title: Komission kertomus budjettivallan käyttäjälle yleistä talousarviota sitovien takausten tilanteesta 31. joulukuuta 1996

eurovoc_concepts:
Community loan
European Investment Bank
budgetary power
general budget (EU)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 05. 06. 1997 KOM(97) 273 lopull. KOMISSION KERTOMUS BUDJETTIVALLAN KÄYTTÄJÄLLE YLEISTA TALOUSARVIOTA SITOVIEN •• «• TAKAUSTEN TILANTEESTA 31. JOULUKUUTA 1996 <1 KERTOMUS YLEISTA TALOUSARVIOTA SITOVIEN TAKAUSTEN TILANTEESTA 31. JOULUKUUTA 1996 Tässä kertomuksessa esitetään yleistä talousarviota sitovien takausten tilanne yllä mainittuna päivänä. Se vastaa komission korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion n:o 1/91 äänestyksen yhteydessä antamaa julistusta kertomuksen antamisesta "kaksi kertaa vuodessa budjettivallan käyttäjälle talousarvion takauksien ja niihin liittyvien riskien tilanteesta". Tämä kertomus esitetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 134 artiklan g kohdan mukaisesti. Komissio on toimittanut jo yksitoista tällaista kertomusta budjettivallan käyttäjälle. Tämä kertomus muodostuu kahdesta osasta ja liitteestä: 1) Edellisen kertomuksen jälkeen ilmenneet tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja budjettitakaustoimet. 2) Arvio mahdollisista riskeistä: taloudellinen ja rahoitustilanne kolmansissa maissa, jotka ovat edunsaajina merkittävimmissä lainanantotoimenpiteissä. <L. Sisällysluettelo ENSIMMÄINEN OSA: 30. 6. 1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA BUDJETTTTAKAUSTOIMENPITEET L JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE. LA MAKROTALOUDELLISET RAHOITUSJÄRJESTELYT I. B MIKROTALOUDELLISET RAHOITUSJÄRJESTELYT a 30. 6. 1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT II. A BULGARIA II II. B UKRAINA II II. C MOLDAVIA II II. D EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN MUILLE YHTEISTYÔSOPIMUSMAILLE (LATINALAISEN AMERIKAN JA AASIAN KEHITYSMAILLE) MYÖNTÄMÄT LAINAT m. RISKITILANNE III. A LAINOJEN KOKONAISMÄÄRÄ III. B VUOSITTAISET ENIMMÄISRISKIT YHTEISÖN TALOUSARVION OSALTA: II1. C TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET IVA EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN LAINAT KOLMANSILLE MAILLE IV. B OTTO- TAI ANTOLAINAUS TAI LAINATAKAUKSET KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI V. ARVIO YHTEISÖN LASKENNALLISESTA LAINA- JA TAKAUSKAPASITEETISTA KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI VL TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS TOINEN OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI: TALOUDELLINEN JA RAHOITUSTILANNE KOLMANSISSA MAISSA, JOTKA OVAT EDUNSAAJINA MERKITTÄVEMMISSÄ LAINANANTOTOIMENPITEISSÄ L JOHDANTO a KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT HI. ENTISEN NEUVOSTOLHTON UUDET ITSENÄISET VALTIOT IV. VÄLIMEREN MAAT LIITE 2 2 2 2 3 4 5 9 9 9 10 11 13 13 16 19 L SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN RISKIEN TILANTEESTA LA TAULUKOT 1 -3 I. B TALOUSARVIOSTA TAATTAVAA ANTOLAINAUSTA KUVAAVAT TAULUKOT I. C ARVIOT EIP. N LAINOJEN ALLEKIRJOITTAMISESTA JA NOSTOISTA I. D TALOUS ARVIOTAKUUN MAKSAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT 22 22 24 29 30 J. I H. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA KOLMANSILLE MAILLE AJANJAKSONA 1997 - 1999 II. A KOLMANSILLE MAILLE ANNETTAVIEN LAINOJEN TAKUUVARAUS (1) II. B TAKUURAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN LASKENTAPERUSTE (2) II. C RAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN PERUSTE OSITTAISEN TAKUUN TAPAUKSESSA. II. D TAKUURAHASTOON SUORITETTAVAT MÄÄRÄT (3) ILE TAKUUVARAUKSESSA JÄLJELLÄ OLEVA MARGINAALI (4) n. F JÄLJELLÄ OLEVA LAINAKAPASITEETTI (5) HL MAAKOHTAISET RISKI-INDnCAATTORITAULUKOT. 31 31 31 32 32 33 33 34 -1 ENSIMMÄINEN OSA 30. 6. 1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA BUDJETTITAKAUSTOIMET I. JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE talousarviosta katettavat Yhteisön ja takuutoimenpiteistä, jotka voidaan jakaa kahteen luokkaan: makrotaloudelliset lainat ja mikrotaloudelliset lainat. riskit ovat peräisin useista antolainaus- LA Makrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt Näihin rahoitusjärjestelyihin kuuluvat ensinnäkin jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat, joihin liittyy tiukkoja taloudellisia ehtoja ja sitoumuksia. luokkaan kuuluu myös 1 250 miljoonan ecun Tähän ja elintarviketuotteiden viennin rahoittamiseksi entiseen Neuvostoliittoon, sillä tähän rahoitusjärjestelyyn riippuvainen edunsaajamaiden makrotaloudellisen ja poliittisen tilanteen kehittymisestä. laina maatalous- riski on suuresti liittyvä I. B Mikrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt Nämä lainat on tarkoitettu hankkeiden rahoittamiseen ja ne on maksettava takaisin pitkällä aikavälillä varoilla, joita hankkeista odotetaan; niitä myönnetään tavallisesti yrityksille, rahoituslaitoksille tai kolmansille maiÙe ja ne katetaan yhteisön takuun lisäksi tavanomaisilla pankkialalla vaadittavilla takuilla. Tähän luokkaan sisältyvät Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen lainat jäsenvaltioille sekä Euratomin ja EIP:n lainat yhteisön ulkopuolelle (Välimeren alue, Keski- ja Itä-Eurooppa, eräät kolmannet maat - Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat ja Etelä-Afrikka). H. 30. 6. 1996 ANNETUN KERTOMUKSEN TAPAHTUMAT JÄLKEEN ILMENNEET Vuoden 1996 toisen puoliskon tärkeimmät tapahtumat ovat seuraavat: II. A Bulgarian Komissio valtuutettiin lainaamaan Bulgarialle yhteisön nimissä G-24:n vuosille 1992-93 myöntämän uuden avun puitteissa 110 miljoonaa ecua korkeintaan seitsemäksi vuodeksi kahdessa erässä. Bulgarian taloudellisten uudistusten viivästysten takia toimen toteutus siirtyi joulukuulle 1994, jolloin ensimmäinen 70 miljoonan ecun erä viimein'maksettiin. Jälkimmäinen 40 miljoonan ecun erä maksettiin elokuussa 1996. Se maksetaan takaisin yhtenä eränä 29. 8. 