatalouspolitiikan ohjelmakomitean käsiteltäväksi ja se antoi myönteisen lausunnon. Valitut hankkeet olivat: tarpeet. Valinta "Sikoihin liittyvät geneettisen voimavarat" ("Sikoihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskeva eurooppalainen geenipankkihanke"; viitenumero 012) "Kaneihin liittyvät geneettiset voimavarat" Eurooppalaisiin kaneihin luettelointi, kuvaus, arviointi, liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttäminen ja käyttö";viitenumero 060). "y4/////w-lajikkeet ja luonnonvaraiset lajit" (Euroopan yhteisön lajikkeiden turvaaminen tulevaisuudessa: ,4//wm-lajikkeiden ja luonnonvaraisten lajien säilyttämistä, kuvausta, arviointia ja keräämistä koskeva ohjelma"; viitenumero 020). 1 "Vähemmän (Vähemmän merkityksellisten hedelmäpuulajien säilyttäminen, arviointi, hyödyntäminen ja kerääminen"; viitenumero 029). hedelmäpuulajit" merkitykselliset (Perunoiden "Perunat" lukien "Epätavallisten perunalajikkeiden säilyttäminen, kuvaus ja käyttö Euroopan luonnonmukaisten tuotantojärjestelmien kannalta";viitenumerot 034 ja 045). voimavarat" mukaan geneettiset "Eurooppalainen riisi" ("Riisin (Oryza sativa) laajuisten geneettisten voimavarojen perustaminen, kuvaus ja hallinnointi",viitenumero 037). liittyvien Euroopan tehokas "Eurooppalaiset juurikkaat" ("Beta -kokoelmien arviointi ja kehittäminen maataloustuotannon laajaperäistämiseksi"; viitenumero 042) "Ruusut" ("Eurooppalainen verkosto Rosa -suvun ituplasman kuvausta ja arvioimista varten"; viitenumero 052). "Prunus" ("Prunus -lajiin kansainvälinen verkosto"; viitenumero 061). liittyviä geneettisiä voimavaroja koskeva Lisätietoja edellä mainittujen hankkeiden tavoitteista esitetään liitteessä (A. 2. 6 kohta, sivu vi). 10 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 3 Liitännäistoimenpiteet 2. 2. 2 Toinen ehdotuspyyntö Vastauksia ensimmäiseen ehdotuspyyntöön tuli 28 ja riippumattomien asiantuntijoiden suorittaman arvioinnin jälkeen komission yksiköt valitsivat 5 hanketta. Hankkeet annettiin ohjelmakomitean hyväksyttäviksi, ja se antoi niistä myönteisen lausunnon. "Jalavat" ("Eurooppalaisiin jalaviin liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämisen, kuvauksen, keräämisen ja käytön yhteensovittaminen"; viitenumero 078). "Viiniköynnökset" ("Eurooppalainen verkosto viiniköynnökseen liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämistä ja kuvausta varten"; viitenumero 081). "Maissi" ("Eurooppalaisen verkoston perustaminen eurooppalaisen maissin arvioimista, maatiaislajikkeisiin säilyttämistä ja käyttöä varten"; viitenumero 088). liittyvien geneettisten voimavarojen "Oliivit" ("Oliiviin (Olea europaea) liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttäminen, kuvaus, kerääminen ja käyttö; viitenumero 097). "Eläinluettelo" (Euroopan kotieläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskeva pysyvä luettelo sekä voimavarojen kuvausta, säilyttämistä ja käyttöä koskevat toimenpiteet"; viitenumero 083). Lisätietoja edellä mainittujen hankkeiden tavoitteista esitetään liitteessä , (A. 2. 7 kohta, sivu vii). 2. 3 Liitännäistoimenpiteet liitännäistoimenpiteiden Asetuksessa 1467/94 (Liite I; II kohta "Yleiset määräykset") annetaan määräyksiä toteuttamiseksi myönnettävästä yhteisön rahoituksesta. Liitännäistoimenpiteiksi määritellään seminaarien, teknisten konferenssien tai yhteistoimintakokousten järjestäminen, sisäiset teknisten erityisryhmien avulla, yhteensovittamista koskevat erikoistuneen henkilöstön koulutus ja liikkuvuuteen liittyvät toimet ja tulosten hyödyntämisen tehostaminen. toimet 11 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 3 Liitännäistoimenpiteet 23A Tekniset erityisryhmät Komissio antoi 20. huhtikuuta 1994 maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevan asetuksen luonnoksen käsittelyn yhteydessä Euroopan parlamentille lausunnon, jonka mukaan komissio järjestää vähintään kerran vuodessa maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä käsittelevän kokouksen. Kokouksiin kutsutaan kaikkien toimivaltaisten tahojen edustajat tietojen vaihtamiseksi. Tämä järjestely koskee ohjelman liitännäistoimenpiteitä. Ottaen huomioon epävirallisen sektorin tärkeän tehtävän maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämisen, kuvaamisen, keräämisen ja käytön kannalta, komissio aikoo varmistua, että erityisesti epävirallisella sektorilla toimivien henkilöiden edustajat kutsutaan näihin kokouksiin kokouksen aiheen mukaisesti. Komission Euroopan parlamentille antaman mainitun lausunnon mukainen järjestettiin 14. huhtikuuta 1996. Geneettisiä ensimmäinen kokous voimavaroja käsittelevän komitean jäsenvaltioiden edustajia pyydettiin toimittamaan luettelo valtiosta riippumattomista järjestöistä, jotka toimivat aktiivisesti maatalouden geneettisten voimavarojen alalla. Näiden tietojen perusteella kokoukseen kutsuttiin 44 valtiosta riippumatonta järjestöä ja 29 näiden järjestöjen edustajaa. Kokoukseen osallistui myös Euroopan parlamentin jäseniä. Kokouksessa vaihdettiin yleisesti käsityksiä, jotka koskivat useita asetuksen 1467/94 täytäntöönpanoon liittyviä näkökohtia sekä täydentävää lainsäädäntöä. Kokouksessa päätettiin ehdottaa seuraavaa: • tiedot asetuksen 1467/94 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä olisi levitettävä mahdollisimman laajalle, • olisi harkittava koulutushankkeita koskevan ehdotuspyynnön järjestämistä. Kokouksessa ehdotettiin myös, että seuraavaan vastaavaan kokoukseen olisi kutsuttava myös virallisen sektorin edustajia ja että olisi edistettävä yhteistoimintaa samoja lajeja koskevien hankkeiden välillä. Seuraava kokous on määrä järjestää ennen vuoden 1997 loppua. 12 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 3 Liitännäistoimenpiteet 2. 3. 2 Seminaarien, teknisten konferenssien ja yhteistoimintakokousten järjestäminen Edellä mainitun valtiosta riippumattomien järjestöjen kokouksen lisäksi muita seminaareja, teknisiä konferensseja tai yhteistoimintakokouksia ei ole toistaiseksi järjestetty. Tämä johtuu henkilöstö vajeesta. Ohjelmaa varten ei ole voitu nimittää henkilöstöä hallinnollisten rajoitusten vuoksi (katso 2 luvun komission rahoitusmäärärahoina ei voida käyttää niin kutsuttuja mini-budjetteja ("mini budgets")). Jos henkilöstöongelmat voidaan ratkaista pikaisesti, ja jos määrärahoja on käytettävissä varainhoitovuoden 1997 osalta, komissio järjestää vuodesta 1997 alkaen konferenssisarjan, jossa käsitellään mahdollisesti seuraavia aiheita: käsitellään; ongelmaa jaksoa jossa (12), 5 Eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen hallinnointi; Konferenssi eläinten suojakeskusten (animal rescue centres) roolista eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämisessä, kuvaamisessa ja käytössä, liittyvien geneettisten voimavarojen käyttö; Työryhmä Kasveihin käsittelee voimavarojen aihetta Kasveihin säilyttäminen alkuperäisellä kasvupaikalla; lajikeyhdistelmät ja kasvitautien torjunta, geneettisten liittyvien liittyvät geneettiset voimavarat; Työryhmä käsittelee Nautaeläimiin aihetta Nautoihin liittyvät geneettiset voimavarat - harvinaisten rotujen eroosio ja tavanomaisten rotujen yhdenmukaistuminen, liittyviä koskevat Kasveihin tietokantakäytännöt; Työryhmä käsittelee tietokantoihin liittyviä hyviä käytäntöjä niille, jotka ovat ryhtymässä perustamaan geenipankkejaan koskevaa tietokantaa. voimavaroja geneettisiä Tietokantojen liittäminen internetiin; Työryhmä kokoelmien hoitajille, joilla jo on tietokanta ja jotka haluavat, että tietokantaa voidaan käyttää internetin kautta. 2. 3. 3 Erikoistuneen henkilöstön koulutukseen ja liikkuvuuteen liittyvät toimet Tätä liitännäistoimenpidettä koskevia toimia ei ole toistaiseksi toteutettu henkilöstövajeen vuoksi. Mikäli henkilöstöongelmat voidaan ratkaista pikaisesti, ja jos varainhoitovuoden 1997 osalta on käytettävissä tarvittavia määrärahoja, komissio tutkii mahdollisuuksia järjestää vuonna 1997 • kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen asiantuntijoille tarkoitetun kolme viikkoa kestävän koulutusohjelman. 13 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 4 Yhteensovittaminen yhteisön tasolla Koulutuksen tavoitteena on antaa perustiedot geneettisten voimavarojen tieteellisestä perustasta ja kokoelmien keräämistekniikkoja koskevasta viimeaikaisesta kehityksestä: siementen säilyttäminen, in vivo säilyttäminen, in vitro -säilyttäminen, kuvaamisessa sovellettavat molekyylibiologiset säilyttämisen menetelmät, maataloustieteellisen otoskokoon liittyvät kysymykset ja niin edelleen. On toivottavaa, että osallistujat voivat soveltaa oppimansa asiat käytäntöön välittömästi. kuvaaminen, arvon 2. 3. 4 Tulosten hyödyntämisen edistäminen Asetuksen N:o 1467/94 6 artiklan 2. kohdan mukaisesti komissio panee täytäntöön keinot "maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, tuloksista ja käyttöä koskevan kuvaamista, keräämistä tiedottamisen ja niiden hyödyntämisen edistämiseksi. " toiminnan Edellä (2 luvun 2. 1. 2 kohdassa sivulla 7) mainitussa luettelossa (toinen versio) annetaan kuvaus kustakin ohjelman kautta rahoitettavasta geneettisiä voimavaroja koskevasta hankkeesta ja tiedot levitetään internetin kautta. Niihin lisätään kustakin hankkeesta saatavat tulokset, sen jälkeen kun ne ovat saatavilla. Edellyttäen, että henkilöstö vajeesta johtuvat ongelmat saadaan ratkaistua, tämä opas saatetaan sekä painettuun että sähköiseen muotoon, mikä helpottaa työn tulosten levittämistä ja käyttöä. 2. 4 Yhteensovittaminen yhteisön tasolla Asetuksen 1467/94 1 artiklan mukaisesti komission "jäsenvaltioissa geneettisten toteutetun maatalouden säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevan yhteensovittaminen ja edistäminen yhteisön tasolla". tehtävänä on voimavarojen toiminnan 14 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 4 Yhteensovittaminen yhteisön tasolla 2. 4. 1 Kansainvälinen keskustelu Kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevan yhteisön kannan yhteensovittaminen on toteutettu FAO:n neljännen kansainvälisen kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevan teknisen konferenssin (FAO Fourth International Technical Conference on Plant Genetic Resources) yhteydessä (Leipzigissa Saksassa 14. -23. kesäkuuta 1996). Komissio esitti luettelon kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevasta Euroopan unionin lainsäädännöstä (liitteen D kohta D. 4, sivu xli) ja kussakin jäsenvaltiossa valmisteltiin laaja kartoitus kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja, niiden säilyttämistä ja käyttöä koskevasta kansallisesta tilanteesta. Tarkempia yksityiskohtia esitetään jäljempänä liitteen B kansainvälisessä kohdassa B. 2. 2 konferenssissa luonnosta käsiteltiin asiantuntijoiden kanssa ohjelmakomitean ja siemeniä käsittelevän komitean kokousten yhteydessä 15. tammikuuta 1996, 31. maaliskuuta 1996 ja 28. maaliskuuta 1996, ja lausuntoluonnos hyväksyttiin neuvoston "Produits de base" -komiteassa (PROBA) Tämän jälkeen lausuntoluonnos (katso liitteen D kohta D. 3 sivulla xli) luovutettiin FAO:lle tavanomaisten kanavien välityksellä. sivulla xvi. Euroopan unionin lausuntoa koskevaa esittämää 2. 4. 2 Tutkimusta ja teknologista kehittämisiä koskevat yhteisön ohjelmat todetaan nimenomaisesti, että. " Yhteisön Asetuksessa 1467/94 osallistuminen rahoitukseen ohjelman mukaisesti ei koske erityisesti seuraavia tutkimukset olettamusten todentamiseksi, työvälineiden tai -tekniikoiden parantamiseen tähtäävät tutkimukset, testaamattomia tekniikoita tai mallijärjestelmiä koskevat työt ja kaikki muu tutkimustoiminta. " teoreettiset opinnot, loimia: Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevat yhteisön ohjelmat toteutetaan osana puiteohjelmaa. Eräät näistä ohjelmista koskevat geneettisiä voimavaroja; BioTech, Ympäristö ja ilmasto (Environment and Climate) sekä FAIR -ohjelmat. Komission yksiköt seuraavat läheisesti seuraavia ohjelmia: 15 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 4 Yhteensovittaminen yhteisön tasolla ja vuohet) (nautaeläimet, Bioteknologiaa koskevassa ohjelmassa kehitetään molekyylibiologisia menetelmiä biologisen monimuotoisuuden mittaamisen nopeuttamiseksi ja tutkitaan syventämiseksi. Eräässä käynnissä olevassa hankkeessa kavioeläimiin sovellettavia lampaat molekyylibiologisia menetelmiä; toisessa tutkitaan metsäpuihin sovellettavia molekyylibiologia menetelmiä ja kolmas hanke käsittelee tavallisimpien viljelykasvien erityisiä geneettisiä elementtejä ("siirrettävät elementit") ("transposable elements"). Kunkin hankkeen tietyn organismiluokan biologisen monimuotoisuuden mittaaminen ja pyrkimys sen luonteen ymmärtämiseen. Eläinlajit voivat erota toisistaan kromosomien joidenkin kohtien (loci) osalta tai yleisemmin koko genomin osalta, mitä tutkimuksissa parhaillaan selvitetään; yksittäiset metsäpuut ovat tunnetusti hyvin erilaisia, ja PCR-tekniikkoja on mukautettava ; siirrettäviä elementtejä (tranposable elements) voidaan käyttää osoittimina viljelykasvien geneettisen monimuotoisuuden mittaamisessa ja tunnistamisessa, ja tällä alalla tehdään järjestelmällisesti työtä. tavoitteena on Ympäristö- ja ilmasto-ohjelman perusteella on perustettu tutkimusta ja biologista monimuotoisuutta käsittelevä ad hoe -työryhmä. Tavoitteena on aikaansaada yhteinen tutkimusta koskeva toimintaohjelma, jonka käsittelyyn ja hyväksymiseen osallistuvat useat toimijat, joita asia koskee. Näitä ovat esimerkiksi tutkijat, päätöksentekijät, kansainväliset toimielimet, valtiosta riippumattomat järjestöt, yksityinen sektori ja niin edelleen. Ensimmäinen viitteellinen luonnos asiakirjasta "Biologista monimuotoisuutta koskeva tutkimus" ("Research into Biological Diversity") ja kyselylomake ovat saatavilla internetissä osoitteessa http://www. oden. se. /~ewgrb. AIR ja FAIR -ohjelmiin liittyy useita geneettisen monimuotoisuuden arviointia ja sen käyttöä kestävässä maataloudessa koskevia hankkeita, joista mainittakoon erityisesti nautojen geneettistä monimuotoisuutta koskeva analyysi, Euroopan mansikkalajikkeiden seurantakeskus sekä rehukaalin (Brassicas) kasvintuhoojia geenien ja paikallistaminen ja hyödyntäminen. vastustavien kasvitauteja 2. 4. 3 Muut yhteisön asetukset ja direktiivit Monet yhteisön asetukset ja direktiivit koskevat maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kestävää käyttöä ja hyödyntämistä. Komission yksikköjen ja erityisesti seuraavien asetusten ja direktiivien soveltamisaloista vastaavien yksikköjen yhteydenpitoja kuuleminen on säännönmukaista: 16 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 4 Yhteensovittaminen yhteisön tasolla ("flanking Asetus (ETY) N:o 2078/92, eräs yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen koskee "liitännäistoimenpiteistä" ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten tuotantomenetelmiä. Asetuksessa kanssa säädetään muunmuassa palkkioiden maksamisesta karjankasvattajille, jotka kasvattavat uhanalaisiin rotuihin kuuluvia eläimiä, sekä paikallisiin oloihin sopeutuneiden uhanalaisten hyötykasvien viljelylle ja lisäämiselle. sopusointuisia maatalouden vuosittaisten methods"), joka Asetus (ETY) N:o 2081/92 maataloustuotteiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta; ja ja elintarvikkeiden (ETY) N:o 2082/92 maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden Asetus erityisluonnetta koskevista todistuksista. Nämä kaksi asetusta edesauttavat sellaisten korkealaatuisten tuotteiden ja elintarvikkeiden kaupan pitämistä, joilla on tunnistettavissa oleva erityisluonne ja maantieteellinen alkuperä; tällaisia ovat esimerkiksi elintarvikkeet, joiden perustana on paikallinen rotu tai lajike. Kantakirjoja koskevat perusteet ja yksityiskohtaiset määräykset sellaisina kuin niistä säädetään neuvoston direktiivissä 77/504/ETY ja komission päätöksessä 84/247/ETY (nautaeläimet); neuvoston direktiivissä 89/361 sekä komission päätöksessä 90/254(ETY) (lampaat ja vuohet); neuvoston sekä komission päätöksessä 92/353/ETY direktiivissä 90/427/ETY (hevoseläimet). 17 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 5 Taloudellinen tilanne 2. 5 Taloudellinen tilanne Asetuksessa 1467/94 säädetään yhteisön ensimmäisestä viiden vuoden ajanjaksoksi hyväksytystä toimintaohjelmasta, jonka arvioitu talousarvio on 20 miljoonaa ecua henkilöstö- ja hallintokulut mukaanluettuna. Asetuksen 1467/94 liitteessä II annetaan talousarvion viitteellinen jakauma, joka esitetään seuraavassa. Erityisesti olisi huomattava, että menojen suhde (kasvit. eläimet) on 3:1. Pysyvä luettelointi Geneettisten voimavarojen säilyttäminen, kuvaaminen, kerääminen ja käyttö: kasvit eläimet Ohjelman arviointi Yhteensä 10% 66% 22% 2% 100% On huomattava, että budjettivallan käyttäjä määrittää täsmälliset vuosittaiset määrät. Ohjelman viitteellinen monivuotinen aikataulu esitetään seuraavassa: 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Sitoumukset 0. 017 3,5 2,5 0 Maksut 0 0. 015 1. 1 1. 915 Koska työohjelmasta päätettiin vasta vuoden 1994 marraskuussa, kyseisenä vuonna ei voitu järjestää ehdotuspyyntöä. 18 2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 2. 5 Taloudellinen tilanne Vuonna 1995 käynnistettiin ensimmäinen ehdotuspyyntö, ja valittujen hankkeiden rahoittamiseen osoitettiin 3 500 000 ecua. Vuonna 1996 valittiin toisella ehdotuspyynnöllä viisi hanketta, joihin osoitettiin 2 500 000 ecua vuoden 1996 loppuun mennessä. Vuoden 1997 yleistä talousarviota koskevassa alustavassa suunnitelmassa komissio esitti p. m. -maininnan lisäämistä budjettikohtaan B2-5170 kiinnittääkseen Euroopan parlamentin huomion siihen, että komission yksikköjen oli pitänyt vastata asetuksen 1467/94 täytäntöönpanosta ilman lisähenkilöstöä, ja että asian korjaamiseksi on pikaisesti löydettävä ratkaisu. johtuu siitä, että asetus 1467/94 annettiin aikana, jona Tämä työvoimakustannuksia voitiin sisällyttää talousarvion B2 osaan, esimerkiksi tutkimusta koskevaan budjettikohtaan B6. Mainitusta käytännöstä luovuttiin aikana, jona asetus 1467/94 oli hyväksyttävänä neuvostossa ja Euroopan tekstistä huolimatta varojen parlamentissa. Tämän vuoksi virallisesta saaminen työvoimakustannuksista aiheutuvia menoja varten oli asetuksen täytäntöönpano vaiheessa mahdotonta. Tulevaisuudessa menojen tasapainottaminen eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen hyväksi on erittäin tärkeää. Asetuksessa vahvistetusta menojen viitteellisestä suhteesta 3:1 (kasvit:eläimet) huolimatta ensimmäisessä ja toisessa ehdotuspyynnössä hyväksyttyjen 14 ehdotuksen osalta todellinen luku oli 4,3:1. Tasapainon (kasvit:eläimet) palauttamiseksi kohti viitteellistä lukua 3:1 on lisättävä kunkin ehdotuspyynnön osalta käytettävissä olevia varoja. Tämä johtuu siitä, että eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevat hankkeet ovat luonteeltaan huomattavasti kalliimpia kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskeviin hankkeisiin verrattuna. Lopuksi todettakoon, että jos tarvittavat varat ja budjettivallan käyttäjän hyväksyntä saadaan, käytettävissä olevaa määrää yhtä tarjouspyyntöä kohden olisi kahden jäljellä olevan vuoden osalta (1998 ja 1999) nostettava 5 miljoonan ecun tasoiseksi, jotta jäljellä olevia määrärahoja voitaisiin parhaalla mahdollisella tavalla hyödyntää ja jotta varojen osalta päästäisiin lähemmäs tavoitteen mukaista 3:1 suhdelukua kasveja ja eläimiä koskevien hankkeiden välillä. 19 3. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 3. 1 Hallinnointiin liittyvät näkökohdat PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET Seuraavat ohjelman hallinnointia koskevat päätelmät ja suositukset perustuvat tämän kertomuksen 2 luvussa esitettyyn analyysiin. Lisäksi esitetään useita tieteellisiä ja teknisiä näkökohtia koskevia päätelmiä ja suosituksia, jotka tulisi ottaa hallinnoinnin osalta huomioon. Nämä perustuvat Jäsenvaltioissa toteutettavien hankkeiden kehitystä koskevaan kartoitukseen ja tutkimukseen, joka esitetään liitteessä (liitteen B kohta B. 2 kohta, sivu xv). Tutkimuksen perusteella esitetään lisäpäätelmiä liitteen B kohdassa B. l (sivulla xi). 3. 1 Hallinnointiin liittyvät näkökohdat • Ohjelmakomitea on korostanut eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevien menojen lisäämisen tärkeyttä, jolloin asetuksen mukaisesti kasveihin ja eläimiin liittyvien kustannusten välinen suhde noudattaisi tavoitteen mukaista suhdetta 3:1. Tämän suhteen saavuttamiseksi olisi lisättävä eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen suhteellista osuutta menoista. Koska eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevat hankkeet ovat yleensä huomattavasti kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevia hankkeita kalliimpia, tämä edellyttää suurempaa määrärahaosuutta kutakin jäljellä olevaa tarjouspyyntöä kohden. • Ottaen huomioon Internetin ja WWW:n kasvavan merkityksen sekä käyttömahdollisuudet tietojen säilyttämisen ja levittämisen kannalta, komission lähdeluettelointi ("Inventory of Sources") olisi määrätietoisesti pyrittävä saattamaan päätökseen, jotta se voitaisiin julkaista WWW:ssa. • Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä liitännäistoimenpiteisiin, joita ei ole toistaiseksi toteutettu. Erityisen tärkeitä olisivat: - Seminaarit, yhteistoimintakokoukset ja tekniset konferenssit, joissa käsitellään erityisesti geneettisten voimavarojen kestävää käyttöä, ja jotka joita käsitellään olemassa olevissa yhdistetyissä toimissa sekä hankkeissa, joiden kustannukset jaetaan; täydentävät aiheita, - Koulutus, jonka tarkoituksena on erityisesti tukea geneettisten työskenteleviä valtiosta voimavarojen hallinnoinnissa päivittäin riippumattomia järjestöjä. Seminaarit, yhteistoimintakokoukset ja tekniset konferenssit, jotka tukevat valtiosta riippumattomia järjestöjä vastauksia ja niiden ehdotuspyyntöihin. yhteensovillaessa valmistellessa 20 3. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 3. 2 Tekniset ja tieteelliset näkökohdat 3. 2 Tekniset ja tieteelliset näkökohdat Liitteen B kohdassa B. 2 sivulla xv esitetään Jäsenvaltioissa toteutettujen toimien kehitystä koskeva katsaus sekä tutkimus, joka koskee toivottua tulevaa kehitystä jäsenvaltioissa maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämisen, kuvaamisen, keräämisen ja käytön osalta. Mainittuun liitteen kohtaan B. 2 liittyvät olennaiset päätelmät esitetään seuraavassa. ajanjaksoksi • Asetus, kohta B. 2. 1 (sivu xv): Mikäli neuvosto päättää uudistaa viiden vuoden toimintaohjelman, toimintasuunnitelman sanamuotoa on ehkä asianmukaista muuttaa, jotta voitaisiin selvästi osoittaa, että asetuksen soveltamisalaan kuuluvat lisäksi myös vastaavat "eurooppalaisten" geneettisten voimavarojen luonnonvaraiset sukulaiset. (1999-2004) hyväksytyn Kasvit, kohta B. 2. 2 (sivut xvi-xviii): Jäsenvaltiot ovat päättäneet, että kansainvälisillä sopimuksilla vahvistetut ja maailmanlaajuisesti käyttöön otetut käyttösopimukset (access agreements) ovat erittäin tärkeitä kasveihin liittyvien maatalouden geneettisten voimavarojen tehokkaan ja kestävän käytön kannalta. Mikäli voimakasta säilyttämisen eurooppalaista läsnäoloa ei varmisteta kaikilla niillä foorumeilla, joilla kansainvälisistä pääsyä koskevista sopimuksissa neuvotellaan, on olemassa vaara, että Euroopassa säilytettävät geneettiset voimavarat menettävät käyttökelpoisuutensa Euroopan lisäksi muualla maailmassa. vahvistetun Kasvit, kohta B. 2. 2 (sivu xvi): Biologista monimuotoisuutta koskevassa täydellisen yleissopimuksessa yhteensovittamisen varmistamiseksi jäsenvaltioissa olisi hyödyllistä, jos kokoelmien kerääjät jäsenvaltioissa kokoontuisivat käsittelemään niitä keinoja, joiden avulla uudet kansainvälisesti määritellyt ensisijaiset osa- alueet voidaan parhaiten toteuttaa. tilanteen uuden Kasvit, kohta B. 2. 2 (sivu xvi): Ottaen huomioon yleisen toimintaohjelman tärkeyden sekä jäsenvaltioiden Leipzigissa tekemät sitoumukset, olisi toimintasuunnitelman täytäntöönpano jäsenvaltioissa tärkeää, että sisältyisi pysyvästi maatalouden geneettisiä voimavaroja käsittelevän komitean käsittelemiin kysymyksiin. 21 3. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 3. 2 Tekniset ja tieteelliset näkökohdat toiminnan asiantuntijoiden Kasvit, kohta B. 2. 3 (sivu xix): Ottaen huomioon Euroopan geneettisten ja ESCORENAssa voimavarojen EUFORGENissa', olisi että asetuksen 1467/94 suositeltavaa, täytäntöönpanosta vastaavat tahot pitäisivät yllä säännönmukaisia yhteyksiä verrattaviin tahoihin muiden kansainvälisten ohjelmien osalta suurimman mahdollisen yhteisvaikutuksen ja lisäarvon saavuttamiseksi. Erityisesti olisi pyrittävä käynnistämään asetuksen 1467/94 mukaisia hankkeita, joissa käsitellään muilla kansainvälisillä foorumeilla tällä hetkellä harvemmin käsiteltyjä lupaavia alueita, kuten merkittävyydeltään vähäisempiä viljelylajikkeita sekä teollisia lajikkeita. Lisäksi olisi otettava huomioon alakohtaisia harvemmin käsiteltyjä aiheita, kuten käyttäjien välinen kasveihin vuoropuhelu. liittyvien kokoelmien kerääjien ja (sivu koilta B. 2. 4 eurooppalaista Kasvit, xx): jäsenvaltiot voisivat yhteensovittamista ja yhteistoimintaa, varmistua siitä, että kansallisissa ohjelmissa hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla saatavilla olevia taloudellisia ja hallinnollisia voimavaroja. Tarvitaan jotta Kasvit, kohta B. 2. 8 (sivu xxv): Geneettisten voimavarojen kestävän käytön edistämiseksi ja markkinamahdollisuuksien määrittämiseksi olisi tutkittava geneettisiin voimavaroihin liittyviä kustannuksia ja etuja sekä taloudellisia ja rahoitukseeen liittyviä näkökohtia. Eläimet, kohta B. 2. 14 (sivu xxxiii): Yksittäisissä jäsenvaltioissa tapahtuva yksittäisiä paikallisia rotuja koskeva in vivo -säilyttäminen muu/oin kuin asetuksen 2078/92 nojalla katsotaan olevan yksinomaan jäsenvaltioille kuuluvaa toimintaa. Eläimet, kohta B. 2. 15 (sivu xxxïv):On ilmeisesti aiheellista seurata FAO. n ja muiden kansainvälisten toimielinten toimintaa eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen alalla. Joka tapauksessa FAO- komission lyön edistyessä tarvitaan yhteisön täydellistä koordinaatiota. Eläimet, kohta B. 2. 15 (sivu xxiv): Ottaen huomioon kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen saatavuutta ja omistusoikeutta koskevat tällä hetkellä käynnissä olevat vaikeat kansainväliset neuvottelut, unionin olisi viisasta omaksua ennalta ehkäisevästi eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskeva yhtenäinen kanta. 1 ESCORENA = European system of Cooperative Research Networks in Agriculture; EUFORGEN The European Forest Genetic Resources Programme 22 3. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 3. 2 Tekniset ja tieteelliset näkökohdat Eläimet, kohta B. 2. 18 (sivu xxxvii): On ehkä syylä hyödyntää erityisesti liitännäistoimenpiteitä valtiosta asetukseen riippumattomien järjestöjen työn yhteensovittamiseksi asetusta 1467/94 koskevien ehdotusten valmistelun yhteydessä. sisältyviä 1467/94 Eläimet, kohta B. 2. 18 (sivu xxxvii): Asetuksen 1467/94 työohjelmassa säädettyihin vaiheisiin ("steps") ei pitäisi tehdä muutoksia asetukseen tulevaisuudessa tehtävien muutosten yhteydessä, mikäli se olisi haitallista hankkeen hyväksyttävän hallinnoinnin kannalta. 23 A - TYÖOHJELMA LIITTEET A -TYÖOHJELMA 1. LUETTELOINTI A Työohjelma Nämä liitteet sisältävät 2 lukua koskevia lisätietoja, jäljennöksiä komission aiemmin julkaisemista asiaankuuluvista asiakirjoista sekä Jäsenvaltioissa toteutettujen toimien tutkimuksen, (kohta B. 2, sivu xv). Yhteenveto kehitystä koskevan katsauksen ja kartoituksen päätelmistä esitetään liitteen B kohdassa B. l, sivulla xi. 1. LUETTELOINTI Tässä liitteessä annetaan luetteloa koskevia hallinnollisia lisätietoja. 1. 1 Oikeusperusta Kuten asetuksen 1467/94 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, komissio laatii "pysyvän luettelon (1 kohdassa tarkoitetuista) toimista ja asianmukaisin toimivaltaisten toimenpitein kannustaa viranomaisten välillä,. ". tietojenvaihtoon jäsenvaltioiden tilanteen ja Pysyvän luettelon tarkoituksena on pääasiallisesti yhteisössä kerättyihin luonteen tietoihin perustuvan maatalouden voimavarojen toteaminen, säännöllinen päivittäminen ja julkaiseminen sekä yhteisössä säilyttämistä, suoritettujen maatalouden geneettisten töiden kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevien tämän hetkisten luettelointi. Asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden "on toimitettava säännöllisin väliajoin komissiolle samat tiedot, jotka liittyvät maatalouden kuvaamista, voimavarojen keräämistä ja käyttöä koskeviin toimiin, joita eivät ole toteuttaneet tai suunnitelleet niiden alaiset toimielimet. ". voimavarojen säilyttämistä, geneettisten Luetteloinnin tavoitteena on ohjelman toimien tukeminen ja säilynyttä ja käytön aineistoa koskevan mahdollisimman edistäminen. Luettelo palvelee säilytettyjen ituplasmakokoelmien sekä näihin liittyvien toimien kartoitusta yhteisössä. laajan. tietämyksen Luetteloinnista on toteutettu kaksi versiota seuraavasti: 1. 