2003 ja vaihtelevat korot maksetaan puolivuosittain. II. B UkrainaH Komissio valtuutettiin neuvoston 23. 10. 1995 lainaamaan Ukrainalle yhteisön nimissä Ukrainan talousapuohjelman puitteissa 20Ö miljoonaa ecua korkeintaan 10 vuodeksi kahdessa erässä. tekemällä päätöksellä Puolet ensimmäisestä erästä eli 50 miljoonaa ecua suunniteluista 100 miljoonasta ecusta on maksetttu Ukrainalle 29. 8. 1996. Se maksetaan takaisin viitenä tasalyhennyksenä kuudennesta vuodesta alkaen. Sen tulee olla maksettu kokonaisuudessaan 29. 8. 2006. Ensimmäisen erän toinen osa, 50 miljoonaa ecua, maksettiin 30. 10. 1996 ja se maksetaan takaisin viitenä tasalyhennyksenä kuudennesta vuodesta alkaen. Sen tulee olla maksettu kokonaisuudessaan 30. 10,2006 mennessä. Vaihtelevat korot maksetaan puolivuosittain. H. C Moldavian lainaamaan Komissio valtuutettiin neuvoston 25. 3. 1996 Moldavialle yhteisön nimissä 15 miljoonaa ecua korkeintaan kymmeneksi vuodeksi kahdessa erässä. tekemällä päätöksellä Laina nostettiin yhtenä eränä 30. 12. 1996. Se maksetaan takaisin viitenä tasalyhennyksenä kuudennesta vuodesta alkaen. Sen tulee olla maksettu kokonaisuudessaan 30. 10. 2006 mennessä. Vaihtelevat korot maksetaan puolivuosittain n. D Euroopan investointipankin muille yhteistyôsopimusmaille (Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaille) myöntämät lainat Neuvosto myönsi 12. 12. 1996 EIP:lle EY:n 100%:n takauksen lainoille eräiden kolmansien maiden (Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaiden) molemminpuolista etua vastaaviin hankkeisiin. Takuun enimmäismääränä on vuonna 1996 275 miljoonaa ecua. Päätöksen voimassaoloaika pitenee ilman eri toimenpiteitä puolelle vuodella, jos EBP:n myöntämien lainojen määrä on alle 275 miljoonan ecun enimmäismäärän. m. RISKITILANNE Yhteisön talousarviota rasittavat riskit voidaan arvioida seuraavien kahden käsitteen avulla: - kyseisiin rahoitusjärjestelyihin liittyvien lainojen määrä kokonaisuudessaan tiettynä päivänä pääomana ilmaistuna (pankeissa usein käytetty käsite), - yhteisöä kunkin varainhoitovuoden osalta rasittavat takaisinmaksuun liittyvät enimmäisriskit (pikemminkin talousarvioon liittyvä käsite). Jälkimmäistä käsitettä voidaan edelleen arvioida kahdella tavalla: - ainoastaan 30 päivään kesäkuuta 1996 mennessä nostettujen lainojen perusteella, mikä edustaa yhteisön vähimmäisriskitasoa, jos ennenaikaista takaisinmaksua ei tapahdu. Tilanne kuvataan jäljempänä taulukossa 2, - tekemällä ennakkoarvio kaikista komission ehdottamista tai neuvoston päättämistä rahoitusjärjestelyistä, jotta voitaisiin arvioida niiden vaikutukset tuleviin laskettua yhteisön enimmäisriski edellyttäen, että komission ehdotukset hyväksytään. Tilanne kuvataan jäljempänä taulukossa 3. talousarvioihin. Näin saadaan Meneillään oleviin ehdotuksiin liittyvien riskien suuruusluokka on mahdollista määrittää arvioita viimeisimmän varainhoitovuoden perusteella. On kuitenkin maksupäivien, takaisinmaksua koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen, jotka on esitetty yksityiskohtaisesti liitteessä, sekä korkokannan 1 ja vaihtokurssien^ osalta. tehtävä Tulokset esitetään taulukoissa 1 ja 3, joissa riski eritellään sen mukaan, koskeeko se yhteisön sisällä vai ulkopuolella sijaitsevia maita. Voidaan myös huomauttaa, että taulukoissa mainitut yleiset luvut kattavat luonteeltaan erilaisia riskejä: esimerkiksi makrotaloudellisten tukitoimien osalta lainan yhdelle maalle ja yhteisön uuden rahoitusvälineen tai EIP:n toimien osalta lainanottajien takaamien hankkeiden lainat. Seuraavassa analyysissä eritellään kokonaisriski, riski jäsenvaltioissa ja riski kolmansissa maissa. IILA Lainojen kokonaismäärä Tilanne kuvataan taulukossa 1. Kokonaisriski oli 30. kesäkuuta 1996 11 876 miljoonaa ecua, kun se oli puolta vuotta aikaisemmin 11 705 miljoonaa ecua, eli se kasvoi 171 miljoonaa ecua3. 1 Oletuskantana on keskimääräinen 10 prosentin korkokanta. 2 Muina valuuttoina kuin ecuina olevien lainojen vaihtokursseina ovat vuoden 1996 joulukuun 31. päivän kurssit. 3 Riskien kehitys edellisen puolivuotiskauden aikana selittyy osittain muina valuuttoina kuin ecuina olevia lainoja koskevien vaihtokurssien vaihteluilla. Seuraavassa taulukossa esitetään rahoitusjärjestelyt, jotka vaikuttivat lainojen määrän kehitykseen edellisen kertomuksen jälkeen Lainojen kokonaismäärä 30. 6. 96 Lainojen takaisinmaksut Euratom Yhteisön uusi rahoitusväline EIP Muiden valuuttojen vaihtokurssien vaihtelu suhteessa ecuun I. i < Lainojen nostot Yhteisön uusi rahoitusväline Bulgaria " Moldavia Ukraina EIP Lainojen kokonaismäärä 31. 12. 1996 miljoonaa ecua 11. 705 123 187,5 81 -48,5 0,01 40 15 100 456 11. 876 Jäsenvaltioille annettujen lainojen pääoman kokonaismäärä 30. kesäkuuta 1996 on 5 564 miljoonaa ecua, mikä on 7,03 prosenttia vähemmän kuin 30. kesäkuuta 1996. Tämä aleneminen johtuu pääasiassa Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen lainojen takaisinmaksusta 310,5 miljoonalla eculla. Muiden rahoitusjärjestelyiden osalta saatavien määrä pysyy samana. Kolmansia maita koskevien riskien osalta lainapääoman kokonaismäärä oli 6 312 miljoonaa ecua, mikä on 10,35 prosenttia enemmän kuin puoli vuotta aikaisemmin. III. B Vuosittaiset enimmäisriskit yhteisön talousarvion osalta: Tilanne kuvataan taulukossa 2. johtuu pääomasuoritusten erääntymispäivien puuttumisesta Kokonaisriski, joka vuonna 1997 on 3 095 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti kunnes se vuonna 2000 on noin 3 546 miljoonaa ecua. Tähän liittyy vuoden 1999 erityistilanne, joka jäsenvaltioiden maksutaseiden tukemiseen annetuilta lainoilta ja pääomasuoritusten päättymisestä Unkarille sekä Tsekin ja Slovakian tasavallalle myönnettyjen lainojen ja Bulgarialle myönnetyn 290 miljoonan ecun lainan osalta vuonna 1998. Jäsenvaltioita koskeva riski on vuoden 1997 osalta 1 429 miljoonaa ecua. Tämä määrä kehittyy Kreikan ja Italian maksutaselainojen pääoman takaisinmaksun erääntymisrytmin mukaisesti (joka toinen vuosi). Enimmäisriskit ovat siis vuoteen 2000 asti korkeampia parillisina vuosina ja 2 757 miljoonaa ecua vuonna 2000. 