2 Luettelon ensimmäinen versio Luettelon ensimmäinen versio laadittiin kolmen lähteen perusteella: Komission kyselylomake. Komission yksiköt toimittivat vuonna 1992 jäsenvaltioille geneettisiä voimavaroja koskevan kyselylomakkeen luettelot. Tietokanta on IBPGR:n laajennettu Ituplasmakokoelmien hakemistosta (Directory of Germplasm Collections) saatujen tietojen perusteella (Kansainvälinen kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen instituutti, Rooma). tarkastettu ja sitä on A-TYÖOHJELMA 2. HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET On-line -tietokannat. Lisätietoja erityisesti käynnissä olevasta työstä on saatu on-line -tietokannoista, jotka sisältävät tietoja tieteellisistä kirjoittajista ja julkaisuista. Luettelon ensimmäinen versio jaettiin jäsenvaltioihin (sekä painetussa että sähköisessä (tietokanta- ) muodossa ohjelmakomitean ensimmäisen tapaamisen yhteydessä (21. marraskuuta 1994). Kutakin niihin pyydettiin jäsenvaltiota asiaankuuluvat korjaukset. tarkastamaan tekemään tiedot ja 1. 3 Luettelon toinen versio Luettelon toisen vaiheen valmistelua käsitellään sivulla 6 (2 luku 2. 1. 2 kohta). 2. HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET Tässä liitteessä annetaan hallinnollisia lisätietoja, jotka liittyvät hankkeisiin, joiden kustannukset jaetaan, sekä yhdistettyihin toimiin. 2. 1 Oikeusperusta Asetuksessa 1467/94 säädetään ensimmäisestä viiden vuoden ajanjaksoksi hyväksyttävästä toimintaohjelmasta, jonka talousarvio on 20 miljoonaa ecua. Talousarvion suurin osa osoitetaan yhdistetyille toimille sekä hankkeille, joiden kustannukset jaetaan. Yhdistettyjen toimien avulla yhteensovitetaan yksittäisiä jäsenvaltioissa käynnissä olevia toimia edistetään hankkeilla, joiden kustannukset j aetaan. toimia. Uusia Työohjelmassa määritellään yksityiskohtaiset toteutettavien toimien tyypit sekä vastaavat rahoitusta koskevat säännökset. Työohjelman perusteella tehdään julkisia ehdotuspyyntöjä (asetuksen 1467/94 10 artikla). tavoitteet, joiden kustannukset toimeen ja Työohjelmassa määrätään, että kuhunkin yhdistettyyn hankkeeseen, työssä olisi jaetaan, sisältyvässä keskityttävä joihinkin erityisiin kasvi- tai eläinryhmiin (tapauskohtaisesti esimerkiksi suku, laji tai alalaji). Hankkeissa tulisi pyrkiä käsittelemään sellaisia aihealueita, joilla on merkitystä yhteisön kannalta. Yksityiskohtaisten sääntöjen osalta asetuksessa säädetään, että kukin hanke etenee johdonmukaisesti kuusivaiheisen suunnitelman mukaisesti: A -TYÖOHJELMA 2. HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET Vaihe 1: Työsuunnitelman laatiminen Vaihe 2: Kokoelmien kuvaaminen Vaihe 3: Arviointi (toissijainen kuvaaminen) Vaihe 4: Kokoelmien lajitteleminen Vaihe 5: Kokoelmien järkeistäminen Vaihe 6: Geneettisten voimavarojen hankkiminen (kerääminen) Myöhempää vaihetta koskevat työt eivät ole oikeutettuja yhteisön tukeen, ellei pystytä osoittamaan, että edeltävät vaiheet on toteutettu joko ohjelman osana tai aikaisemmin. Erityisesti vaiheet 1-5 on toteutettava ennen vaiheen 6 (kerääminen) toteuttamista. Asetuksen 1467/94 liitteen I kappaleessa III säädetään, että etusija annetaan sellaisille yhdistetyille toimille sekä hankkeille, joiden kustannukset jaetaan, ja joissa: • riippumatonta jäsenvaltioihin työskentelee vähintään kaksi sijoittautunutta osallistujaa. Ohjelmaan voi osallistua luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka on jäsenvaltion kansalainen ja joka on sijoittautunut yhteisön alueelle. Etusija annetaan hankkeille, joilla pystytään takaamaan laajin mahdollinen kattavuus koko unionissa. Yhteisön rahoituksen myöntämistä sellaisille hankkeille, joihin osallistuu kolmansien maiden kansalaisia, harkitaan tapauskohtaisesti. eri • sovelletaan kaikkia asiankuuluvia tieteenaloja (esimerkiksi fysiologia, taksonomia, patologia, kvantitatiivinen genetiikka ja molekyylibiologia). Erityisesti kannustetaan niiden tieteenalojen osallistumista, joiden avulla voidaan edistää säilytettyjen geneettisten voimavarojen käyttöä. • erityisasemassa on geneettisten voimavarojen käyttö monimuotoisuuden, paremman huomioonottamisen edistämiseen. tuotteiden laadun parantamisen tuotannon ja ympäristön 2. 2 Komitean kuuleminen perustetaan Asetuksessa voimavarojen "maatalouden säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä käsittelevä komitea, jossa on jäsenvaltioiden edustajat ja puheenjohtajana komission edustaja" (asetuksen 1467/94 13 artikla). geneettisten Komissio pyysi asetuksen 1467/94 9 artiklan mukaisesti komitealta lausunnon, joka koski "työohjelman laatimista ja päivittämistä ja julkisten toimintaehdotuksia koskevien kehotusten sisältöä". A -TYÖOHJELMA 2. HANKKKET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET 2. 3 Ensimmäinen ehdotuspyyntö Ensimmäinen geneettisiin voimavaroihin liittyviä ohjelmia koskeva ehdotuspyyntö julkaistiin 23. joulukuuta 1994, ja päättyi 31. toukokuuta 1995 (EYVL N:oC 368, s. 24). Vastauksia tuli 72. Näistä 28 koski kotieläimiin liittyviä geneettisiä liittyviä geneettisiä voimavaroja, ja 44 ehdotusta käsitteli kasveihin voimavaroja (maa- ja puutarhatalouden kasvit ja metsäpuut). Ensimmäiseen ehdotuspyyntöön osallistui Euroopan unionin eri puolilta noin 400 järjestöä, joiden joukossa oli geenipankkeja, hedelmätarhoihin liittyviä kokoelmia, tieteellisiä laboratorioita sekä eläinten jalostajien järjestöjä, yliopistoja ja julkisen ja yksityisen sektorin siemenyrityksiä (valtiosta riippumattomat järjestöt mukaan lukien). asiantuntijaa Komitean jäsenet hankkivat 261 asiantuntijan nimitiedot. Asiantuntemuksen, saatavuuden sekä saatujen ehdotusten perusteella kutsuttiin 25 riippumatonta asiantuntijaa arvioimaan ehdotuksia (10 eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen liittyvien geneettisten voimavarojen asiantuntijaa). Asiantuntijat työskentelivät Brysselissä 3. -14. heinäkuuta 1995. Hankkeista 23 sai teknisen arvosanan "B" (hyvä) tai "A" (erittäin hyvä): näistä 4 oli eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevia hankkeita ja 19 kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevia hankkeita. Komission yksiköiden kuulemisen jälkeen hyväksyttiin 10 yhteisön tukeen oikeutettua ehdotusta sisältävä valintaluettelo. ja 15 kasveihin 2. 4 Toinen ehdotuspyyntö Toinen geneettisiin voimavaroihin liittyviä ohjelmia koskeva ehdotuspyyntö julkaistiin 19. huhtikuuta 1996, ja se päättyi 28. kesäkuuta 1996 (EYVL N:o C114,s. 21). Vastauksia tuli 28. Näistä 14 koski kotieläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja ja 14 kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja (maa- ja puutarhatalouden kasvit ja metsäpuut). Toiseen ehdotuspyyntöön osallistui noin 200 järjestöä Euroopan unionin eri puolilta. A-TYÖOHJELMA 2. HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET asiantuntijaa). Asiantuntijat Asiantuntemuksen, saatavuuden sekä saatujen ehdotusten perusteella kutsuttiin 12 riippumatonta asiantuntijaa arvioimaan ehdotuksia (6 eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen asiantuntijaa ja 6 kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen työskentelivät Brysselissä 15. -19. heinäkuuta 1996. Hankkeista 11 sai teknisen arvosanan "B" (hyvä) tai "A" (erittäin hyvä): näistä 4 koski eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja ja 7 kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja. Komission yksiköiden kuulemisen jälkeen valittiin 5 ehdotusta, joille voidaan myöntää yhteisön tukea (3 ehdotusta hyväksyttiin varsinaiseen luetteloon ja 2 ehdotusta hyväksyttiin varaluetteloon). Komitea hyväksyi valintaluettelon 16. lokakuuta 1996. 2. 5 Yhteenveto 1. Ehdotuspyyntö 2. Ehdotuspyyntö Komitean hyväksyminen Julkaiseminen EYVL:ssä Päättymispäivä Lykkäys julkaistiin Päivämäärä lykkäämisen jälkeen Saadut ehdotukset Hyväksytyt ehdotukset Komitean hyväksymät valitut ehdotukset Osoitetut määrärahat ecuina 21. 11. 94 23. 12. 94 31. 03. 95 29. 03. 95 31. 05. 95 72 10 29. 11. 95 3. 400. 000 06. 02. 96 19. 04. 96 28. 06. 96 28 5 16. 10. 96 2. 411. 000 2. 6 Yksityiskohtaisia tietoja ensimmäisessä ehdotuspyynnössä valituista yhdeksästä hankkeesta "Pig genetic resources" ("European gene banking project for pig genetic resources"; viitenumero 012). Tällä hetkellä on jo olemassa joitakin paikallisia tuotteita ("produits du terroir"), jotka perustuvat alkuperäisiin tätä kehitystä. sikarotuihin. Hankkeen avulla pyritään edistämään Pyrkimyksenä on myös sikojen kasvatuksessa sovellettavien entistä monipuolisempien menetelmien edistäminen tukemalla voimakasrakenteisia ulkoilmaan sopeutuneita rotuja. Voimakasrakenteinen sikarotu tarvitsee myös vähemmän lääkkeitä. Lisäksi hankkeen avulla pyritään tutkimaan lihaksensisäistä rasvaa, mikä on lihan laatuun olennaisesti vaikuttava tekijä (esimerkiksi Gascon ja Meisshan- rotujen lopullisella risteytyksellä tapahtuvaa tulokset ovat maatiaisrotua parempia). Ulkona saavutetut siankasvatusta pidetään vaikutuksiltaan vähemmän saastuttavana kuin sisätiloissa tapahtuvaa tehostettua tuotantoa. A -TYÖOHJELMA 2. HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET "Rabbit genetic resources" ("Inventory, characterization, evaluation, conservation and utilization of european rabbit genetic resources"; tavoitteena on edistää kaninkasvatusta viitenumero 060). Hankkeen maanviljelijöiden kanirotujen lisätä ja monimuotoisuutta. Hankkeella tuetaan myös angoravillan, -turkiksen ja kaninlihasta (huovan) valmistettujen tuotteiden valikoimaa. tuotantoa. Sillä pyritään myös saatavilla olevien lisäämään piirissä Hankkeen tavoitteena on pyrkiä suojelemaan monimuotoisimpia tyypillisiä rotuja kaikkiaan sadan yhteisön alueella oletettavasti elävän rodun joukosta (joista yhteisö biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen perusteella vastaa). ruohosipulin, purjon "Allium crops and wild species" ("Protecting future European Community crops: a programme to converse, characterize, evaluate and collect Allium crops and wild species": viitenumero 020). Hankkeen avulla viljelijöille ja salottisipulin tarjotaan vähemmän viljeltyjä lajikkeita. Pitkällä aikavälillä tämä auttaa jalostajia lisäämään laatuun vaikuttavia ominaisuuksia, kuten korkeaa kuiva-ainepitoisuutta, mikä on tärkeä ominaisuus teollisuuden kannalta. Hankkeesta saadaan myös aineistoa sellaisia lajikkeita kehittäville jalostajille, jotka osoittavat taudinkestävyyttä sekä luontaista kestävyyttä kasvintuhoojia vastaan, ja eivät tämän vuoksi vaadi kemiallisia torjunta-aineita (tämä merkitsee tuotantotekijöiden käytön ja voimaperäisen tuotannon vähenemistä). Hankkeesta saadaan myös lyhyen aikavälin tuloksia, joista mainittakoon viruksista vapaan ja tämän vuoksi runsaampisatoisen valkosipulin yleistyminen). jalo varten, pistaasi, kastanja, "Minor fruit tree species" ("Conservation, evaluation, exploitation and collection of minor fruit tree species"; viitenumero 029). Näitä vähemmän merkityksellisiä hedelmäpuita ovat seuraavat Välimeren altaan lajit: viikuna, granaattiomena, japaninpersimoni, japaninmispeli, viikunakaktus, kvitteni hedelmäntuotantoa silkkiäispuu, johanneksenleipäpuu, azerole, mispeli, madrona, punamarjakanukka, jujuba sekä pihlaja. Hankkeen tavoitteena on edistää näiden vähemmän hyödynnettyjen hedelmien käyttöä. Tarkoituksena on arvioida kaupallisia ominaisuuksia, kuten sadonkorjuun jälkeisiä piirteitä sekä täysmehujen ja uutteiden valmistusta. Tiedot toimitetaan käytön edistämisestä vastaaville on järjestöille "kaksoiskappaleiden" tunnistaminen ja poistaminen kokoelmista. Tämä lisää huomattavasti myytäväksi tarkoitettujen tuotteiden laatua ja luotettavuutta. Jotkut mainituista puista sopivat erityisen hyvin marginaalisille alueille, millä voidaan edistää ympäristönsuojelua. tuottajaorganisaatioille. Lisätavoitteena ja A -TYÖOHJELMA 2. HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET including saatavilla olevien lisäämään kuluttajan "Potatoes" ("Genetic Resources of Potato" 'Conservation, characterization and utilization of secondary potato varieties for ecological production systems in Europe'": viitenumero 034 ja 045). Hankkeen avulla pyritään perunalajikkeiden valikoiman monipuolisuutta. Eräät kaupat ja valintamyymälät pyrkivät parhaillaan monipuolistamaan valikoimiaan; hankkeen avulla lisätään tietoisuutta perunan epätavallisemmista lajikkeista sekä näiden lajikkeiden käytöstä. Eräs erityisen tärkeä osa-alue on virusten poistaminen varastoista, lajikkeiden mikä parantaa ominaisuuksia sekä kypsentämiseen liittyvät ominaisuudet. Kestävyys perunarupea, hometta (Phytopthera) ja kärsäkästä vastaan tutkitaan. Lisäksi määritellään lannoitteiden käytön tehokkuus. Tämä on erityisen tärkeää perunantuotannon laajentamisen kannalta tulevaisuudessa. laatua. Myös vanhojen esille. Näistä mainittakoon maku siemenperunan tuodaan ja säilyvyyteen "European rice" ("Constitution, description, et gestion dynamique des resources génériques riz (Oryza sativa) a vocation européenne. "; viitenumero 037). Yhteisössä on riisiviljelmiä noin 350 000 hehtaaria ja ne tuottavat 1,2 miljoonaa tonnia pehmeää riisiä (japonica). Hankkeesta on tulevaisuudessa hyötyä jalostajille, jotka pyrkivät lisäämään kestävyyttä kasvintuhoojia vastaan sekä ja ympäristöstä aiheutuvan stressin (erityisesti pyrale, pyriculariose, helminthosporiose, suolapitoisuus, matala lämpötila) sietokykyä sekä auttavat vähentämään kemiallisten ruiskutusten aiheuttamia ympäristöhaittoja. taudinkestävyyttä "European beets" ("Evaluation and enchancement of Beta collections for extcnsification of agricultural production"; viitenumero 042). Vaikka juureksia käyttivät jo assyyrialaisel, sokerijuurikkaan geneettinen perusta (sleesialainen juurikas) on hyvin kapea; nykyaikainen sokerijuurikas on hyvin kasvitaudeille. Taudinkestävyyden lisääntyminen vähentää tulevaisuudessa kasvintorjunta-aineiden käyttöä. Hankkeen avulla pyritään myös lisäämään kuivuudenkestävyyttä sekä parantamaan j uurikkaiden laatua tulevaisuudessa. homogeeninen altis ja "Roses" ("European network for characterisation and evaluation of genus Rosa germplasm"; viitenumero 052). Tällä yhdistetyllä toimella käynnistetään kukkalajikkeen laadun parantamiseksi sekä sellaisten monimuotoisuuden keinojen lisätään taudinkestävyyttä sekä kestävyyttä kasvintuhoojia vastaan. ja käyttöönottamiseksi, joiden avulla lisäämiseksi, löytämiseksi tärkeimmän yhteistyö tämän A-TYÖOHJELMA 2. HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET "Prunus" ("International network on Prunus genetic resources"; viitenumero 061). Hankeella pyritään kuvaamaan mantelien, kirsikoiden, luumujen, persikoiden ja nektariinien taudinkestävyyttä tärkeimpien tautien osalta (k, Monilia) sekä kestävyyttä viruksia ja kasvintuhoojia (kirvat) vastaan. Saadut tiedot saatetaan jalostajien tiedoksi, jotta voitaisiin vähentää kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä. Tarkoituksena on kerätä aineistoa, jota voidaan lajikkeiden kehittämisessä, hyödyntää tulevaisuuden jalostusohjelmissa, taudinkestävyyden satokauden ja myös pidentämisessä. Huomiota kiinnitetään myös Prunus -lajiin jalopuuna ja maisemapuuna. lisäämisessä esimerkiksi 2. 7 Yksityiskohtaisia tietoja viidestä toisen tarjouspyynnön yhteydessä hyväksytystä hankkeesta "Elms" ("Coordination for conservation, characterization, collection and utilization of genetic resources of European Elms"; viitenumero 078). Jalava on tärkeä pensasaita- ja maisemapuu, josta saadaan käyttökelpoista puutavaraa. Lajia uhkaa tällä hetkellä jalavatauti. Hankkeen avulla pyritään koordinoimaan tietoja olemassa olevista eurooppalaisista jalavakokoelmista kokoelman osien kuvaamisen yhteensovittamiseksi sekä jalavan luontaisen taudinkestävyyden arvioinnin järjestämiseksi erityisesti jalavataudin osalta. ("European network for grapevine genetic "Grapevines" resources conservation and characterization": viitenumero 081). Hankkeen avulla yhteensovitetaan kaikki unionin suurimmat viiniköynnöskokoelmat ja pyritään vaihe vaiheelta edistyneempään yhteensovittamiseen ja käyttöön aineiston erityisesti tunnistamisen avulla. päällekkäisten esiintymien harvinaisen sekä "Maize" ("Implementation of the European Network for evaluation, conservation and utilization of European maize landacres genetic resources"; viitenumero 088). Ensimmäiset löytöretkeilijät toivat maissin Eurooppaan Amerikasta. Maissista on sittemmin kehitetty useita paikallisia lajikkeita, joista eräillä on todettu maatalouden kannalta arvokkaita ominaisuuksia (kuten kylmänkestävyys). Myös useita muita lajikkeita on kerätty, mutta näitä ei ole toistaiseksi arvioitu. Hankkeen tarkoituksena on kuvata ja arvioida tämän tärkeän viljelykasvin eurooppalaista perimää ja levittää aineistoa ja tietoja laajasti saataville. on peräisin Välimeren "Olives" ("Conservation, characterization, collection and utilization of Genetic Resources in olive (Olea europaea)"; viitenumero 097). Viljelty alueelta. Eurooppalaisten oliivi jo nyt ajoittain vapaamuotoisia oliivikokoelmien kerääjät järjestävät tapaamisia. kokoelmien avulla Tämän yhteensovittamista ja vakautta kiinnittäen erityistä huomiota oliivin laadullisten ominaisuuksien kuvaamisen yhteensovittamiseen sekä oliivin taudinkestävyyteen ja luonnolliseen kestävyyteen kasvintuhoojia vastaan. edistetään hankkeen altaan A -TYÖOHJELMA 2. HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET of 083). those viitenumero ja kirjanneet eläimiin "Animal Inventory" ("A permanent inventory of European farm animal genetic resources and of activities on characterization, conservation and Erityisesti utilization resources"; kantakirjayhdistykset ovat keränneet liittyviä geneettisiä voimavaroja paikallisesti, mutta viime aikoihin saakka työtä on tehty hyvin vähän Euroopan tasolla. Tämän hankkeen tarkoituksena on käynnistää ensimmäiset vaiheet Euroopan kotieläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevan luomiseksi. Tietokanta on lajeja tutkiville henkilöille, rodun hyödyllinen erityisesti uhanalaisia ja geneettisen merkityksen määrällisessä arvioinnissa, kulttuurisen hallinnointitekniikoiden määrittelemiseksi rotujen pitkäaikaista säilyttämistä varten sekä jonkin tietyn rodun ominaisuuksien erityistä käyttöä koskevien tietojen hankkimiseksi. laajan tietokannan joidenkin tiettyjen B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 1. Tutkimuksen päätelmät B Toivottua tulevaa kehitystä koskeva tutkimus 1. TUTKIMUKSEN PÄÄTELMÄT Tässä osuudessa käsitellään tutkimus, joka koskee toivottua tulevaa kehitystä jäsenvaltioissa maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämisen, kuvaamisen, keräämisen ja käytön osalta. Tutkimus esitetään kokonaisuudessaan jäljempänä (kohta B. 2, sivu xv). Ne toivottua tulevaa kehitystä koskevat päätelmät, jotka ovat merkittäviä lähinnä yksittäisten geenipankkien osalta, esitetään kohdassa B. l. 3 (sivu xiv). Ne päätelmät, jotka ovat olennaisia ennen kaikkea kansallisella tasolla, ovat puolestaan kohdassa B. l. 2 (xiii), ja asetuksen N:o 1467/94 toimintaa yhteisössä koskevat päätelmät ovat kohdassa B. l. l. Asetuksen N:o 1467/94 hallinnointia koskevat päätelmät on esitetty edellä kertomuksen jaksossa 3. 2 (sivu 20). 1. 1 Yhteisön taso • Kasvit, kohta B. 2. 2 (sivu xvi): Jäsenvaltioiden kansallisia kokoelmia määriteltäessä, järkiperäistettäessä ja vahvistettaessa on aika päättää siitä, voidaanko World Wide Webia varten kehitettyä tietotekniikkaa liittyviä geneettisiä voimavaroja hyödyntää Euroopassa kasveihin koskevan luomisessa. tietokantajärjestelmän hajautetun Tärkeimmät seikat tämän mahdollisuuden toteuttamisen kannalta ovat tietoja koskevien standardien kehittäminen ja laadunvalvontamenettelyjen luominen. julkisen • Kasvit, kohta B. 2. 5 (xxi): Tarvitaan lisää apua sen varmistamiseen, että tapahtuvaa maatalousalan museoiden säilytystyötä tekevien tahojen asiantuntemus otetaan huomioon asetuksen N:o 1467/94 mukaisissa hankkeissa. ja muiden alkuperäpaikalla Kasvit, kohta B. 2. 7 (sivu xxv): Koska kaikkien asetuksen N:o 1467/94 mukaisissa hankkeissa käytettävien tietokantojen on eurooppalaisen yhteenkuuluvuuden vuoksi voitava olla mukana tietojenvaihdossa, on mahdollisesti kehitettävä vakiintuneiden kansainvälisten suuntaviivojen mukaisesti tietoja koskevia standardeja kasveihin ja eläimiin liittyviä tietokantoja varten. Kasvit, kohta B. 2. 7 (sivu xxv): On tarpeen lisätä sellaisten nopeiden ja edullisten arviointivälineiden käyttöä, joissa hyödynnetään biokemiallisia ituplasman kuvaamiseksi. Näitä tekniikoita ja molekyylitekniikoita nykyaikaisia ja tarjoaminen lienee tarpeen. tekniikoita koskevan koulutuksen kehittäminen B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 1. Tutkimuksen päätelmät (xxv): Geneettisiin voimavaroihin liittyvät liiketoiminnalliset näkökohdat on tutkittava näiden Kasvit, kohta B. 2. 8 taloudelliset ja voimavarojen jatkuvan hyödyntämisen edistämiseksi sekä kaupallisten mahdollisuuksien, kustannusten ja tuoton määrittämiseksi. Eläimet, kohta B. 2. 11 (sivu xxix): Vaikuttaa siltä, että olisi hyödyllistä kannustaa eläimiin liittyviä tietokantoja jäsenvaltioissa ylläpitäviä henkilöitä tapaamaan toisiaan silloin tällöin. Eläimet, kohta B. 2. 11 (sivu xxix): Asiantuntijoiden, joilla on jonkin verran kokemusta FAO. n (Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön) ja EAAPin (European Association for Animal Productionin, joka on Euroopan eläintuotantoalalla toimiva yhdistys) tietokannoista, olisi hyödyllistä kokoontua yhteen pohtimaan kokemuksiaan ja laatia suosituksia kaikissa jäsenvaltioissa toimivien tietokannan käyttäjien muodostaman yhteisön näkökulmasta loppukäyttäjien tietokannasta saaman hyödyn lisäämiseksi. • • Eläimet, kohta B. 2. 11 (sivu xxix): Lienee asianmukaista ja ajankohtaista käynnistää Euroopan asiantuntijoiden kuuleminen eläinten geneettisten voimavarojen hallinnoinnin osalta yhteisen maatalouspolitiikan tarpeiden näkökulmasta sekä pohtia FAO:n asiantuntijoiden laatimia suosituksia. Kuulemisen tulokset on toimitettava eteenpäin maatalouden geneettisiä voimavaroja käsittelevälle ohjelmakomitealle. Eläimet, kohta B. 2. 12 hallinnointiryhmän on yleisesti ottaen ylläpidettävä eläinten geneettisiin voimavaroihin liittyviä säännöllisiä virallisia ja epävirallisia yhteyksiä muihin kansainvälisiin foorumeihin. (sivu xxxi): Asetuksen N: o 1467/94 Eläimet, kohta B. 2. 12 (sivu xxxi): Saattaisi olla asianmukaista harkita asetuksen N:o 1467/94 liitännäistoimenpiteiden mukaisia erityistoimia samojen tai toisiaan läheisesti muistuttavien rotujen eri maissa olevien kasvattajien välisen vaihtotoiminnan hyväksi, jolloin tavoitteena olisi yhteisten säilyttämisohjelmien kehittäminen. Eläimet, kohta B. 2. 13 (sivu xxxii): Kuten edellä todettiin, maatalouden tarkkailtava geneettisiä voimavaroja käsittelevän komitean on liittyvien geneettisten toimintaa eläimiin kansainvälisten elinten voimavarojen alalla. Lisäksi komitean olisi silloin tällöin saatava kertomuksia eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevista kansallisista toimenpiteistä. Eläimet, kohta B. 2. 13 (sivu xxxii): Komitean olisi pohdittava, olisiko hyödyllistä edistää kansainvälistä vaihtotoimintaa kansallisten rotuyhdistysten välillä. B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 1. Tutkimuksen päätelmät Eläimet, kohta B. 2. 16 (sivu xxxv): Saattaa olla asianmukaista harkita tiettyjen harvinaisten rotujen sopeutumiskykyä tai muuta ominaisuutta käsitteleviin todentamattomiin kuvauksiin liittyvien tutkimusten tukemista puiteohjelman yhteydessä. Eläimet, kohta B. 2. 16 (sivu xxxv): Asetuksen N:o 1467/94 nojalla ylläpidettyjen yhteisön luetteloiden ei tarvitse sisältää geneettisistä arvoista saatavilla olevaa tietoa, mutta niissä on oltava tietoa siitä, mistä tällaisia tuloksia voi löytää. Eläimet, kohta B. 2. 16 (sivu xxxv): Asetuksen N:o 1467/94 nojalla ylläpidettyjen luetteloiden ei tarvitse sisältää genomien kartoittamistyön tuloksista käytettävissä olevaa tietoa, mutta on tärkeää, että niissä on tietoa siitä, mistä tällaisia tuloksia voi löytää. • Eläimet, kohta B. 2. 18 (sivu xxxvii): Tämän jälkeen saattaa olla syytä kutsua koolle kokous, jossa keskustellaan rajat ylittävistä eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen hallinnoinnin näkökohdista maatalousalalla. (Jäsenvaltioilta pyydettiin huomioita viimeksi järjestetyssä kokouksessa 16. lokakuuta 1996. ) 1. 2 Kansallinen taso Kasvit, kohta B. 2. 2 (sivu xvi): Jäsenvaltioissa olevia kokoelmia hoitavien tahojen näyttäisi olevan hyödyllistä kokoontua pohtimaan, kuinka kansainvälisellä tavoitteet parhaiten saavutetaan, jotta varmistetaan, että biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen aikaansaamaan uuteen tilanteeseen liittyvä yhteensovittaminen on toteutettu jäsenvaltioissa täysipainoisesti. tasolla määritellyt ensisijaiset Kasvit, kohta B. 2. 4 (sivu xx): Euroopan sisäinen yhteensovittaminen ja yhteydenpito on tarpeen, jotta jäsenvaltiot voivat varmistua siitä, että kansallisissa ohjelmissa hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla käytettävissä olevia taloudellisia ja hallinnollisia voimavaroja. Eläimet, kohta B. 2. 14 (sivu xxxiii): Muun kuin asetuksessa N:o 2078/92 tarkoitetun toiminnan osalta yksittäisten paikallisten rotujen säilyttämistä in vivo yksittäisessä jäsenvaltiossa pidetään ainoastaan jäsenvaltioille kuuluvana toimintana. Eläimet, kohta B. 2. 14 (sivu xxxiii): On asianmukaista harkita, pitäisikö - ja voidaanko - Euroopan tasolla toteuttaa sellaisia toimia kuin geenivarannon muodostaminen kaikkein uhanalaisimpia rotuja varten. Eläimet, kohta B. 2. 15 (sivu xxxiv): Muilta osin paikallisten rotujen säilyttämistä in vitro pidetään ensisijaisesti jäsenvaltioille itselleen kuuluvana toimena. B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 1. Tutkimuksen päätelmät 1. 3 Hankkeiden taso • Kasvit, kohta B. 2. 4 (sivu xx): Geenipankkien ja niiden mahdollisten käyttäjien välisiä yhteistyötä pitäisi edelleen parantaa, jotta voidaan hyödyntää tutkijoiden, viljelijöiden ja kuluttajien panosta. Kasvit, kohta B. 2. 5 (sivu xxi): Jotta yleisön ja markkinoiden etuun liittyviin vaatimuksiin voidaan vastata tehokkaasti, uudet ja vanhat maatiaislajikkeet on arvioitava lajikkeiden väitetyn soveltuvuuden selvittämiseksi. Toiminnassa voidaan tämän jälkeen vanhojen maatiaislajikkeiden ja edellyttää maatiaiskantojen hyödyntämistä - ja siis säilyttämistä - maatiloilla alkuperäisillä paikoillaan. vanhojen Kasvit, kohta B. 2. 6 (sivu xxii): Painopistealueita ovat järkiperäistäminen ja varmuustoisinnot. (Ne ovat myös kaikille asetukseen N:o 1467/94 liittyville asiaa koskeville hankkeille esitetty perusvaatimus. ) Kasvit, kohta B. 2. 6 (sivu xxii): Jotta voidaan vahvistaa, että kokoelmissa olevat "aukot" ovat todellisia ja merkittäviä, tarvitaan entistä parempia alkuperää ja sukulaisuutta koskevia testejä. On pantava merkille, että kaikessa keräämisessä on noudatettava biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen määräyksiä. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun kootut geneettiset voimavarat saatetaan viedä alkuperämaan ulkopuolelle. Kasvit, kohta B. 2. 6 (sivu xxii): Jäsenvaltioissa saatu kokemus osoittaa, että näytteiden geneettisen omaleimaisuuden huomioon ottavia ituplasman elvyltämistapoja on parannettava entisestään erityisesti ristisiitoslajien osalta. • Kasvit, kohta B. 2. 8 (sivu xxv): Ituplasman kuljettamiseen liittyviä karanteenisääntöjä on noudatettava tiukasti kaikessa jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä. • Kasvit, kohta B. 2. 8 (sivu xxv): Geenipankkien hallinnoinnista vastaavia tahoja on autettava keräämään tietoja geenipankkien kokoelmien käyttäjiltä. • Kasvit, kohta B. 2. 8 (sivu xxv): Kuluttajien vaatimia ominaisuuksia voidaan ehkä löytää ituplasmakokoelmien avulla. Näitä ominaisuuksia on etsittävä mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti. • Kasvit, kohta B. 2. 8 (sivu xxv): "Ydinkokoelmaan" perustuvaan lähestymistapaan liittyvät käytännössä ilmenevät myönteiset ja kielteiset seikat on arvioitava. Lähestymistapaan liittyvää koulutusta on mahdollisesti kehitettävä. XIV B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä • Eläimet, kohta B. 2. 15 (sivu xxxiv): Eurooppalaisiin rotuihin liittyvissä toimissa on olettava asianmukaisella tavalla huomioon muissa maissa läheisien rotujen osalta tehdyn geneettisiä etäisyyttä koskevan työn tulokset. • Eläimet, kohta B. 2. 16 (sivu xxxv): Geneettisen etäisyyden kartoittaminen on tärkeää kullekin eläinrodulle luonteenomaisten ominaisuuksien seuraamisen kannalta. Tutkimustulosten on oltava geenipankissa yleisesti käytettävissä. • Eläimet, kohta B. 2. 17 (sivu xxxvi): Saattaa olla tarpeen koota, tutkia ja levittää tähän mennessä todentamatonta tietoa harvinaisten rotujen maatalouden kannalta hyödyllisistä ominaisuuksista sekä edistää niitä koskevien väitteiden virallista tutkimista. 2. KATSAUS JA KEHITYKSESTÄ TUTKIMUS JÄSENVALTIOISSA TOTEUTETUN TOIMINNAN Tässä osassa esitetään katsaus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä sekä tutkimus, joka koskee toivottua tulevaa kehitystä jäsenvaltioissa maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämisen, kuvaamisen, keräämisen ja käytön osalta ja tämän alan toiminnan yhteensovittamista yhteisön tasolla; huomioon on otettu yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet ja tällä ohjelmalla jo saavutetut tulokset. Toivottua tulevaa kehitystä käsittelevät kohdat on painettu kursiivilla. 2. 