5- Kolmansia maita koskevat riskit ovat 1 666 miljoonaa ecua vuonna 1997 seuraavien pääomien erääntyessä: - 80 miljoonaa ecua Unkarilta, - 127 miljoonaa ecua Tsekin tasavallalta, - 63 miljoonaa ecua Slovakian tasavallalta, - 140 miljoonaa ecua Bulgarialta, - 250 miljoonaa ecua Algerialta, - 160 miljoonaa ecua Israelilta, - 143 miljoonaa ecua entisen Neuvostoliiton tasavalloilta. Jatkossa riski pienenee vuonna 1998 1 275 miljoonaan ecuun ja vuonna 1999 806 miljoonaan ecuun. III. C Teoreettiset vuosittaiset yhteisön talousarviota rasittavat enimmäisriskit Tilanne on kuvattu taulukossa 3. Tämä riski, joka vuonna 1997 on 3 381 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti vuoteen 2000 asti (lukuun ottamatta vuotta 1999: 2 072 miljoonaa ecua). Enimmäisriskit kehittyvät hyvin samansuuntaisesti kuin taulukossa 2 vuoteen 2000 saakka, jolloin riski on 3 154 miljoonaa ecua, 2 366 miljoonaa ecua vuonna 2003 ja 2 188 miljoonaa ecua vuonna 2004. Kolmansia maita koskeva riski nousee 1 781 miljoonasta ecusta vuonna 1997, 1 396 miljoonaan ecuun vuonna 1999. Taulukkoon 2 verrattuna riski nousee vuodesta 2000 vuoteen 2004, jolloin se on 3 370 miljoonaa ecua. -6 TAULUKKO 1 HYVÄKSYTTYJEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN TAKAUKSET PÄÄOMANA ,t Rahoitusjärjestelyt Hyväksytyt enim mäismäärät Kokonaismäärä pääomana 30. 06. 96 Kokonaismäärä pääomana 31. 12. 96 Nostamatta 31. 12. 96 2200 8000 JÄSENVALTIOT A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Muut 3. Euratom 4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön uusi rahoitusväline - maanjäristykset 5. EIP Välimeri Espanja, Kreikka, Portugali JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ KOLMANNET MAAT A. Rahoitusapu 1. Unkari 2. Tsekin tasavalta 3. Slovakian tasavalta 4. Bulgaria 5. Romania 6. Algeria 7. Israel 8. Baltian maat 9. Moldova 10. Ukraina 11. Valko-Venäjä 12. Ent. Neuvostoliitto B. Muut 13. EIP Välimeri 14. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa I 15. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa II 16. EIP Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaa 17. EIP Etelä-Afrikka 14000 4000 6830 1500 26330 1050 250 125 400 580 600 160 220 60 285 55 1250 6362 1700 3000 1025 300 500 3512 695 932 345,9 5985 180 250 125 360 510 500 160 135 45 85 30 143 1981 884 141 191 500 3479 572 748 265 1200 4000 2) 0 0 0 5564 5200 180 250 125 400 510 500 160 135 60 185 30 144 2092 971 335 204 32 260 0 0 0 70 100 " 0 85 0 100 25 0 2497 602 2645 443 69 KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 17422 5720 6312 6896 KAIKKI YHTEENSÄ 43752 11705 11876 12096 1) Takaisinmaksua ei ole suunniteltu 2) 31. 12. 1996 mennessä toista ja kolmatta erää ei ole maksettu, koska Italian viranomaiset eivät ole sitä pyytäneet LIITE TAULUKKOON 1 EIP:N RAHOITUSJÄRJESTELYJEN TILANNE 31. 12. 1996 ahoitusjärjestelyt Hyväksytyt lainat Avatut luotot - peruutukset Alkuperäinen nostettu määrä Kokonaismäärä 31. 12. 96 EIP Välimeri Espanja, Kreikka, Portugali EIP Välimeri kolmannet maat Keski- ja Itä-Eurooppa I Keski-ja Itä-Eurooppa II Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat Etelä-Afrikka 1500 6362 1700 3000 1025 300 1465 5660 1628 2980 647 101 1543 3143 1026 335 204 32 265 2092 971 335 204 32 Huomautus: Alkuperäiset nostetut määrät ylittävät joskus hyväksytyt lainamäärät sopimusten allekirjoittamisen ja 31. 12. 96 välisenä aikana tapahtuneiden ecun kurssin vaihteluiden vuoksi. TAVI. WK0 3 VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 YHTEENSÄ JÄSENVALTIOT PAAOMA A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Rakenteelliset lainat 3. Euratom 4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisör uusi rahoitusväline - maanjäristykset 5. EIP Välimeri ent pöytäkirjat Espanja, Kreikka, Portugali 453 532 58 500 989 92 50 44 VÄLISUMMA PÄÄOMA 1042 1675 2490 12 40 37 2579 16 40 39 95 KOROT A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Rakenteelliset lainat 3. Euratom 4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisör uusi rahoitusväline - maanjäristykset 5. EIP Välimeri ent. pöytäkirjat Espanja, Kreikka, Portugali 48 211 42 63 23 48 211 10 16 18 157 157 3 12 14 1 10 11 VÄLISUMMA KOROT 386 301 186 178 500 3479 572 0 748 257 5557 95 735 55 113 83 1082 16 15 30 2 2 3 71 20 92 7 7 14 22 22 21 21 2 5 7 2 3 5 JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 1429 1976 280 2757 106 30 27 34 6638 KOLMANNET MAAT PÄÄOMA A. Rahoitusapu 6. Unkari 7. Tsekin tasavalta 8. Slovakian tasavalta 9. Bulgaria 10. Romania 11. Israel 12. Algeria 13. Ent. Neuvostoliitto 14. Baltian maat 15. Moldova 16. Ukraina 17. Valko-Venäjä B. Takuut 18. EIP Välimeri 19. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa I ja II 20. EIP Lat Am. ja Aasian kehitysmaat 21. EIP Etelä-Afrikka 100 123 62 150 185 80 127 63 140 160 250 144 190 80 110 5 175 119 22 140 50 15 162 78 19 175 104 20 VÄLISUMMA PÄÄOMA 1169 879 489 511 KOROT A. Rahoitusapu 6. Unkari 7. Tsekin tasavalta 8. Slovakian tasavalta 9. Bulgaria 10. Romania 11. Israel 12. Algeria 13. Ent. Neuvostoliitto 14. Baltian maat 15. Moldova 16. Ukraina 17. Valko-Venäjä B. Takuut 18. EIP Välimeri 19. EIP Keski- ja Itä Eurooppa f ja II 20. EIP Lat Am. ja Aasian kehitysmaat 21. EIP Etelä-Afrikka. VÄLISUMMA KOROT 18 25 13 40 51 16 50 5 14 6 19 3 140 84 11 5 493 10 13 6 26 51 25 14 6 19 3 130 81 9 5 392 11 33 25 14 6 19 3 118 76 9 5 312 11 13 25 14 6 19 3 106 69 8 5 273 70 150 9 17 6 167 123 23 32 565 11 6 25 3 5 19 3 94 61 7 5 55 100 25 12 37 6 162 120 24 40 12 37 6 163 114 8 12 37 e 146 114 9 541 380 324 4 6 10 3 5 17 2 82 53 7 4 3 13 2 71 45 6 2 9 1 59 37 5 180 250 125 400 510 160 500 144 135 50 128 24 1289 821 141 32 4889 28 38 19 107 159 16 160 5 59 40 132 20 800 506 62 24 233 188 144 115 2150 KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 