1 Asetus N:o 1467/94 (Yksityiskohtaiset määräykset Asetuksen N:o 1467/94 toimintaohjelman toteuttamisesta; Soveltamisala; Tukeen oikeutetut toimet) todetaan seuraavaa: liitteessä I Ohjelma koskee sellaisten kasveihin ja eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä, joita tavataan nykyisin yhteisön jollei erityistoimenpiteitä toteuteta. tuhoutuminen, joita uhkaa alueella ja Yllä olevan virkkeen voitaisi tulkita merkitsevän sitä, että ohjelman ulkopuolelle jäävät kaikki ne aineistot, jotka voisivat olla hyödyllisiä joita esiintyy ainoastaan Euroopan Euroopan maataloudelle, mutta ulkopuolella (esimerkiksi useimpien viljelykasvien ja maatalouseläinten esivanhemmat). Kun seuraavaa viisivuotisohjelmaa (1999-2004) valmistellaan, kannattaa todennäköisesti tarkistaa kyseisen toimintaohjelman sanamuotoa, jotta siitä kävisi selvästi ilmi, että asetus kattaa Euroopan geneettisten voimavarojen lisäksi niille sukua olevat luonnonvaraiset lajikkeet. B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 2. 2 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainvälinen toimintaympäristö toteutetun ja eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevan Kasveihin jäsenvaltioissa tarkasteltavana toiminnan kehitykseen on ajankohtana paljolti vaikuttanut FAO:n järjestämän kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevan teknisen elintarvikkeita ja maataloutta käsittelevän maailmankonferenssin valmistelu (Konferenssi järjestettiin Leipzigissä kesäkuussa 1996; Euroopan alueen valmisteleva tapaaminen oli Slovakiassa syyskuussa 1995). Nitrassa järjestettyä kokousta varten jokainen jäsenvaltio oli valmistellut laajan katsauksen kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja sekä niiden säilyttämistä ja käyttöä koskevasta kansallisesta tilanteestaan. Komissio oli laatinut luettelon kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevasta Euroopan unionin lainsäädännöstä. Seuraavassa selvityksessä tukeudutaan voimakkaasti mainittuihin katsauksiin sekä kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja käsittelevän kansainvälisen lautakunnan Nitran kokousta varten laatimaan yhteenvetoon. jossa lopulla koskevan keskusteltiin yleissopimuksen tarkasteltavan ajanjakson järjestettyä Myös kaksi muuta, tapaamista ohjasi kansallista suhtautumista: biologista kansainvälistä kolmas monimuotoisuutta konferenssi, biologisesta monimuotoisuudesta maataloudessa (Buenos Aires marraskuussa 1996), sekä tapaaminen (Cork marraskuussa 1996), jossa käsiteltiin Euroopan maaseutua vuonna 2000 sen ja yhtenäisen kehityksen kannalta merkittävänä poliittisena kysymyksenä jossa esitettiin kymmenen kohtaa sisältävä Euroopan unionin maaseudun kehittämisohjelma, johon sisältyy muun muassa kohta 4, jonka mukaan politiikan avulla on edistettävä maatalouden kehittämistä siten, että kehitys (sekä. tukee Euroopan maaseutumaisemien osapuolten kauneutta laatua ja luonnonvaroj a, biologista monimuotoisuutta j a kulttuuri-identiteettiä). taustan kaikelle yllä esitetylle loi kuitenkin Yhdistyneiden Yleisen kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssi (UNCED), joka järjestettiin Rio de Janeirossa kesäkuussa 1992. Rion huippukokouksessa laadittiin kaksi sitovaa yleissopimusta (biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus ja ilmaston muuttumista koskeva yleissopimus) sekä kolme muuta asiakirjaa (Agenda 21, ympäristöä ja kehitystä koskeva Rion julistus ja metsiä koskevia periaatteita käsittelevä sopimus). B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä jäsenvaltiot lukien kaikki Euroopan unionin Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen allekirjoittajat (mukaan ja komissio) sitoutuivat suojelemaan omia alkuperäisiä geneettisiä voimavarojaan niiden alkuperäpaikoilla ja näiden ulkopuolella vastatakseen huomattaviin kehitystä koskeviin tarpeisiin. Tämä edellyttää suojeltavien alkuperäpaikkojen tunnistamista sekä alkuperäpaikkojen ulkopuolella olevien kokoelmien osalta vahvistamista ja niiden järkiperäistä liittämistä kokoelmiin, jotka saatavissa olevia erilaisia alkuperäisiä geneettisiä voimavaroja sekä muita kyseiselle maalle mahdollisesti hyödyllisiä geneettisiä voimavaroja. joukon. sisältävät edustavan niiden erityisesti voimavarojen jäsenvaltioiden jalostuslaitoksissa Monien, sijaitsevien kokoelmien osalta tämä merkitsee sitä, että on valittava suojelua koskevia liittyvien pitkän aikavälin painopistealueita sekä pohdittava kasveihin geneettisten sekä suojelemista luonnonvaraisena luonnollisessa elinympäristössään että kasvattamalla niitä maatiloilla, puutarhoissa ja hedelmätarhoissa. Tämä tavoite on lisättävä kokoelmien perinteiseen tavoitteeseen, joka on jalostuksen tukeminen. Tämän vuoksi jäsenvaltioissa olevia kokoelmia hoitavien tahojen näyttäisi olevan hyödyllisiä kokoontua pohtimaan, kuinka kansainvälisellä tasolla määritellyt ensisijaiset tavoitteet parhaiten saavutetaan, jotta varmistetaan, että biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen aikaansaamaan uuteen tilanteeseen liittyvä yhteensovittaminen on toteutettu jäsenvaltioissa täysipainoisesti. alkupaikoilla F AO:n järjestämässä neljännessä kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevassa teknisessä konferenssissa (Leipzigissä 14. -23. kesäkuuta 1996) liittyvien maailman laadittiin "Leipzigin julistus", sovittiin kasveihin geneettisten voimavarojen nykytilaa elintarviketuotannon ja maatalouden näkökulmasta koskevan kertomuksen julkaisemisesta sekä hyväksyttiin ja kasveihin maatalouden kannalta käsittelevä maailmanlaajuinen toimintasuunnitelma. Suunnitelmaan sisältyy joukko ensisijaisia toimia koskevia suosituksia, jotka on jaoteltu neljään luokkaan: liittyviä geneettisiä voimavaroja elintarviketuotannon • säilyttäminen ja kehittäminen alkuperäisillä sijaintipaikoilla • säilyttäminen alkuperäisten sijaintipaikkojen ulkopuolella • kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen käyttäminen • laitokset ja kapasiteetin lisääminen B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä jäsenvaltiot Jokaisen jäsenvaltion on pantava suunnitelma täytäntöön. Kuten jäljempänä todetaan, jäsenvaltiot ovat aktiivisesti mukana kaikissa yllä mainituissa toimissa. Maailmanlaajuisen toimintasuunnitelman ja niiden velvoitteiden, joihin asianmukaista, että suunnitelman täytäntöönpaneminen jäsenvaltioissa otetaan pysyvästi osaksi maatalouden kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja käsittelevän komitean asialistaa pohdintaa ja keskustelua silmällä pitäen. sitoutuivat Leipzigissa, laajuuden vuoksi on askel ja maailmanlaajuisessa biologista monimuotoisuutta koskevassa Ensimmäinen yleissopimuksessa toimintasuunnitelmassa asetettujen kansainvälisten velvoitteiden noudattamisessa on kansallisten kokoelmien määritteleminen, järkiperäistäminen ja vahvistaminen. Tämä työ onkin jo käynnissä monissa jäsenvaltioissa. Sekä maan alueella (alkuperäisillä sijaintipaikoilla) olevaa että kansallisissa kokoelmissa (alkuperäpaikkojen ulkopuolella) olevaa geneettistä monimuotoisuutta koskevissa kansallisissa luetteloissa on kuitenkin vielä puutteita. Tällaiset luettelot olisivat hyödyllisiä ja edullisuuden kannalta, ja ne kuuluvat yleissopimuksen ja Agenda 21:n sisältämiin velvoitteisiin. Hajautettuun tietokantaan on avoin pääsy, sen ylläpito on hajautettua, ja se mahdollistaa keskitettyihin tietokantoihin liittyvien ongelmien ratkaisemisen (tietojen keräämisestä aiheutuvat kustannukset ja päällekkäisen työn tekeminen). Jäsenvaltioiden kansallisia kokoelmia määriteltäessä, järkiperäistettäessä ja vahvistettaessa on aika päättää siitä, voidaanko World Wide Webia varten kehitettyä tietotekniikkaa hyödyntää Euroopassa kasveihin liittyviin geneettisiin voimavaroihin liittyvän hajautetun julkisen tietokantajärjestelmän luomisessa. Tärkeimmät seikat tämän mahdollisuuden toteuttamisen kannalta ovat tietoja koskevien standardien kehittäminen ja laadunvalvontamenellelyjen luominen. säilyttämisohjelmien tehokkuuden Sopimusta geneettisten voimavarojen saatavuudesta oli tarkistettava biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen vuoksi. Asiaa koskevat neuvottelut ovat parhaillaan käynnissä geneettisiä voimavaroja käsittelevässä FAO:n komissiossa. Jäsenvaltiot ovat yhtä mieltä siitä, että kansainvälisesti hyväksytyt ja maailmanlaajuisesti geneettisten voimavarojen saatavuutta koskevat sopimukset ovat ratkaisevan tärkeitä kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen tehokkaalle säilyttämiselle ja kestävälle hyödyntämiselle maataloudessa. Ellei Euroopan unioni ole voimakkaasti läsnä kaikilla foorumeilla, joilla neuvotellaan kansainvälisistä geneettisten voimavarojen saatavuutta koskevista sopimuksista, on olemassa todellinen vaara, että Euroopassa olevat geneettiset voimavarat menettävät merkityksensä niin Euroopan kuin muun maailman kannalta. täytäntöönpannut B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 2. 3 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainväliset kumppanuussuhteet Ennen asetuksen N:o 1467/94 hyväksymistä monet kasveihin liittyvien geneettisten tekemään asiantuntijat voimavarojen sellaisilla kansainvälisillä ja yhteistyötä kahdenvälistä yhteistyötä foorumeilla kuin Pohjoismaiden geenipankki, ESCORENA, EUFORGEN, WANA-NETjaECP/GR. tottuneet olivat koskeva kasveihin geneettisten eurooppalainen yhteistyöohjelma) työskenteli 1980-luvulla ECP/GR:n (European Cooperative Komissio Programme for Crop Genetic Resources, joka on viljelykasvien geneettisiä voimavaroja kanssa helpottaakseen voimavarojen liittyvien asiantuntijoiden välistä alueellista yhteistyötä. Tämän tuloksena syntyi useita sekakomiteoiden ja IBPGR:n julkaisuja kasvien kuvaajista. IBPGR:hen tarkasteltavana ajanjaksona useilla liittyvää verkostoitumista jatkettiin viidennen 1994 yhteistyöaloitteilla. Vuonna viisivuotiskautensa. Aktiivisesti toimii seitsemän työryhmää (Allium, Avena, ohra, Brassica, rehukasvit, Prunus ja palkoviljat). Muiden ryhmien käynnistämisestä keskustellaan parhaillaan (vehnä ja Malus). ECP/GR:n toimet vastaavat komission yhtenäistä toimintaa, eikä ECP/GR:n kautta ole saatavissa rahoitusta uusia töitä varten. ECP/GR:n ansiosta toteutetut toimet ovat kuitenkin johtaneet siihen, että Euroopan yhteisön kumppanussuhteiden yhteydessä on tehty onnistuneita ehdotuksia asetuksen N:o 1467/94 mukaisten säilyttämistoimenpiteiden rahoittamiseksi (Allium ja Prunus) sekä FAIR-ohjelman mukaisen tutkimustoiminnan rahoittamiseksi (Brassica ja palkoviljat). ECP/GR aloitti FAO perusti ESCORENAn (European System of Cooperative Research Networks in Agriculture, joka on maatalousalaa koskevan tutkimuksen yhteistyöverkostona toimiva eurooppalainen järjestelmä) vuonna 1974 Euroopan maataloudesta vastaavan komitean (1972) suosituksesta. Tämän ohjelman yhteydessä toimii parhaillaan kymmenen kasvikohtaista verkostoa ja kolme erityistä tutkimusryhmää, jotka paneutuvat vaihtelevassa määrin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskeviin ongelmiin. Oliivipuihin geneettisiä ESCORENA- koskeva kumppanuuden ansiosta, ja myöhemmin sitä ehdotettiin - ja se hyväksyttiin - toisen ehdotuspyynnön yhteydessä (katso edellä kohta A. 2. 7, sivu ix). voimavaroja kehittyi hanke B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä EUFORGEN (European Forest Genetic Resources Programme, joka on Euroopan metsiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskeva ohjelma) perustettiin vuonna 1994 Helsingissä järjestetyn Euroopan metsien suojelun ministerikokouksen (1993) seurauksena. EUFORGENin tärkeimpiä tehtäviä ovat Euroopan metsiin liittyvien geneettisten voimavarojen alkuperäpaikoilla ja niiden ulkopuolella tapahtuvan säilyttämisen yhteensovittaminen ja edistäminen sekä asiantuntemuksen ja tietojen vaihtaminen. Ohjelmaa koordinoi kansallinen kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja käsittelevä läheisessä yhteistyössä FAO:n metsäosaston kanssa. laitos (Picea abies), Koeluontoisia verkostoja on perustettu metsäkuusen korkkitammen (Quercus suber), mustapoppelin (Populus nigra) ja kovien jalopuiden osalta. IPGRI henkilöt säännöllisiä ylläpitäisivät ESCORENAn ja EUFORGENin asiantuntijoiden sekä muiden Euroopan geneettisten voimavarojen asiantuntijoiden toimintaa silmällä pitäen vaikuttaisi hyödylliseltä, että asetuksen N:o 1467/94 hallinnoinnista yhteyksiä muissa vastaavat kansainvälisissä ohjelmissa toimiviin kollegoihinsa parhaan mahdollisen yhteisvaikutuksen ja lisäarvon saavuttamiseksi. Erityisesti olisi ponnisteltava sellaisten asetuksen N:o 1467/94 mukaisten toimintojen käynnistämiseksi, jotka kattavat lupaavia tutkimusaloja (kuten erityiskasvit ja teollisesti kasvatettavat kasvit), mutta laiminlyöty muilla kansainvälisillä foorumeilla. Laiminlyötyihin alakohtaisiin aiheisiin, kuten kasvikokoelmia hoitavien ja kokoelmien käyttäjien välisen tahojen vuoropuhelun helpottamiseen, olisi myös paneuduttava kattavasti. joita on kuitenkin 2. 4 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; kansalliset kumppanuussuhteet (kesäkuussa 1992) Biologista monimuotoisuutta koskevassa yleissopimuksessa edellytetään, että valtiot laativat tarvittavan lainsäädännön ja tekevät tarvittavat poliittiset liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämistä, päätökset kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen kestävää käyttöä ja kasveihin saatavuutta varten kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. Leipzigin julistuksessa jäsenvaltiot sitoutuivat perustamaan kansallisia ohjelmia kasveihin liittyviä maatalouden geneettisiä voimavaroja silmällä pitäen. Näihin ohjelmiin osallistuvat kaikki asianmukaiset kumppanit erilaisista toimivaltaisista ministeriöistä, tutkimuslaitoksista, yliopistoista, yksityisiltä yhteistyötahoilta ja valtiosta riippumattomista riittävän oikeusperustan, järjestöistä. Kansalliset ohjelmat asianmukaisen jotta vältetään ponnistelujen päällekkäisyys, hyödynnetään käytettävissä olevia voimavaroja mahdollisimman tehokkaasti ja helpotetaan osallistumista kansainväliseen yhteistyöhön. Euroopan sisäinen yhteensovittaminen ja yhteydenpito on tarpeen, jotta jäsenvaltiot voivat varmistua siitä, että kansallisissa ohjelmissa hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla käytettävissä olevia taloudellisia ja hallinnollisia voimavaroja. tarvitsevat toimintakehyksen ja yhteensovittamismekanismin, B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä valtiosta ohjelmien yhteydessä kansallisten riippumattomien yhä järjestöjen Monet valtioista riippumattomat järjestöt ovat aktiivisesti mukana kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämisessä ja niiden kestävän käytön edistämisessä. Suuntauksena on, että ministeriöt ja valtion laitokset useammin muodostavat kumppanuussuhteita kanssa. Epävirallisen toiminnan, mukaan lukien valtiosta riippumattomat järjestöt, tuottajajärjestöt liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämisessä ja kestävässä käytössä voi olla huomattava, ja usein se on luonteeltaan täydentävä. Epävirallisen ja toiminnan välisiä yhteyksiä on edistettävä. Kasvien virallisluonteisen kasvattajien, niitä tutkivien fysiologien ja biokemistien sekä muiden ituplasman käyttäjien rooli kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämisprosessissa ja hyödyntämisessä on merkittävä. Geenipankkien ja niiden mahdollisten käyttäjien välistä yhteistyötä pitäisi edelleen parantaa, jotta voidaan hyödyntää tutkijoiden, viljelijöiden ja kuluttajien panosta. ja muut yhdistykset, merkitys kasveihin 2. 5 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; säilyttäminen alkuperäpaikalla Kaikki jäsenvaltiot ovat toteuttaneet toimenpiteitä tiettyjen elinympäristöjen ja tiettyjen lajien suojelemiseksi, mikä mahdollistaa ekosysteemin ja lajien suojelun. Kaikissa jäsenvaltioissa on metsäalueita, muuta luonnontilassa olevaa kasvistoa ja erityisiä elinympäristöjä, jotka on suojeltu lainsäädännön avulla. Useimmissa jäsenvaltioissa on tunnistettu uhanalaisia kotoperäisiä lajeja, laadittu luetteloita uhanalaisimmista lajeista sekä toteutettu lajien ja niiden kasvupaikkojen suojelemiseksi. toimenpiteitä näiden tutkimuksia, tehty Metsissä kasvavien lajien suojelu onkin toteutunut suhteellisen hyvin tällä tavoin. Alkuperäpaikoilla ja maatiloilla tapahtuvaan säilyttämiseen on kiinnitetty vähemmän huomiota. Vain muutamissa maissa on tutkittu erityisesti viljelykasveille sukua olevien luonnonvaraisten lajien asemaa1. Tulevan kehityksen ennustetaan olevan se, että valtioissa päätetään osoittaa suojelualueita kasveihin liittyvä elintarviketuotannon ja maatalouden geneettisten voimavarojen suojelemiseksi alkuperäpaikoilla. Maatalouden kasvilajien alkuperäpaikoilla tapahtuvaa säilyttämistä, dokumentaatiota ja käyttöä varten on kehitettävä sopivia menetelmiä, jotta suuntausta kohti lisääntyvää alkuperäpaikoilla säilyttämistä voidaan käyttää täysipainoisesti hyväksi. 1 Katso Vernon H. Heywood ja Daniel Zohary: "A catalogue of the wild relatives of cultivated plants native to Europe". Flora Mediterranea, nide 5, sivut 375-415. xxi B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä Yleisön kiinnostus maatalouden muuttamiseen nykyistä perinteisempien ja yhdistettyjen viljelymenetelmien avulla ympäristönäkökohdat aiempaa paremmin huomioon ottavaksi on lisääntynyt tarkasteltavana ajankohtana. On usein väitetty, että paikalliset maatiaislajikkeet ja vanhat lajikkeet soveltuvat paremmin vähän tuotantotekijöitä tarvitsevaan, kestävään ja ympäristöystävällisempään maatalouteen. Jotta yleisön ja markkinoiden etuun liittyviin vaatimuksiin voidaan vastata tehokkaasti, uudet ja vanhat maatiaislajikkeet on arvioitava vanhojen lajikkeiden väitetyn soveltuvuuden selvittämiseksi. Toiminnassa voidaan maatiaiskantojen ja vanhojen maatiaislajikkeiden hyödyntämistä - ja siis säilyttämistä - maatiloilla alkuperäpaikoillaan. edellyttää jälkeen tämän Valtiosta riippumattomat järjestöt ovat erityisen aktiivisia paikallisten satokasvien ja lajikkeiden säilyttämisen ja käytön edistämisessä. Useissa jäsenvaltioissa maatalousalan kansanperinteeseen erikoistuneilla museoilla on suuri merkitys maatiaiskantojen ja vanhojen maatiaislajikkeiden ja saatavilla pitämisessä. Tarvitaan lisää apua sen säilyttämisessä varmistamiseen, että maatalousalan museoiden ja muiden alkuperäpaikalla tapahtuvaa säilytystyötä tekevien tahojen asiantuntemus otetaan huomioon asetuksen N:o 1467/94 mukaisissa hankkeissa. 2. 6 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; alkuperäpaikan ulkopuolella tapahtuva säilyttäminen tietyn tapa varmistaa Alkuperäisen kasvupaikan ulkopuolella tapahtuva säilyttäminen on paras ja usein ainoa ituplasman selviytyminen pitkällä aikavälillä. Ei ole epäilystäkään siitä, että monet vanhat lajikkeet ovat katoamassa maatiloilta. Esimerkiksi Italia ilmoitti Nitrassa järjestetyssä konferenssissa, että niistä 41 maatilasta, joilla 1970-luvulla kasvatettiin rehukasvien maatiaislajikkeita, ainoastaan yksi tätä toimintaa. Niiden lajien joukossa, joiden ilmoitetaan olevan uhanalaisia, on sekä viljeltyjä (esimerkiksi linssit ja kahviherne) että luonnonvaraisena kasvavia satokasveja (esimerkiksi Artemisia granatensis, Sotureja spp. , Thymius spp. , Beta maritima, Sideritis spp. , Origanum spp. , Nepeta cataria, Digitalis lanata, Astragalus dasynthus ja Calamintha nepeta). Suurin osa maatiloilta kadonneesta siemenaineksesta on kerätty alkuperäpaikkojen ulkopuolella oleviin kokoelmiin. Varastoidun aineksen pitkän aikavälin turvallisuuteen on kiinnitettävä huomiota. jatkaa edelleen Seuraava luettelo sisältää ne Euroopassa sijaitsevat alkuperäpaikkojen ulkopuolella olevat siemenkasvien kokoelmat, joiden kanssa IPGRI (tuolloin IBPGR) geeni varantojen on säilyttämisestä. viljelykasvien sopimukset tehnyt B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä Belgia: Phaseolus spp. , luonnonvarainen Vigna spp. Jardin Botanic National de Belgique, Meise; luonnonvarainen Ranska: 1NRA-CIRAD, Korsika; Citrus ja siihen liittyvät lajikkeet. Alue: Afrikka ja Välimeri (kenttägeenipankki) Ranska: CIRAD-CA, Montpellier; Gossypium spp. Saksa: Gatersleben; Lycopersicon spp. , Lupinus spp. Institut fur Pflanzen-zuechtung und Kultur-pflanzenforshung, Saksa: Institut fur Pflanzenbau (FAL), Braunschweig-Voelkenode; Avena spp. , Beta spp. , Brassica carinata, B. campestris, B. juncea, B. napus, Sinapis spp. ja Phaseolus spp. Kreikka: Greek Gene Bank, Thessalonika; Brassica, Nicotiana, Beta spp. Italia: Germplasm Institute (CNR), Bari; vehnälajikkeet Alankomaat: Centre (CGN), Wageningen; for Genetic Resources lehtisalaatti, Allium cepa, A. ampeloprasum, luonnonvarainen Allium spp. , Capsicum spp. , Brassica oleraceaja. Solanum melongena Portugali: Portuguese Gene Bank, Braga; maissi Espanja: Universidad Politecnica, Madrid: ristikukkaisten viljelykasvien luonnonvaraiset sukulaiset Espanja: (luonnonvaraiset lajikkeet) INI A, Madrid; Citrus. Cucumis spp. ja Citrullus spp. Ruotsi: Nordic Gene Bank (NGB), Alnarp; Pisum spp. , Hordeum spp. , Avena spp. , Secale spp. ja Beta spp. Yhdistynyt kunigaskunta: Royal Botanic Garden (RBG), Kew; Trifolium spp. , Cenhrus spp. , Digitaria spp. ja Lotononis spp. Yhdistynyt kunigaskunta: Horticulture Research International (HRI), Wellesbourne; porkkana, Brassica oloracea, B. campestris, B. juncea, B. napus, Raphanus spp. , Allium spp. ja Beta spp. B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä Euroopassa olevien kokoelmien varmuustoisintojen käytön tasoa on yleisesti ottaen vaikea arvioida. Suuri osa erityisesti Itä-Euroopassa sijaitsevissa geenipankeissa olevasta aineistosta on kehittyneitä maatiaislajikkeita, jotka ovat yleisiä useissa geenipankeissa. Vain muutamassa ohjelmassa on toistaiseksi tunnistettu ainutlaatuisia aineistoja ja huolehdittu niiden varmuustoisinnoista. Tämä merkitsee sitä, että tärkeitä kokoelmissa olevia näytteitä saattaa joutua vaaraan. Painopistealueita ovat järkiperäistäminen ja varmuustoisinnot. (Ne ovat myös kaikille asetukseen N:o 1467/94 liittyville asiaa koskeville hankkeille esitetty perusvaatimus. ) Jonkin verran huolestumista on aiheuttanut niiden ituplasma-aineistojen kohtalo, jotka eivät enää herätä kasvattajissa välitöntä mielenkiintoa. On epäilty, että aineisto, jolle ei ole välitöntä käyttöä, on vaarassa jäädä säilyttämisestä vastaavien laiminlyömäksi. Tällä alalla tarvitaan entistä paremmin yhteensovitettua lähestymistapaa. Tämä kuuluu kaikkien asetuksen N:o 1467/94 mukaisesti toteutettujen hankkeiden edellytyksiin. ja ja pantava sopimuksia on kehitettävä Aineistoa, jota on helposti saatavilla muualta, ei tarvitse varastoida. Menetelmiä täytäntöön päällekkäisyyksien havaitsemiseksi ja poistamiseksi. Jotkin kokoelmien hoidosta vastaavat tahot ovat havainneet, kokoelmissaan merkittäviä aukkoja ja huomauttavat, että myös keräystyötä on tehtävä. Moitteeton hallinnointi edellyttää kuitenkin, että jo koottuna oleva aineisto on luetteloitava ennen kuin kerätään lisää näytteitä. Jotta voidaan vahvistaa, että kokoelmissa olevat "aukot " ovat todellisia ja merkittäviä, tarvitaan entisiä parempia alkuperää ja sukulaisuutta koskevia testejä. On pantava merkille, että kaikessa keräämisessä on noudatettava biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen määräyksiä. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun kootut geneettiset voimavarat saatetaan viedä alkuperämaan ulkopuolelle. Monissa jäsenvaltioissa ollaan parhaillaan toteamassa, että kansallisten kokoelmien kokoa on rajoitettava joko keskittymällä ydinkokoelmaan tai rajaamalla kokoelma koskemaan sellaista kyseisestä jäsenvaltiosta peräisin olevaa ituplasmaa, jolla on maan kannalta erityistä arvoa. saattavat ituplasmat säilytettävät Jotkin alhaisen elinkelpoisuuden vuoksi. Asetuksessa N:o 1467/94 hyväksytään aineiston elvyttäminen tukeen oikeutettuihin kuluihin sellaisten toimien yhteydessä, joiden kulut jaetaan. Jäsenvaltioissa saatu kokemus osoittaa, että näytteiden geneettisen omaleimaisuuden huomioon oltavia ituplasman elvyttämistapoja on paranneltava entisestään erityisesti ristisiitoslajien osalla. vaarassa olla B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 2. 7 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; kuvaaminen Kuvaukset ja arvioinnit ovat ratkaisevan tärkeitä geneettisten voimavarojen välittömän hyödyntämisen kannalta. Kumpikin edellyttää huomattavaa työpanosta. On tarpeen lisätä sellaisten nopeiden ja edullisten luokitteluvälineiden käyttöä, joissa hyödynnetään biokemiallisia tekniikoita ja molekyylilekniikoita ituplasman kuvaamiseksi. Näitä nykyaikaisia tekniikoita koskevan koulutuksen kehittäminen ja tarjoaminen lienee tarpeen. tehtävä löytämään Ituplasmakokoelmien mahdollisten käyttäjien on kyettävä etsimänsä tieto. Nykyisin ainoastaan muutamiin kokoelmiin liittyy kattava ja käyttäjäystävällinen dokumentointijärjestelmä, mutta internetin WWW - sivujen tekniikan kehittyessä tarvittavia työkaluja alkaa olla saatavilla. lähes jokaisella Näyttää siltä, että ituplasmakokoelmalla on oma järjestelmänsä kuvaustulosten tallentamista varten. Jotkut ovat sitä mieltä, keskitetty yhdenmukaistaminen niin että dokumentointijärjestelmien kansallisella kuin yhteisönkin tasolla on tarpeen. Kuten edellä jo todettiin, vaikuttaa kuitenkin siltä, että on taloudellisempaa valita hajautettu malli, johon on avoin pääsy, jonka ylläpito on myös hajautettua ja jonka ansiosta ponnistelujen päällekkäisyydet vähenevät. Tärkeimmät näkökohdat näiden mahdollisuuksien toteutumisen kannalta ovat tietoja koskevien standardien kehittäminen sekä laadunvalvontamenetelmien luominen. Koska kaikkien asetuksen N:o 1467/94 mukaisissa hankkeissa käytettävien tietokantojen on eurooppalaisen yhteenkuuluvuuden vuoksi voitava tietojenvaihdossa, on mahdollisesti kehitettävä tietoja koskevia standardeja. olla mukana 2. 8 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat: käyttö Yksikään maa ei ole omavarainen kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen suhteen, eivätkä kaikki maat voi koota sellaisia geneettisiä voimavaroja, että ne tyydyttäisivät kyseisen maan kaikki tarpeet. Tämä merkitsee sitä, että jäsenvaltioiden asiantuntijoiden on tehtävä yhteistyötä paikallisella, Ituplasman kuljettamiseen liittyviä karanteenisääntöjä on noudatettava tiukasti kaikessa jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä. kansainvälisellä alueellisella tasolla. ja kasveihin varastoitujen Geenipankkeihin geneettisten voimavarojen käytön määrää on vaikea arvioida. Hajautetun aineiston loppukäyttöä koskevasta palautteesta on laajasti puutetta. Geenipankkien hallinnoinnista vastaavia tietoja geenipankkien kokoelmien käyttäjiltä. Asetuksen N:o 1467/94 mukaisissa hankkeissa tähän liittyvät kustannukset ovat tukikelpoisia. tahoja on autettava keräämään liittyvien B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä Jotta voidaan kehittää sellaisia viljelykasvien lajikkeita, satokasvilajikkeita, jotka eivät edellytä kemiallisten tuotteiden käyttöä nykyisessä määrin, kasvinjalostajat pyrkivät löytämään hyvää abioottisen stressin (esimerkiksi kuivuus ja kylmyys) sietokykyä, hyvää bioottisen stressin (esimerkiksi taudit ja tuhoeläimet) sietokykyä, laadukkaita ominaisuuksia ja tuotantopanosten entistä parempaa hyödyntämistä siten, etteivät tulot vähene. Puutarhakasvien ja maataloustuotteiden valikoimien ja lajikevaihtoehtojen odotetaan olevan yhä laajempia, ja vaihtoehtojen monipuolisuutta maun, värin, ravintoarvojen sekä aikaisuuden ja myöhäisyyden osalta pidetään markkinoilla suuressa löytää arvossa. Kuluttajien vaatimia ominaisuuksia voidaan ehkä ituplasmakokoelmien avulla. Näitä etsittävä mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti. ominaisuuksia on johon sisältyy tulosta voidaan käyttää Viime vuosina on kehitetty nopeita kemiallisia menetelmiä geneettisten ominaisuuksien mittaamiseksi sekä biometrisiä menetelmiä saatujen tulosten käsittelemiseksi. Näin laskettua näytteiden välistä geneettistä etäisyyttä sellaisen osajoukon eli ytimen koskevaa määrityksessä, näytteiden kaikkien kokonaismuuntelusta. Tällöin voidaan kuvata ja arvioida "ydinkokoelma" siten, että suurimman osan vaihtelusta olevan mukana. Ydinkokoelmien perustaminen on yksinkertainen keino mahdollistaa entistä laajempi muuntelu kokoelmissa. Monissa tutkimuskeskuksissa kokoelmiin liittyvää dokumentointia näkökulmasta. "Ydinkokoelmaan" perustuvaan lähestymistapaan liittyvät käytännössä ilmenevät myönteiset ja kielteiset seikat on arvioitava. Lähestymistapaan liittyvää koulutusta on mahdollisesti kehitettävä. lähestytään kannattavuuden tiedetään suuri osa Yleisön kiinnostus liian vähäisessä määrin hyödynnettyihin viljelykasveihin on lisääntymässä. On kuitenkin epäselvää, kuinka suuret ja kuinka vakaat näiden erityiskasveista valmistettujen uusien tuotteiden markkinat ovat. Geneettisiin voimavaroihin liittyvät taloudelliset ja liiketoiminnalliset näkökohdat on tutkittava näiden voimavarojen jatkuvan hyödyntämisen edistämiseksi sekä kaupallisten mahdollisuuksien, kustannusten ja tuoton määrittämiseksi. 2. 9 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; taustaa Useiden viimeaikaisten tutkimusten aineisto osoittaa, että eläimet eivät ole luonnostaan yhtä monimuotoisia kuin kasvit. Toimet eläinten säilyttämiseksi vaivat enemmän aikaa kuin kasvien säilyttämistoimet. Kotieläimiin liittyvät geneettiset voimavarat ovat usein saaneet osakseen vähemmän huomiota tahoilta kuin maatalouskasvien geneettiset säilyttämisestä vastaavilta liittyvien geneettisten voimavarojen voimavarat. Näin ollen eläimiin hallinnoiminen on merkittävästi erilaista kuin kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen hallinnointi, ja joskus väitetään, että eläimet ovat verraten epäsuotuisessa asemassa. B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 2. 