1662 1271 801 784 798 729 524 439 7038 KAIKKI YHTEENSÄ 3090 3247 1062 3541 904 758 551 473 13677 (joista Itä-Eurooppa) (joista muut kolmannet maat) 880 782 926 345 454 347 448 336 332 466 344 385 277 248 219 220 3879 3160 VUOSITTAISET TEOREETTISET YHTEIS< (Arvio miljoonaa ecua perustuen kor •AULUKK0 3 3N TALOUSARVIOTA nission nostamiin, pää RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT ttämiin ia ehdottamiin eriin) 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 YHTEENSÄ JÄSENVALTIOT PAAOMA A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Rakenteelliset lainat 3. Euratom ja yhteisön uusi rahoitusväline 4. EIP Espanja, Kreikka, Portuqali 985 58 500 989 141 44 Vaiisumma pääoma 1042 1675 2490 52 37 2579 55 39 95 71 20 92 22 22 2000 2000 21 16 15 2021 2030 KOROT A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Rakenteelliset lainat 3. Euratom ja yhteisön uusi rahoitusväline 4. EIP Espania. Kreikka. Portugali Välisumma korot 48 383 105 23 559 48 553 25 18 553 553 340 340 340 170 15 14 11 11 7 7 2 5 2 3 2 2 644 582 575 354 347 345 174 3577 JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 1601 2318 676 3154 446 369 2366 2204 13133 KOLMANNET MAAT PAAOMA A. Rahoitusapu 5. Unkari 6. Tsekin tasavalta 7. Slovakian tasavalta 8. Bulgaria 9. Romania 10. Israel 11. Algeria 12. Ent. Neuvostoliitto 13. Baltian maat 14. Moldova 15. Ukraina 16. Valko-Venäjä 17. Euratom Keski-ja Ita-Eurooppa B. Takuut 18. EIP Välimeri 19. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa I ja II 20. EIP Lat. Am. ja Aasian kehitysmaat 21. EIP Etelä-Afrikka Välisumma pääoma KOROT A. Rahoitusapu 5. Unkari 6. Tsekin tasavalta 7. Slovakian tasavalta 8. Bulgaria 9. Romania 10. Israel 11. Algeria 12. Ent. Neuvostoliitto 13. Baltian maat 14. Moldova 15. Ukraina 16. Valko-Venäjä 17. Euratom Keski-ja Itä-Eurooppa B. Takuut 18. EIP Välimeri 19. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa I ja II 20. EIP Lat. Am. ja Aasian kehitysmaat 21. EIP Etelä-Afrikka Välisumma korot 100 123 62 150 185 80 127 63 140 160 250 144 140 50 15 162 78 19 1169 879 31 25 13 40 55 16 55 5 18 6 24 3 1 173 124 18 6 612 36 12 6 26 58 35 22 6 29 3 6 240 209 34 11 733 0 40 0 0 0 12 57 6 7 500 482 95 28 260 0 0 0 70 0 100 0 85 12 57 6 16 0 558 551 119 39 70 150 9 17 6 0 295 268 54 40 55 100 25 12 37 6 1 385 365 79 17 909 1082 1227 1873 26 0 11 13 35 11 6 29 3 54 525 523 122 40 26 0 4 13 20 11 5 27 2 72 574 571 138 45 26 26 4 7 10 9 3 23 2 88 594 589 145 49 0 7 10 9 2 17 1 101 559 575 141 49 190 80 110 5 231 187 34 1 648 26 0 11 21 35 22 6 29 3 34 436 429 93 31 175 104 20 0 489 26 0 11 40 35 22 6 29 3 17 328 310 61 20 907 1175 1397 1507 1550 1497 KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 1781 1612 1396 1823 2306 2589 2777 3370 17653 KAIKKI YHTEENSÄ 3381 3930 2072 4977 2751 2958 5142 5574 30786 (josta Itä-Eurooppa) (josta muut kolmannet maat) 948 833 1111 501 757 639 962 861 1045 1261 1231 1358 1356 1421 1795 1575 9204 8449 500 7479 1320 257 9556 95 3230 169 83 440 250 125 400 580 160 600 144 220 50 168 24 24 2446 2085 435 125 8276 223 37 19 107 212 16 235 5 124 40 205 20 373 3429 3330 752 251 9377 IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET IV. A Euroopan investointipankin lainat kolmansille maille EIP pyysi 23. lokakuuta 1996 noin 5,7 miljoonan ecun suuruista budjettitakausta entisen Jugoslavian ja Hertsegovina sekä Serbia) myönnettäville lainoille. Maksu EIP:lle suoritettiin 28. tammikuuta 1997. tasavalta Makedonia, Bosnia (entinen Jugoslavian tasavalloille Erääntyneistä maksamattomista 84,4 miljoonasta ecusta otettiin talousarvioon 24 miljoonaa ecua ennen vuotta 1994 laiminlyötyinä maksuina ja takuurahastolta on pyydetty niiden osalta 60,4 miljoonaa ecua 11. päivänä tammikuuta 1995 (5,3 miljoonaa ecua), 30. päivänä tammikuuta 1995 (14,3 miljoonaa ecua), 24. päivänä toukokuuta 1995 (6,08 miljoonaa ecua), 11. päivänä lokakuuta 1995 (8,6 miljoonaa ecua), 26. päivänä tammikuuta 1996 (5,2 miljoonaa ecua), 11 päivänä kesäkuuta 1996 (6,4 miljoonaa ecua), 4. päivänä lokakuuta 1996 (8,9 miljoonaa ecua) ja 28. päivänä tammikuuta 1997 (5,7 miljoonaa ecua). Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (ARYM) on maksanut takaisin yhteensä 4,7 miljoonaa ecua eli osan maksamattomista veloistaan. ÏV. B Otto- tai antolainaus tai lainatakaukset kolmansien maiden hyväksi 1KB. 1 Toimet kassavaroista Komissio käyttää yhteisön kassavaroja yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tällä menettelyllä vältetään komission maksujen myöhästyminen ja siitä aiheutuvat kustannukset annetuissa lainoissa silloin kun velallisen maksu myöhästyy. IV. B. 2 Takuurahaston maksut lainan edunsaajan erääntyvät maksut Kun yhteisön myöntämän myöhästyvät, takuurahasto auttaa kattamaan maksuhäiriön kolmen kuukauden kuluessa erääntymispäivästä. takaaman tai Viivästyskorko, joka syntyy varojen käyttöönsaattamispäivän ja rahaston suorituspäivän erotuksesta, anotaan takuurahastolta palautettavaksi kassavaroihin. Viimeisten kuuden kuukauden aikana rahasto on maksanut takauksia seuraavien velallisten maiden osalta: Maa Maksupäivämäärä Georgia (40 milj. ecun laina) 15. 10. 1996 Korot 855 862,78 10 IV. B. 3 Myöhästyneet takaisinmaksut Seuraava kolmas maa on tämän kertomuksen kattamana aikana maksanut myöhässä takaisin erääntyneen maksun, jonka takuurahasto on suorittanut aikaisemmin. Tämä myöhästynyt määrä maksetaan takaisin takuurahastolle takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N: o 2728/94 2 artiklan mukaisesti. Maa Takaisinmaksupäivä Määrä (pääoma + korot) Turkmenistan (45 milj. ecun laina) Georgia Yhteensä 13. 08. 96 09. 10. 96 13. 12. 96 10. 10. 96 11. 386. 081,43 11. 467. 876,61 7. 716. 363,36 710. 997,54 31. 281. 318,94 IVB. 4 Maksamatta olevien velkojen tilanne 30. 6. 1996 Kauden lopulla maksamattomat määrät ovat seuraavat: Maa Tadjikistan Georgia Armenia Yhteensä4 Määrä (pääoma + korot) 63. 181. 389,89 92. 608. 823,28 57. 601. 313,20 213. 319. 525,37 V. ARVIO LAINA- TAKAUSKAPASITEETISTA KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI LASKENNALLISESTA YHTEISÖN JA Takuurahasto- ja tai takauskapasiteettia kolmansille maille, sillä rahoitusnäkymissä takuuvaraukseen kirjattu takuuvarausmekanismi rajoittaa käytännössä yhteisön laina- määrä^ rajoittaa rahaston täydentämiseksi uuden lainapäätöksen yhteydessä käytettävissä olevia määrärahoja (tai vuotuisen erän yhteydessä monivuotisia rahoitusjärjestelyjä koskevien takuiden tapauksessa). 4 Kaksi yhteensä 8,4 miljoonan ecun takaisinmaksua on suoritettu 31. 12. 1996 jälkeen: Armenia 3,7 miljoonaa ecua ja Georgia 4,7 miljoonaa ecua. 5 Rahoitusnäkymiin kirjattu määrä on 300 miljoonaa ecua vuoden 1992 hintoina ilmaistuna. 11 Lainakapasiteetti vastaa tiettynä aikana takuuvarauksessa jäljellä olevaa marginaalia. Tämä marginaali on yhtä suuri kuin erotus varauksen ja jo päätettyjen ja valmisteilla olevien rahoitusjärjestelyjen yhteydessä tarvittavan arvioidun määrän välillä. täydentämiseksi takuurahaston 4 Taulukossa yhteisön lainakapasiteetista kolmansille maille kaudella 1997 - 1999. Laskentamenetelmä ja säädösviittaukset esitetään yksityiskohtaisemmin tämän kertomuksen liitteessä. takuurahastomekanismin mukainen esitetään arvio Neuvoston tekemien sekä ehdotettujen ja valmisteltavien päätösten perusteella (ks. taulukko 4) takuuvarauksesta arvioidaan käytettävän 286 miljoonaa ecua vuonna 1997, jolloin vuoden 1997 lopussa käytettävissä olisi 43 miljoonaa ecua. Takuurahaston varat voisivat tällaisessa tapauksessa olla varainhoitovuoden 1997 lopussa noin 843 miljoonaa ecua, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: - rahaston tukitoimia edellyttäviä uusia laiminlyöntejä ei tapahdu, - velallisina olevat maat eivät maksa velkojaan myöhässä. Käytettävissä oleva vuotuinen lainakapasiteetti vaihtelee, kun otetaan huomioon aiemmin päätettyjä lainoja ja kautta 1997 - 1999 varten ehdotettuja ja valmisteltavina olevia lainoja koskevien rahaston maksujen vaikutus takuuvaraukseen, - 213 miljoonasta ecusta 286 miljoonaan ecuun kokonaisuudessaan yhteisön talousarviosta taattujen lainojen osalta, - 304 miljoonasta ecusta 409 miljoonaan ecuun 70-prosenttisesti taattujen lainojen osalta (kuten EIP:n uusissa lainoissa). VI. TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS Rahaston vuoden 1996 lopussa käsittämän määrän (557 miljoonaa ecua) ja taulukossa 3 vuodelle 1997 ennakoidun kolmansille maille myönnettyjen lainojen vuotuisen enimmäisriskin (määritellään erääntyvillä kokonaismäärillä) välinen suhde on 31 prosenttia. Tällöin rahaston määrä olisi 8,5 prosenttia yhteisön ulkopuolisten taattujen lainojen kokonaismäärästä. 12 TAULUKKO4 YHTEISÖN ARVIOITU TEOREETTINEN LAINAKAPASITEETTI YHTEISÖN ULKOPUOLISILLE VALTIOILLE KAUDELLA 1997 - 1 9 99 takuurahastomekanismin mukainen (*) miljoonaa ecua 1997 1998 1999\ Yhteisön ulkopuolisille valtioille annettavien lainojen takuu varaus (1) 329 338 345 Takuurahaston suoritettavien määrien laskentaperuste(2) - EIP:n LAINAT - Välimeri (a) - Keski-ja Itä-Euroopan maat (b) - Latinalainen Amerikka ja Aasia (c) - Etelä-Afrikka (d) - EIP:n lainat yhteensä - Euratomin lainat (e) - Makrotaloudellinen rahoitusapu (f) 644 787,5 172 125 f 728,5 779,25 728 210 87,5 7804,75 693 752,5 210 105 1760,5 0 200 350 165 25 0 Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) 286 302 313 Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali (4) 43 36 32 Lainojen ylijäämäkapasiteetti (maksutaselainat, EIP:n lainat ja Euratomin lainat) (5) Enintään, jos käytetty kokonaan 100-prosenttiseen takuuseen (BP-lainat) Enintään, jos käytetty kokonaan ElP. n lainoihin (70-prosenttinen takuu) 286 409 243 347 213 304 (*) Tekninen olettamus, jonka mukaisesti tavoitesumma saavutetaan vuoden 1999 jälkeen. Esimerkiksi, jos rahasto saavuttaa tavoitesummansa 1. 1. 1999 ja jos rahaston perustamisesta annetun asetuksen 4 artiklan uudelleentarkas telun jälkeen suoritettavat määrät korotetaan 10 prosenttiin, unionin lainakapasiteetti kolmansille maille lisääntyy vuosittain 106 miljoonalla eculla 100-prosenttisesti taattujen lainojen osalta ja 152 miljoonalla eculla 70-prosenttisesti taattujen lainojen osalta. Rahastoon suoritettavilla määrillä katettavien lainojen ominaispiirteet kaudella 1997 -1999 - EIP a. Välimeri: • lainat, loista on tehtv Päätös: 1994 -1996:115 miljoonaa ecua Syyrian kanssa tehdyn 4. rahoituspöytäkirjan mukaisesti. 1995 -1998: 80 miljoonaa ecua Maltan ja Kyproksen kanssa tehdyn rahoituspöytäkirjan mukaisesti. - ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1996 - 2000: 750 miljoonaa ecua Turkin kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti ja 230 miljoonaa ecua Kroatian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 1997 • 2000:150 miljoonaa ecua entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 31. 1. 1997 - 31. 1. 2000: 2310 miljoonaa ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus. b. Keski- ja Itä-Euroopan maat: - ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 31. 1. 1997 - 31. 1. 2000: 3520 miljoonaa ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus. c. Latinalainen Amerikka ja Aasia: - lainat. Joista on tehtv päätös: 1993 -1996: 750 miljoonaa ecua - ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 31. 1. 1997 - 31. 1. 2000: 900 miljoonaa ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus. d. Etelä-Afrikka: - lainat. Joista on tehtv Päätös: vuoden 1995 puolivälistä vuoden 1997 puoliväliin: 300 miljoonaa ecua - ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1. 7. 1997 -1. 7. 