10 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainvälinen toimintaympäristö Yhdistyneiden kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa, joka järjestettiin Rio dc Janeirossa kesäkuussa 1992,. hyväksyttiin useita asiakirjoja Agenda 21 mukaan lukien. Agenda 21 :n 14. luvussa, jossa käsitellään kestävän maatalouden ja maaseudun kehittymisen edistämistä, huomautetaan eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen olevan uhanalaisena ja suositellaan erityisen sopeutumiskyvyn ja sairauksien vastustuskyvyn omaavien paikallisten rotujen säilyttämistä. Agenda 21:n 14. luvussa todetaan edelleen, että kaikkien karjarotujen kuvaamiseen tarvitaan kymmenen vuoden toimintaohjelma. Lisäksi siinä kehotetaan perustamaan suunnittelemaan ohjelmia uhanalaisten toimenpiteitä alkuperäisten ja kehittämiseksi. Luvussa esitetään, että uhanalaiset eläinlajit on tunnistettava. säilyttämiseksi suojelemiseksi rotujen rotujen sekä Joidenkin jäsenvaltioiden Agenda 21 :n ansiosta perustettiin kestävää kehitystä käsittelevä Yhdistyneiden kansakuntien komissio, mutta Agenda ei kuitenkaan ole lainvoimainen sopimus eikä täytäntöönpanoväline. Hallitukset ja muut elimet voivat vapaasti noudattaa tai olla noudattamatta siinä olevia hallituksesta hallitukset suosituksia. riippumattomat elimet pyrkivät kyseisiin tavoitteisiin jo ennen Rion kokousta, toiset ovat alkaneet toteuttaa eräitä toimenpiteitä vasta äskettäin. tapahtuma on ollut Hannoverin Merkittävin yhteistoimin tietokannan ilmestyminen. Tätä eläimiin liittyviä geenejä koskevia tietoja käsittelevää tietokantaa kutsutaan myös nimellä EAAP Animal Genetic Data Bank. Tietokantaa vastaa joitakin Agenda 21:ssä esitettyjä vaatimuksia. Tietokannan avulla seurataan erityisesti karjaa, lampaita, vuohia, sikoja hevosia koskevaa tietoa 15:ssä Euroopan unionin jäsenvaltiossa sekä 18:ssa muussa, Euroopan unioniin kuulumattomassa maassa. toteutettu ja Tavoitteena on tarkkailla tilanteen kehittymistä ja riskitekijöitä sekä kannustaa tuotantoeläinten geneettisen monimuotoisuuden hyödyntämistä ja säilyttämistä Euroopassa. Tietokantaan sisältyy tietoja yhteensä 877 tuotantoeläinrodusta. tiedot on välitetty myös sisältävään yleismaailmalliseen liittyviä geneettisiä Nämä voimavaroja (Global Databank for Farm Animal Genetic Resources), jota FAO kehittää ja ylläpitää. Näin ollen Euroopan tarkastella maailmanlaajuisesta näkökulmasta. tilannetta on mahdollista tuotantoeläimiin geenipankkiin B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä Hannoverin tietokannan mukaan Euroopan unionin jäsenvaltioissa on 586 tuotantoeläinrotua (172 karjarotua, 229 lammasrotua, 52 vuohirotua, 68 sikarotua ja 65 hevosrotua). Eurooppaa koskevat tiedot on esitetty FAO:n äskettäin julkistamassa tietokannassa "World Watch List for Domestic Animal Diversity" (FAO, 19952). Sekä Hannoverin tietokantaan että FAO:n tietokantaan pääsee nykyisin internetin kautta, mikä mahdollistaa jäsenvaltioita koskevien tietojen saannin. FAO:n tietokannasta tietoja voi hakea maan, lajin mukaisen ryhmittelyn, uhanalaisuusasteen tai nimen mukaisen aakkosjärjestyksen perusteella. kanoihin, FAO:n mukaan Euroopassa on noin kaksi kolmasosaa maailmassa olemassa geneettisistä olevista voimavaroista, puolet karjaan, hevosiin liittyvistä geneettisistä voimavaroista sekä yksi kolmasosa vuohiin, sikoihin ja viiriäislajeihin liittyvistä geneettisistä voimavaroista. liittyvistä ja kalkkunoihin ankkoihin hanhiin ja Jäsenvaltioissa rodut luokitellaan erittäin uhanalaisiin, uhanalaisiin, erittäin uhanalaisiin, joiden kantaa pidetään yllä ja uhanalaisiin, joiden kantaa pidetään yllä. Rotujen lukumäärät ovat seuraavat: karja vuohet 13 erittäin uhanalaista rotua 15 uhanalaista rotua 23 erittäin uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 21 uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 7 erittäin uhanalaista rotua 11 uhanalaista rotua 0 erittäin uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 6 uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä hevoset/aasit 13 erittäin uhanalaista rotua 23 uhanalaista rotua 6 erittäin uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 10 uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä lampaat 15 erittäin uhanalaista rotua 19 uhanalaista rotua 5 erittäin uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 19 uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä ISBN 92-5-10 37 29-9 XXVIII B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä siat siipikarja • 5 erittäin uhanalaista rotua • 4 uhanalaista rotua • 7 erittäin uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä • 3 uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä • 47 erittäin uhanalaista rotua • 57 uhanalaista rotua • 0 erittäin uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä • 0 uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 2. 11 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainvälinen kehitys toiminta eläimiin kotieläinten monimuotoisuus Vaikka tunnustettiin Yhdistyneiden kansakuntien ympäristö-'ja kehityskonferenssissa (Rio de Janeiro 1992), biologista monimuotoisuutta koskevassa sopimuksessa ja Agenda 21:ssä tärkeäksi osaksi maapallon biologista monimuotoisuutta, virallinen kansainvälinen liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämiseksi on yhä erittäin harvinaista verrattuna kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevaan toimintaan. On kuitenkin muistettava, että eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen alalla työskentelevät tahot ovat toteuttaneet epävirallisia toimia ja tehneet jo vuosien ajan yhteistyötä kansallisten rajojen yli. Tämä yhteydenpito on voimistunut viime aikoina muun muassa yhteisesti ylläpidettyjen geenejä koskevaa tietoa sisältävien kansainvälisten tietoja sikojen, nautojen ja siipikarjan genomeista. tietolähteiden kehittymisen ansiosta. Niissä on Virallisella tasolla komissio kutsui tammikuussa 1992 koolle erityisen asiantuntijaryhmän, jonka suosituksia on tuotu esiin eri puolilla tätä asiakirjaa. FAO kutsui puolestaan huhtikuussa 1992 koolle kansainvälisiä asiantuntijoita, joita kuultiin eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen osalta. FAO:n asiantuntijaryhmä antoi suosituksia, jotka koskivat neljää alaa: • • • • kansainvälisiä rakenteita eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen seurantaa ja uhanalaisia rotuja koskevan tärkeysjärjestyksen perusteita rotuj en kehittämis- j a säilyttämisohj elmia bioteknologiaa. B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä tarkoitus panna nämä suositukset FAO:n on täytäntöön geneettisiä voimavaroja käsittelevän komission avulla. Euroopan unionin komissio ja jäsenvaltiot ovat tämän komission täysivaltaisia jäseniä. Toistaiseksi asiasta on kuitenkin keskusteltu vain vähän. Lienee asianmukaista ja ajankohtaista käynnistää Euroopan asiantuntijoiden kuuleminen eläinten geneettisten voimavarojen hallinnoinnin osalta yhteisen maatalouspolitiikan tarpeiden näkökulmasta sekä pohtia FAO:n asiantuntijoiden laatimia suosituksia. Kuulemisen tulokset on toimitettava eteenpäin maatalouden geneettisiä voimavaroja käsittelevälle ohjelmakomitealle. Edellä on jo ehdotettu, että komitean olisi tarkkailtava FAO:n kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevan maailmanlaajuisen suunnitelman täytäntöönpanoa. Lisäksi saattaisi olla hyödyllistä tarkkailla FAO:n sekä muiden kansainvälisten elinten toimintaa eläimiin liittyvien geneettisien voimavarojen alalla. FAO:n komission työn edistyessä tarvitaan joka tapauksessa yhteisön täysipainoisia yhteensovittamisponnistuksia. Tarkasteltavana ajankohtana huomattavin tapahtuma tekniseltä kannalta katsottuna oli "World Watch List for Domestic Animal Diversity" - tietokannan ilmestyminen. FAO julkisti sen Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP:n) tuella. Eurooppalaisista lähteistä on ollut huomattavaa apua tietokannan sisällön laatimisessa. Erityisesti siinä on hyödynnetty asiakirjaa "World Dictionary of Livestock Breeds, Types and Varieties", joka oli alunperin Kansainyhteisön maatalousasioista vastaavan elimen (Yhdistyneessä kuningaskunnassa) sisäisessä käytössä ja joka myöhemmin julkaistiin, sekä Hannoverissa Saksassa ylläpidettyä "Databank - on Animal Genetic Diversity in Europe" -tietokantaa, jota Deutsche Forschungsgemcinsehafi rahoittaa ja joka laadittiin EAAP:n (European Association on Animal Production) avulla. Euroopan unioni on lukenut EAAP:lä jo useiden vuosien ajan. Olisi ehkä asianmukaista tukea toimintaa EAAP:n tietokannan sisältämän tiedon laadun parantamiseksi ja määrän lisäämiseksi. Tätä asiaa koskeva hanke toisen ehdotuspyynnön yhteydessä (katso edellä kohta A. 2. 7, sivu ix). tulikin valituksi Jäsenvaltioiden hallitukset ja muut tahot voivat nyt hyödyntää FAO:n ja EAAP:n tietokantoja internetin kautta. Koska eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja säilytetään yleensä in vivo, ne katoavat paljon helpommin kuin kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat. Tämän vuoksi tietokantoja on seurattava ja niistä on tiedotettava säännöllisesti. Vaikuttaa siltä, että olisi hyödyllistä kannustaa eläimiin tietokantoja jäsenvaltioissa ylläpitäviä henkilöitä tapaamaan toisiaan silloin tällöin. liittyviä B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä Jäsenmaiden hallitukset voivat myös hankkia jäljennöksen tietokannassa olevista tiedoista, jotka koskevat niiden alueella sijaitsevia eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja. Joskus väitetään, että kussakin maassa ollaan hyvin rotujen uhanalaisesta asemasta ja sitä koskevasta tietoisia huolestumisesta ja että ponnistelut tietokantojen ylläpitämiseksi ovat tarpeettomia. Toiset puolestaan väittävät, että tietopankit ovat erityisen hyödyllisiä neljänlaisten hallinnointikysymysten yhteydessä: tiettyjen • Millaisia hyödyntämismahdollisuuksia eri roduilla on? • Millainen on geneettisen köyhtymisen vaara kunkin rodun kohdalla? • Miten kiireellisiä toimia tietyn uhanlaisen rodun säilyttäminen vaatii? (Mitkä ovat sen geneettiset ominaisuudet, onko sillä kulttuurista merkitystä, onko muissa maissa samanlaisia rotuja. ?) • Miten säilytystoimia pitäisi hallinnoida (muuttaa vaaratekijöitä, millaista syväjäädytysmenetelmää käyttää säilyttämisessä ja niin edelleen)? Asiantuntijoiden, joilla on jonkin verran kokemusta FAO:n (Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön) ja EAAP:n tietokannoista, olisi hyödyllistä kokoontua yhteen pohtimaan kokemuksiaan ja laatia suosituksia kaikissa tietokannan käyttäjien muodostaman yhteisön näkökulmasta loppukäyttäjien tietokannasta saaman hyödyn lisäämiseksi. jäsenvaltioissa toimivien 2. 12 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainvälisiä kumppanussuhteita tottuneet Kuten edellä todettiin, EAAP (European Association on Animal Production) on eräs niistä hyvin harvoista kansainvälisistä foorumeista ja ohjelmista, joiden yhteydessä eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen asiantuntijat ovat työskentelemään yhdessä. Hallituksesta riippumattomia järjestöjä edustavat sellaiset järjestöt kuin SAVE (Safeguard for Agricultural Varieties in Europe) ja Rare Breeds International. Tonavan maat (Saksa, Itävalta, Tsekin tasavalta, Slovenia, Slovakia, Kroatia, Unkari ja Romania) tekevät yhteistyötä DAGENEn yhteydessä. Asetuksen N:o 1467/94 hallinnointiryhmän on yleisesti ottaen ylläpidettävä eläinten geneettisiin voimavaroihin ja epävirallisia yhteyksiä muihin kansainvälisiin foorumeihin. liittyviä säännöllisiä virallisia B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä Samojen rotujen kasvattajat ovat tehnccl vain vähän kansalliset rajal ylittävää yhteistyötä. (Tästä on kuitenkin poikkeuksena Itävallan, Italian, Romanian, Unkarin ja Slovakian tekemä esimerkillinen yhteistyö Lipizzan hevosten kasvattamiseksi. ) Tällaista yhteistyötä ei saada käynnistettyä nopeasti. Saattaisi olla asianmukaisia harkita asetuksen N:o 1467/94 toisiaan liitännäistoimenpiteiden mukaisia erityistoimia samojen läheisesti muistuttavien rotujen eri maissa olevien kasvattajien välisen vaihtotoiminnan yhteisten säilyttämisohjelmien kehittäminen. tavoitteena hyväksi, jolloin olisi tai 2. 13 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kansallisia kumppanussuhteita säilyttäminen säilyttämisestä biologisen monimuotoisuutensa Biologista monimuotoisuutta koskevan sopimuksen mukaan valtioilla on täysi määräysvalta omiin biologisiin voimavaroihinsa nähden, ja ne oval vastuussa sen käyttämisestä kestävällä tavalla. Näin ollen eläimiin liittyvien geneettisten sekä biologista voimavarojen monimuotoisuutta yhteisön että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti järjestettävä ensisijaisesti paikallisella ja tasolla. Kuten edellä todettiin, maatalouden geneettisiä kansallisella voimavaroja käsittelevän komitean on tarkkailtava kansainvälisten elinten toimintaa eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen alalla. Lisäksi komitean olisi silloin tällöin saatava kertomuksia eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevista kansallisista toimenpiteistä. ja koskevan käyttö on sopimuksen siis ja Jotkin maat (esimerkiksi Ranska ja Espanja) ovat säätäneet lakeja, joiden myötä eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämisestä on tullut kansallisen lainsäädännön alaista, ja monissa maissa myönnetään valtion tukea geneettisten voimavarojen säilyttämiseen (valtion tuen myöntäminen harvinaista tuen myöntäminen syväjäädytyksen avulla tapahtuvaan säilyttämiseen perustuville ohjelmille ja kansallisella tasolla tapahtuvan työn yhteensovittaminen). Tästä huolimatta eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämistä, niiden kestävää käyttöä työn yhteensovittamista on tehty vasta vähän kansallisella tasolla. ja niiden hyödyntämistä maataloudessa rotua olevien eläinten omistajille, koskevan on eräällä erittäin kehittynyttä työssä. Kantakirjayhdistyksiä Toisaalta eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskeva kansallinen eli toiminta kantakirjayhdistysten pitää teollisuuteen suuntautuneina järjestöinä. Monilla niistä on harvinaislaatuisen yksityiskohtaisia tietoja jokaisen niiden mielenkiinnon kohteena olevaan rotuun kuuluvan, kyseisessä maassa olevan eläimen sukupuusta. Yleisten rotujen kantakirjayhdistykset ovat usein kansallisia yhdistyksiä, kun taas pienilukuisten rotujen kantakirjayhdistystoiminta tapahtuu paikallisella tasolla. voidaan tietyllä alalla B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä Viime vuosina on ilmaantunut muita hallituksesta riippumattomia järjestöjä, jotka ovat kiinnostuneita eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämisestä ja käytöstä, ja kuten edellä mainittiin, hallituksesta riippumattomat järjestöt tekevät suuren osan harvinaisia rotuja koskevasta, alkuperäpaikalla työ on usein luonteeltaan paikallista. Komitean on pohdittava, olisiko hyödyllistä edistää kansainvälistä vaihtotoimintaa kansallisten rotuyhdistysten välillä. tapahtuvasta käytännön työstä. Tämä 2. 