2000: 375 miljoonaa ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus. e. - Euratom - lainat, toista on tehtv päätös: 1994 -1999:1 100 miljoonaa ecua f. - Rahoitusapu - lainat, joista on tehtv Päätös: 1997: 25 miljoonan ecun laina Valko-Venäjälle peruutettu; 130 miljoonan ecun laina Slovakian tasavallalle peruutettu. - ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1997:170 miljoonaa ecua lainoihin Georgialle, Armenialle ja Tadzikistanille, 13 TOINEN OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI: TALOUDELLINEN JA RAHOITUSTILANNE KOLMANSISSA MAISSA, JOTKA OVAT EDUNSAAJINA MERKITTÄVIMMISSÄ LAINANANTOTOIMENPITEISSÄ I. JOHDANTO Kertomuksen aiemmissa osissa ilmoitetut luvut antavat tietoja yleistä talousarviota rasittavien riskien määristä. Näitä tietoja on kuitenkin painotettava riskin laadullisilla seikoilla, jotka riippuvat rahoitusjärjestelyjen luonteesta ja lainanottajan asemasta. Viimeaikaisia tapahtumia, jotka voivat vaikuttaa portfoliomaariskiin, analysoidaan jäljempänä olevassa osassa. Tässä kappaleessa on esitetty maariskiarvio kaikista Keski- ja Itä-Euroopan maista, entisen Neuvostoliiton uusista itsenäisistä valtioista sekä Välimeren alueen maista, joille on myönnetty takuita Euroopan yhteisön budjetista. Kunkin maan maariskiarviointi esitetään sivunmittaisena taulukkona, johon on koottu tärkeimmät maariskiosoittimet. Lisäksi esitetään tarkempi sanallinen arviointi niistä maista, joista on saatu riskiarviointiin vaikuttavaa merkittävää uutta tietoa edellisen, vuoden 1996 alkupuolta koskevan selvityksen jälkeen. On huomattava, että arviointi ei kata Euroopan yhteisön riskejä muilla kuin mainituilla alueilla, koska ne (erityisesti Euroopan investointipankin lainatakuista aiheutuvat riskit) edustavat vain pientä osuutta kokonaisriskistä (alle 3 prosenttia) ja ovat lisäksi hyvin hajautettuina eri maihin. II. KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT BULGARIA Bulgarian tilanne on heikentynyt huomattavasti edellisen kertomuksen jälkeen ja Bulgarian BKT:n arvioidaan laskeneen noin 10 prosenttia vuonna 1996. Vuoden lopussa inflaatio oli yli 300 prosenttia ja Bulgarian levi heikentyi nopeasti ja kiihtyvää vauhtia (vuoden 1996 alussa levin arvo suhteessa dollariin oli 70, marraskuussa 250, joulukuun lopussa 500 ja 30. tammikuuta 1000 leviä). Hyperinflaation vaara on näin ollen aivan ilmeinen vuoden 1997 alkukuukausina. Julkisen talouden alijäämä on kasvanut hyvin nopeasti ja keskuspankki on viime kuukausina rahoittanut sitä suoraan. Joulukuun lopussa sisäinen velka oli noussut 1 053 biljoonaan leviin, kun se vuoden 1995 lopussa oli 345 miljardia leviä. Vaikka yksityistäminen on edistynyt jonkin verran, rakenteelliset uudistukset etenevät hitaasti ja pankkijärjestelmään liittyy edelleen paljon ongelmia. Useat pankit ovat tällä hetkellä konkurssimenettelyssä. Syksyn aikana Maailmanpankki IMF keskeyttivät Bulgarialle myöntämänsä rahoitustuen maksamisen. Marraskuussa 1996 IMF ehdotti, että maahan perustettaisiin toimijoiden valuuttakomitea taloudellisten olojen vakauttamiseksi talouden ja ja - 1 4- luottamuksen palauttamiseksi. Keskustelut Bulgarian viranomaisten kanssa järjestelmän teknisestä toteutuksesta aloitettiin joulukuussa, mutta pääministerin ero on viivästyttänyt neuvotteluita. Poliittiset voimat - sekä oppositio että hallitseva puolue - näyttävät kuitenkin hyväksyneen ajatuksen valuuttakomitean perustamisesta. Kriisin vuoksi maan kansainvälinen valuuttavaranto on vähentynyt jyrkästi: vuoden 1995 lopussa varanto oli 1,3 miljardia dollaria ja vuoden 1996 lopussa 518 miljoonaa dollaria. Ulkomaisen velan hoitokustannukset ovat edelleen erittäin korkeat - jo vuoden 1997 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana velanhoitokustannukset olivat 300 miljoonaa dollaria. Näissä olosuhteissa ulkoisesta velasta selviäminen edellyttää, että maa saa nopeasti solmittua sopimukset EvfF:n ja muiden kansainvälisten velkojien kanssa. VIRO Arvion mukaan Viron maariski on edelleen alueen pienimpiä, joskin merkkejä taloudellisesta epävakaudesta on näkyvissä. Vuosi 1996 oli toinen peräkkäinen vuosi, jolloin BKT:n kasvu oli positiivista, joskin kasvu näyttää hidastuneen vuodesta 1995 (3 prosenttia). Rakennusala ja kauppa (sekä tukku- että vähittäiskauppa) kasvoivat erittäin hyvin, kun taas maatalous- ja teollisuustuotanto väheni vuodesta 1995. Kauppa on nyt teollisuustuotantoa tärkeämpi. Lähes 20 prosenttia koko viennistä muodostuu jalostetuista tuontihyödykkeistä ja 13 prosenttia on välityskauppaa. Viroon perustettiin valuuttakomitea vuonna 1992. Se muodostaa kiinteän yhteyden rahan määrän kasvun ja valuuttavarannon tason välille. Valuuttakurssi on kiinnitetty Saksan markkaan kiinteällä kurssilla. Järjestelmällä on onnistuttu vakauttamaan talouden tila erittäin hyvin: vuonna 1996 julkisen talouden alijäämän arvioidaan olevan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (valtion tulot olivat arvioitua korkeammat) ja inflaatio on hidastunut edelleen (vuonna 1996 inflaatio oli 23 prosenttia, kun se vielä vuonna 1995 oli 29 prosenttia). Viron viennin määrä on kasvanut vuoden 1996 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana noin 5 prosenttia edellisen vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna, ja viennin arvo 15 prosenttia. Valuutan asteittainen vahvistuminen on kuitenkin lisännyt tuontia voimakkaasti ja kasvattanut kauppavajeen lähes 30 prosenttiin vuoden 1996 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana. Kun pääoman nettotuonti oli aikaisemmin huomattavasti suurempi kuin vaihtotaseen vaje ja riitti siten mainiosti sen rahoittamiseen, tilanne oli vain juuri ja juuri tasapainossa vuoden 1996 kolmannella neljänneksellä. Muita epävarmuustekijöitä olivat suhteellisen suuret suorat sijoitukset ulkomaille (ne ylittivät Viroon tehdyt suorat sijoitukset vuoden toisella neljänneksellä), poliittinen tilanne (pääministeriä vaaditaan eroamaan) ja Liettuan mahdollinen luopuminen valuuttakomiteajärjestelmästä ja sen seuraukset. LATVIA talous on Latvian luottokelpoisuus näyttää parantuneen huomattavasti. Latvian selviämässä vuoden 1995 pankkikriisistä: talouskasvu nopeutuu ja oli vuoden 1996 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana 2,3 prosenttia. Valuuttavaranto ja pankkien varat ovat jälleen kriisiä edeltäneellä tasolla. Lisäksi inflaatio on hidastunut ja korot laskeneet melko nopeasti, valuutta on vakaa ja vuoden 1996 budjettialijäämä jäi 15 tavoitetta pienemmäksi. Näistä syistä ja koska Latvian ulkoinen velkaantuneisuus on suhteellisen vähäinen (velan suhde bruttokansantuotteeseen on alle 10 prosenttia), kansainväliset luokituksen tammikuussa 1997. Ulkoinen tasapaino on kuitenkin heikentynyt. Kauppataseen vaje on 16 prosenttia ja vaihtotaseen vaje 7 prosenttia. Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat edelleen hyvin vähäisiä. luokituslaitokset myönsivät Latvialle investointitason LIETTUA Liettuan talous jatkaa yhä elpymistään joulukuun 1995 pankkikriisistä. Vuoden 1996 taloudellinen kehitys oli tyydyttävää rahoitusvaikeuksista huolimatta. Kasvu kiihtyi viennin kasvun ja kotimaisen kysynnän elpymisen vauhdittamana vuoden lopulla. Valuuttakomiteajärjestelmä säilytettiin jatkuvan raha- ja finanssipoliittisen kurin ansiosta. Budjettialijäämä säilyi kohtuullisena, joskin kasvoi hieman. Maksutaseen tila näyttää pysyneen vakaana. Pankkisektorin tila on edelleen heikko, mutta pankkivalvontaa tehostettiin ja hallitus edistyi jonkin verran vuoden 1995 kriisin seurausten selvittelyssä. Reaalitalouden rakenneuudistus edistyy huomattavasti, jos viranomaiset toteuttavat ilmoittamansa suurten tietoliikenne- ja kuljetusyritysten yksityistämisohjelman. Tämä voisi herättää myös sijoittajien kiinnostuksen ja lisätä suuresti ulkomaisia suoria sijoituksia, jotka ovat edelleen valitettavan vähäisiä. Mainittakoon vielä, että Moody's myönsi viime syyskuussa Liettualle luottoluokituksen (investointitason alapuolelle), joten Liettua on ensimmäinen luokituksen saanut entisen Neuvostoliiton uusi itsenäinen tasavalta. ROMANIA Uuden hallituksen muodostamisen jälkeen vuoden 1996 lopulla Romanian riskiarvio näyttää hiukan kohentuneen. Uuden hallituksen tavoitteena on Romanian liittäminen nopeasti EU:hun ja NATOon, ja se on sitoutunut uudistusvauhdin nopeuttamiseen. Maailmanpankin ja IMF:n kanssa uudelleen käynnistettyjen neuvotteluiden perusteella Romanian viranomaiset ovat ja rakennesopeutusohjelman. talouden vakauttamis- julkistaneet kattavan Taloudellinen tilanne heikentyi kuitenkin huomattavasti vuoden 1996 viimeisinä kuukausina. Se johtui erityisesti entisen hallituksen vaaleja edeltäneestä 'kulutusjuhlasta', joka rahoitettiin lähinnä rahaa painamalla. Inflaatio kiihtyi 57 prosenttiin vuoden lopulla. Valtion budjettialijäämä nousi 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mutta kun valtion omistamien yhtiöiden alijäämä ja maatalouden piilotuet otetaan huomioon, alijäämä on itse asiassa vieläkin suurempi. Rakenneuudistus on edistynyt hyvin heikosti. Vuoden 1996 vaihtotaseen vajeen arvioidaan nousevan 2 miljardiin dollariin. Ulkomaisen velan kasvu jatkui: velka kasvoi 30 prosenttia vuonna 1996 (se oli 6,9 miljardia dollaria eli 25,8 prosenttia suhteessa- BKT:hen), kun kasvu vuonna 1995 oli 18 prosenttia. Velanhoitomenot ovat edelleen korkeat (noin miljardi dollaria) vuonna 1997. Uusi hallitus on jo ryhtynyt eräisiin talouden sopeuttamis- ja vapauttamistoimiin. Rahapolitiikkaa on kiristetty. Polttoainehintoja nostettiin 90 prosenttia tammikuun alussa ja sen jälkeen leun virallista kurssia suhteessa dollariin on heikennetty 41 prosenttia. 16 Nämä toimet ovat tarpeen hintävääristymien poistamiseksi ja sisäisten hintojen saattamiseksi kansainvälisten hintojen mukaisiksi. Hallitus on solminut periaatesopimuksen Maailmanpankin kanssa sopeutusohjelmasta ja kauan kaivatusta rakenneuudistuksesta, johon kuuluu erittäin rajuja ennakkotoimenpiteitä (esimerkiksi suurista tappiollisista yrityksistä suljettiin 10 vain viiden viikon sisällä ja samaan aikaan toteutettuina toimenpiteiden odotetaan parantavan luottamusta ja palauttavan Romanian kehityksen takaisin kohti nopeaa ja onnistunutta siirtymistä täydelliseen markkinatalouteen. Edessä oleva vaikea kausi voi kuitenkin heikentää hallituksen nauttimaa luottamusta sekä suuren yleisön keskuudessa että kokoomushallituksen sisällä. Lisäksi tietyillä eturyhmillä on edelleen paljon vaikutusvaltaa, mikä voi hidastaa uudistusvauhtia. lomautettiin 5 prosenttia virkamiehistä). Hyvin SLOVAKIA Slovakian maariski on edelleen melko kohtuullinen mutta maa tukeutuu yhä enenevästi ulkomaiseen rahoitukseen. Taloudellinen kehitys oli pääsääntöisesti myönteistä vuonna 1996: kokonaistuotanto kasvoi voimakkaasti (7 prosenttia), inflaatio oli hidas (5,9 prosenttia) ja työttömyys väheni. Kotitalouksien ja valtion kasvava kulutus heikensi kuitenkin vaihtotaseen vajetta nopeasti (vuonna 1995 vaihtotase oli 3,6 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen, mutta on nyt kääntynyt 7,8 prosenttia alijäämäiseksi suhteessa BKT:hen), mikä saattaa asettaa nykyisen talouspoliittisen linjan kestävyyden kyseenalaiseksi. Slovakian keskuspankki nosti korkoja jyrkästi joulukuussa, joskin vuoden 1998 parlamenttivaalien lähestyminen voi synnyttää paineita rahapolitiikan keventämiseksi. Toistaiseksi ulkomaista pääomaa on sijoitettu maahan niin paljon, että sillä on helposti rahoitettu vaihtotaseen heikentyminen. Velanhoitokulut ovat edelleen pienet. HI. ENTISEN NEUVOSTOLHTON UUDET ITSENÄISET VALTIOT ARMENIA Armenian luottoriski on edelleen suuri. Vuonna 1996 taloudellinen kasvu jatkui kolmatta peräkkäistä vuotta ja BKT:n arvioidaan kasvaneen noin 6 prosenttia. Hitaasti etenevän rakenneuudistuksen vuoksi - vaikka yksityistäminen alkoikin pian itsenäistymisen jälkeen - Armenia on hyvin riippuvainen ulkoisesta avusta. Vuoden 1996 loppuun mennessä ulkoisen velan arvioidaan nousseen noin 600 miljoonaan dollariin (noin 35 prosenttia suhteessa BKT. hen). Maalla on ollut vaikeuksia täyttää rahoitusvelvollisuutensa EU:lle, mutta Armenian viranomaisten kanssa on nyt päästy yhteisymmärrykseen siitä, miten jäljelläolevat maksurästit suoritetaan. Helmikuussa 1996 IMF:n johtokunta hyväksyi 3- vuotisen talousohjelman, joka voi osaltaan nopeuttaa uudistusvauhtia ja parantaa yleistä taloudellista tilannetta keskipitkällä aikavälillä. Poliittisista ongelmista voidaan mainita Vuoristo-Karabahin tilanne, jossa ei ole tapahtunut mitään edistystä. AZERBAIDZAN Azerbaidzanin maariski arvioitiin jonkin verran pienemmäksi vuonna 1996. Talous on elpymässä ja BKT:n arvioidaan kasvaneen noin prosentin vuonna 1996 vuosina 1994- 17 1995 tapahtuneen jyrkän, noin 40 prosentin laskun jälkeen. Myös inflaatiovauhti on hidastunut jyrkästi: vuonna 1995 se oli 400 prosenttia ja vuonna 1996 noin 20 prosenttia. Budjettialijäämän arvioidaan laskeneen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ulkoinen velka oli melko alhainen, noin 560 miljoonaa dollaria (noin 16 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuoden 1996 lopussa. Rakenneuudistus on edistynyt Azerbaidzanissa huomattavasti hitaammin kuin monissa muissa entisen Neuvostoliiton uusissa itsenäisissä valtioissa. Maassa on kuitenkin hyväksytty vuosille 1996-1999 uusi talousohjelma, jonka tueksi on tarkoitus saada IMF:n luottoja. LMF:n johtokunta hyväksyi ohjelman joulukuussa 1996. Sen tavoitteena on valmistella maata tulevaa öljyn hinnan nousua varten ja hoitaa keskeisimmät rakenneuudistukset. Azerbaidzanin näkymät lienevät suotuisat keskipitkällä aikavälillä maan runsaiden öljyvarojen ansiosta. Lyhyellä aikavälillä on kuitenkin useita tekijöitä - herkästi haavoittuva taloudellinen tilanne, rakenneuudistusten hitaus ja Armenian ja Azerbaidzanin välinen Vuoristo-Karabahia koskeva ratkaisematon ristiriita - jotka yhdessä merkitsevät sitä, että Armenian maariski on edelleen suuri. VALKO-VENÄJÄ Valko-Venäjän poliittinen kehitys oli huolestuttavaa vuonna 1996. Marraskuun kansanäänestyksessä heräsi epäilyjä Valko-Venäjän viranomaisten sitoutumisesta demokraattisiin periaatteisiin. Epävarmuutta lisää entisestään Valko-Venäjän ja Venäjän välillä mahdollisesti solmittava poliittinen liitto ja/tai talousliitto. Valko-Venäjän BKT kasvoi 2,6 prosenttia vuonna 1996, mutta talouden kehityksessä on vielä useita huolestuttavia piirteitä. Vaikka Valko-Venäjän valuutta on heikentynyt huomattavasti huhtikuun 1996 jälkeen, se oli edelleen yliarvostettu vuoden lopulla ja kauppavaje oli kasvanut 1,7 miljardiin dollariin (14,1 prosenttia suhteessa BKT:hen), Koska rakenneuudistusta ei ole käynnissä, 20 prosenttia yrityksistä toimi tappiollisina, työttömyys oli edelleen korkea ja piilotyöttömyyttä on runsaasti. Yritysten väliset rästisaamiset nousivat yli 100 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vuoden 1996 lopulla inflaatio kiihtyi 8 prosenttiin kuukaudessa. Tämä johtui keveästä rahapolitiikasta, jota keskuspankki harjoitti myöntämällä suunnattuja lainoja. Muita huolestuttavia tekijöitä oli rakenneuudistusten keskeyttäminen sekä epävarmuus poliittisesta sitoutumisesta talous on monilta osiltaan toteuttamiseen. Valko-Venäjän talousuudistuksen uudistamatta ja valtiolla on edelleen keskeinen rooli tuotannossa ja jakelussa. Talouden rakenne on tosiasiassa vieläkin hyvin monopolistinen ja hinnat ovat laajasti säänneltyjä. Kokonaisriski on sen vuoksi edelleen suuri. GEORGIA Georgian maariskiarvio pysyi melko vakaana koko vuoden 1996. Vuonna 1995 havaittujen talouden elpymisen ensimmäisten merkkien jälkeen vuoden 1996 BKT:n kasvun odotetaan olevan noin 10 prosenttia. Julkisen talouden tilanne on kuitenkin heikentynyt huomattavasti, mikä johtuu valtion tulojen romahtamisesta. Tulot ovat jääneet huomattavasti ohjelman tavoitteiden alapuolelle. Georgian ulkomainen velka kasvoi arviolta noin 1,3 miljardiin dollariin vuoden 1996 loppuun mennessä (27 prosenttia suhteessa BKT:hen), josta suurin osa on tuontiin liittyviä maksurästejä. Useimpien velkojien kanssa on sovittu lainojen uudelleenjärjestelystä. Georgialla on myös maksurästejä Euroopan yhteisölle, mutta Georgian viranomaisten kanssa on päästy yhteisymmärrykseen siitä, kuinka loput maksurästit hoidetaan. Helmikuussa 1996 IMF. n 18 johtokunta hyväksyi 3-vuotisen joka voi osaltaan nopeuttaa talousohjelman, uudistusvauhtia ja parantaa yleistä taloudellista tilannetta keskipitkällä aikavälillä. Poliittisista ongelmista voidaan mainita Abhaasian tilanne, joka on edelleen ratkaisematta. MOLDOVA Moldovan talous- ja rakenneuudistus ei edennyt odotusten mukaisesti vuonna 1996. Moldovan BKT laski edelleen noin 3-5 prosenttiin. Valtion talous kehittyi huonosti heikon veronkannon vuoksi, vaikka ongelmaa yritettiinkin korjata vuoden 1996 aikana. Moldovan ulkomaisen velan odotettiin nousevan noin 700 miljoonaan dollariin vuoden 1996 loppuun mennessä (noin 32 prosenttia suhteessa BKT:hen). Velkojat ovat pääasiassa kansainvälisiä rahoituslaitoksia. Tärkeitä rakenneuudistuksia on vielä tekemättä keskeisillä aloilla, esimerkiksi maatalouden yksityistäminen ja yritys- ja energiasektoreiden rakenneuudistus. Toukokuussa 1996 IMF:n johtokunta hyväksyi 3- vuotisen talousohjelman, joka voi osaltaan nopeuttaa uudistusvauhtia ja parantaa yleistä taloudellista tilannetta keskipitkällä aikavälillä. Maan vastavalittu presidentti ja uusi hallitus vaikuttavat sitoutuneilta uudistuksiin ja voivat antaa myös uutta vauhtia neuvotteluille, joiden tarkoituksena on ratkaista Moldovan alueeseen kuuluvan Dniesterin tasavallaksi julistautuneen alueen itsehallinto. TADZIKISTAN ja luotto- IMF:n ohjelman mukaista Islamilaisen opposition kanssa tapahtuneen sotilaallisen yhteenoton laajentumisen jälkeen, joka kesti marraskuuhun 1996, viranomaiset ja oppositio sopivat tulitauosta, joka näyttää pitävän. Talouskehitys on ollut myönteistä vuoden 1996 alusta lähtien: inflaation kuukausivauhti on hidastunut nopeasti (2,5 prosenttia marraskuussa 1996), ja talousarviokehitys on pääpiirteissään rahapolitiikka ovat tyydyttäviä. BKT:n lasku on kuitenkin jatkunut (10 prosenttia). Valuuttamarkkinoiden, ulkomaankaupan ja hintojen vapauttaminen