14 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; in vivo -säilyttäminen Sukupuuton partaalla olevia rotuja tai tietyn eläimen geenit voidaan säilyttää elävinä eläiminä niiden alkuperäisellä esiintymispaikalla (in vivo alkuperäpaikalla), elävinä eläiminä eläinpuistoissa (in vivo alkuperäpaikan ulkopuolella) tai pakastettuna siemennesteenä, varhaismunasoluina tai alkioina (in vitro). Säilyttäminen in vivo on kulttuurisesti ja historiallisesti hyödyllistä, se mahdollistaa geeniyhdistelmien säilyttämisen ja uusiintumisaika on lyhin mahdollinen. Toisaalta in vivo -säilytys on kallista, aineisto on vaarassa kärsiä sisäsiitosdepressiosta ja mutaatioista sekä verotukseen liittyvistä vaikeuksista. Jotkin maat - mutta eivät kaikki - vetoavat asetukseen N:o 2078/92, joka on yksi yhteisen maatalouspolitiikan uudistamiseen liittyvistä liitännäistoimenpiteistä ja joka mahdollistaa valtion tuen maksamisen harvinaisiin rotuihin kuuluvien eläinten omistajille pääluvun perusteella. (Tässä yhteydessä on pantava merkille, että neuvosto keskusteli syyskuussa 1994 joistakin asetukseen N:o 2078/92 liittyvistä teknisistä näkökohdista, jotka koskevat vaihtoehtoista harvinaisuuden määrittelyperusteita sekä tuen maksamista koskevia vaihtoehtoisia yksityiskohtaisia sääntöjä. ) Koska samaan (tai hyvin. samantapaiseen) rotuun kuuluvia eläimiä voi olla useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, jäsenvaltioita, joissa kasvatetaan samantapaisia rotuja, on kenties autettava toimiensa yhteensovittamisessa Euroopan tasolla. Jos esimerkiksi on mahdotonta säilyttää kokonaista uhanalaiseen rotuun kuuluvien eläinten ryhmää, niiden geenit voidaan säilyttää muodostamalla geenivaranto sattumanvaraisen yhdistämisen avulla massaristeytyksestä). On (kasvitieteessä puhuttaisiin asianmukaista harkita, pitäisikö -ja voidaanko - Euroopan tasolla toteuttaa sellaisia toimia uhanalaisimpia rotuja varten. kuin geenivarannon muodostaminen kaikkein Asetuksen N:o 2078/92 mukaisia toimia pidetään merkittävinä in vivo - säilyttämisen kannalta. Muun kuin asetuksessa N:o 2078/92 tarkoitetun toiminnan osalta yksittäisten paikallisten rotujen säilyttämistä in vivo yksittäisessä jäsenvaltiossa pidetään ainoastaan jäsenvaltioille kuuluvana toimintana. B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 2. 15 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; säilyttäminen in vitro uusia Tämä säilytetään loputtomiin. Säilyttäminen in vitro mahdollistaa sen, että suurta määrää geneettistä monimuotoisuutta helpottaa kasvatusohjelmien hallinnointia, suojaa geeni varantoja introgressiolta (ristisiitokselta) ja geneettiseltä ajautumiselta sekä pitää yllä mahdollisuutta säilyttää Jotkut soveltaa varhaismunasoluja tai alkioita tai säilyttämistä alkuperäpaikalla. Yleisesti on kuitenkin hyväksytty näkemys, jonka mukaan useista siitoseläimistä saadun siemennesteen kerääminen ja varastoiminen on yksinkertaisin, edullisin ja tehokkain menetelmä eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämiseksi. Se suojaa sekä harvinaiset että kaikista yleisimmät rodut geneettiseltä köyhtymiseltä. tekniikoita. korostavat tarvetta Viimeisimmät luvut harvinaisten tai uhanalaisten rotujen säilytyksestä in vitro Euroopassa ovat seuraavanlaiset (tiedot ovat peräisin EAAP:n tietokannasta): karja Jäsenvaltioissa on merkitty olevan yhteensä 232 rotua. Uhanalaisina pidetään 71 rotua, joista 65 prosentin siemennestettä on varastoitu. lampaat Jäsenvaltioissa on merkitty olevan yhteensä 283 rotua. Uhanlaisina niistä pidetään 51 rotua, joista 11 prosentin siemennestettä on varastoitu. siat Jäsenvaltioissa on merkitty olevan yhteensä 73 rotua. Uhanlaisina niistä pidetään 30 rotua, joista 23 prosentin siemennestettä on varastoitu. Useissa tapauksissa näytteitä on otettu ainoastaan muutamilta uroksilta. Ainoastaan viisi prosenttia roduista on sellaisia, joiden kohdalla näytteitä on otettu useammasta kuin 25 uroksesta; monet asiantuntijat pitävät 25:ttä ehdottomana vähimmäismääränä. Lisäksi on huomattava, että koko maailmaa koskevien taulukoiden mukaan maantieteellisessä Euroopassa on eniten karja-, vuohi-, hevos- ja lammasrotuja. (EAAP:n tietokannan mukaan Euroopan unionin jäsenvaltioissa on 76 vuohirotua ja 110 hevosrotua. ) sitä, että Tämä merkitsee sen varmistamiseksi, että kunkin uhanalaisen karja-, lammas-ja sikarodun osalta on varastoituna siemennestettä, joka on kerätty riittävältä määrältä (yli 20 eläintä) toisilleen vain kaukaista sukua olevia uroksia. tarvitaan kiireellisiä toimenpiteitä B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä- Ei ole tarpeellista varastoida jokaisen uroksen - eikä toistaiseksi edes jokaisen rodun -siemennestettä. Ainoastaan geneettisesti ainutlaatuisten rotujen säilyttämistä harkitaan. Ne jäsenvaltiot, joissa pidetään yllä samanlaisten toimiensa yhteensovittamisessa Euroopan unionin tasolla. Muilta osin paikallisten rotujen säilyttämistä in vitro pidetään ensisijaisesti jäsenvaltioille itselleen kuuluvana toimena. saattavat kantoja, rotujen tarvita apua Monet Euroopan ulkopuolella tällä hetkellä elävät rodut ovat peräisin Euroopasta. Esimerkiksi se karja, jota uudisasukkaat veivät mukanaan Latinalaiseen Amerikkaan, on peräisin Iberian niemimaalta. Eurooppalaisiin rotuihin liittyvissä toimissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon muissa maissa läheisten rotujen osalta tehdyn geneettistä etäisyyttä koskevan työn tulokset. jälkeläisten tapahtuvaan säilyttämiseen omistusoikeutta liittyy eräitä Alkuperäpaikan ulkopuolella kuhunkin hyödyntämisoikeutta, yksittäiseen perintötekijään liittyviä lainmukaisia oikeuksia ja henkisen omaisuuden omistusoikeutta koskevia kysymyksiä, joita ei vielä ole ratkaistu. Kun otetaan huomioon kasveihin liittyvien geneettisten omistusoikeudesta nyt käytävien voimavarojen hyödyntämis- ja kansainvälisten keskustelujen vaikeus, Euroopan unionin olisi viisasta päättää ennakoivasti eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevasta yhtenäisestä kannasta. sekä 2. 16 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kuvaaminen Komissio kutsui tammikuussa 1992 koolle erityisen asiantuntijaryhmän, joka havaitsi i, että varsinkin geneettistä etäisyyttä ja kartoittamista koskevaa tutkimusta tarvitaan. Tarkasteltavana olevana ajankohtana asiaan liittyvä tekniikka on tullut huomattavasti tehokkaammaksi. Säilyttämisen pitkän aikavälin tavoitteena on selvittää, missä määrin kahdella eri rodulla voi olla yhteistä DNA-perimää. Geneettisten etäisyyksien kuvaaminen lisää säilytettävien täsmällisyyttä. Geneettisen tieteellistä etäisyyden kartoittaminen on tärkeää kullekin eläinrodulle luonteenomaisten ominaisuuksien seuraamisen kannalta. Tutkimustulosten on oltava geenipankissa yleisesti käytettävissä. rotujen valinnan B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä tietoa tiettyyn ympäristöön Joidenkin harvinaisten rotujen kerrotaan olevan ainutlaatuisella tavalla sopeutuneita tai omaavan ainutlaatuista yleistä tällaisista kestävyyttä. Tietokantoihin on sisällytettävä myös ominaisuuksista, mutia on tärkeää ilmoittaa, miten luotettavaa tällainen todentamaton maatiloilta saatuun kokemukseen perustuva tieto on. Lisäksi on tärkeää toistaa asiaa koskevia kokeita maatiloilla tehdyt kokeet mukaan lukien. Kuvausten laatiminen on tärkeää asetukseen N:o 1467/94 liittyvää toimintaa, mutta tukea ei kuitenkaan myönnetä yksittäisten olettamusten todentamiseen. Saattaa olla asianmukaista harkita tiettyjen harvinaisten käsitteleviin tai muuta rotujen todentamattomiin kuvauksiin liittyvien tutkimusten tukemista puiteohjelman yhteydessä. sopeutumiskykyä ominaisuutta 25 päivänä heinäkuuta 1977 annetussa neuvoston asetuksessa N:o 77/504/ETY (EYVL N:o L 206, 12. 8. 1977, s. 8), sellaisena kuin se on muutettuna 27 päivänä heinäkuuta 1994 annetulla komission päätöksellä (EYVL N:o L 207/30, 10. 8. 1994) aiemmat muutokset mukaan lukien, säädetään karjan yksilötuotosten seurannan ja jalostusarvon arvioinnin menetelmistä puhdasrotuisten jalostusnautojen osalta. Hyväksyttyjen elinten on kerättävä ja julkaistava tiedot kussakin jäsenvaltiossa. Asetuksen N:o 1467/94 nojalla ylläpidettyjen yhteisön luetteloiden ei tarvitse sisältää geneettisistä arvoista käytettävissä olevaa tietoa, mutta niissä on oltava tietoa siitä, mistä tällaisia tuloksia voi löytää. säätelevät loisten vastustuskyky. Tätä aihepiiriä Genomien kartoittaminen saattaa lopulta johtaa sellaisten DNA-jaksojen kestävyyttä muodostavia eristämiseen, jotka ominaisuuksia, kuten tutkitaan parhaillaan. Asetuksen N:o 1467/94 nojalla ylläpidettyjen luetteloiden ei tarvitse sisältää genomien kartoittamistyön tuloksista käytettävissä olevaa tietoa, mutta on tärkeää, että niissä on tietoa siitä, mistä tällaisia tuloksia voi löytää. tiettyjä 2. 17 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; käyttö Kaikki biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen (kesäkuu 1992) allekirjoittaneet jäsenvaltiot ovat jo alkaneet kehittää kansallisia strategioita, suunnitelmia tai ohjelmia biologisen monimuotoisuuden, mukaan lukien maatalouden biologinen monimuotoisuus, säilyttämiseksi ja sen käyttämiseksi kestävällä tavalla. Asetus N:o 1467/94, joka kattaa niin eläimiin kuin kasveihinkin liittyvät geneettiset voimavarat, on osa tätä suunnittelutyötä Euroopan unionissa. On hyödyllistä luokitella eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen käyttötavat nousevaan taloudellisen merkityksen perusteella: tärkeysjärjestykseen B - TOIVOTTUA TULEVAA Kl-IIITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä • maanviljelytoiminta laajimmassa merkityksessään (esimerkiksi kotieläinpuistot sekä matkailutoiminta) • ympäristön suojelu (esimerkiksi laiduntavien eläinten käyttö palolinjojen ylläpitäjinä metsissä) • • • tuotteiden laatu (esimerkiksi Reggiana-karjan kasvattaminen Parmesan- juuston valmistusta varten) tuotteiden valikoimat (esimerkiksi riistaeläinten lihan ja eksoottisten eläinten, kuten strutsin ja krokotiilin, tapahtunut ilmestyminen valintamyymälöihin) lihan äskettäin tuotanto erikoislaatuisessa ympäristössä (esimerkiksi North Ronaldsay -lampaat ovat sopeutuneet elämään rannikolla ja syömään meriruohoa). Harvinaisia tai osana jalostusohjelmaa, jolloin puolet tai neljännes lopullisen tuotantoeläimen perimästä on peräisin harvinaisesta rodusta. rotuja voidaan hyödyntää joko puhtaana ovat hyvin tietoisia omistajat Eläinten rodun erityisominaisuuksista ja käyttömahdollisuuksista, mutta tämä tietous eivät aina leviä eteenpäin eikä sitä luokitella alan yleisessä kirjallisuudessa. Saattaa olla tarpeen koota, tutkia ja levittää tähän mennessä todentamatonta tietoa. kannalta hyödyllisistä ominaisuuksista sekä edistää niitä koskevien väitteiden virallista tutkimista. rotujen maatalouden kasvattamansa harvinaisten 2. 18 Eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen erityislaatu Eläimiä koskevien hankkeiden yhteydessä on arvosteltu jonkin verran sitä, että asetuksen N:o 1467/94 mukaisissa hankkeissa työn on edettävä kuuden pakollisen vaiheen kautta. On sanottu, etteivät nämä vaiheet sovellu eläimiä koskevaan työhön. Kun asiasta keskusteltiin ohjelmakomiteassa, huomiota kiinnitettiin siihen, että edellyttämällä vaiheittaista työskentelyä neuvoston asetuksessa etenee yhteensovitetulla ja johdonmukaisella tavalla. Asetuksessa No 1467/94 säädetyn työohjelman vaiheita ei pidä muuttaa tulevien tarkistusten yhteydessä, jos siitä on haittaa hankkeiden moitteettomalla hallinnoinnille. pyritään varmistamaan, jokainen hanke että Komiteassa on keskusteltu myös huomiosta, jonka mukaan valtiosta riippumattomien järjestöjen työ jäsenvaltioissa on geneettisten voimavarojen säilyttämisen kannalta erittäin tärkeää. Tätä näkökohtaa verrattiin siihen, kuinka vähäisessä määrin valtiosta järjestöt ovat osallistuneet kyseiseen ohjelmaan. Saattaa olla asianmukaista hyödyntää asetuksen No 1467/94 liitännäistoimenpiteitä erityisellä tavalla, jotta voidaan auttaa valtiosta riippumattomia järjestöjä kyseisen asetuksen mukaisia hankkeita koskevan valmistelutyön yhteensovittamisessa. riippumattomat B - TOI VOITUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä Lisäksi komiteassa on keskusteltu niistä tarpeista ja vaikeuksista, joita liittyy kansalliset rajat ylittävään geneettisten voimavarojen hallinnointiin. Uhanalaisia kasvilajikkeita koskevan rajat ylittävän yhteistyön tekeminen on selvästi helpompaa kuin uhanalaisia eläimiä koskevan rajat ylittävä yhteistyön. Sellaisen Euroopassa olevia rotuja koskevan luettelon, johon sisältyisivät kattavat yksityiskohtaiset tiedot lisääntymiskykyisistä uroksista ja naaraista, laatimisen ja päivittämisen olisi oltava hyödyllinen ensiaskel (katso kohta A. 2. 7, sivu ix). Tämän jälkeen saattaa olla syytä kutsua koolle kokous, jossa keskustellaan rajat ylittävistä eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen hallinnoinnin näkökohdista maatalousalalla. (Jäsenvaltioilta pyydettiin huomioita viimeksi järjestetyssä kokouksessa 16. lokakuuta 1996. ) XXXVIII C - Julkaistu EYVL:ssä C Julkaistu EYVL-. ssä 1. ASETUS N:o 1467/94 (EYVL N:0 L 159,28. 6. 1994, s. 1) Asetuksen teksti on liitteessä C. 1. 2. TYÖOHJELMA SEKÄ LISÄTIETOJA NIILLE, YHDISTETTYIKSI TOIMIKSI JA HANKKEIKSI, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN. JOTKA TEKEVÄT EHDOTUKSIA Tietopaketti on liitteessä C. 2. 3. ENSIMMÄINEN EHDOTUSPYYNTÖ (EYVL N:o C 368,23. 12. 1994, s. 24) EYVL:ssä julkaistu teksti on liitteessä C. 3. 4. TOINEN EHDOTUSPYYNTÖ (EYVL N:o C 114,19. 4. 1996, s. 21) EYVL:ssä julkaistu teksti on liitteessä C. 4. D Euroopan unionin julistukset D - Euroopan unionin julistukset 1. 2. EUROOPAN VALMISTELEVASSA KOKOUKSESSA. NITRA, SLOVAKIA (SYYSKUU 1995) EUROOPPAA KOSKEVASSA YHTEISÖN JULISTUS FAO:N Teksti on liitteessä D. 1. YHTEISÖN EUROOPAN KÄSITTELEVÄN KOMISSION ROOMASSA (MAALISKUU 1996) JULISTUS FAO:N GENEETTISIÄ VOIMAVAROJA YLIMÄÄRÄISESSÄ KOKOUKSESSA. TOISESSA Teksti on liitteessä D. 2. 3. EUROOPAN YHTEISÖN JULISTUS LEIPZIGISSÄ (KESÄKUU 1996) Teksti on liitteessä D. 3. 4. ALUSTAVA LUETTELO KASVEIHIN LIITTYVIÄ GENEETTISIÄ VOIMAVAROJA KOSKEVASTA EUROOPAN UNIONIN LAINSÄÄDÄNNÖSTÄ Teksti on liitteessä D. 4. ISSN 1024-4492 K0M(97) 327 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 15 Luettelonumero : CB-CO-97-318-FI-C ISBN 92-78-21756-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg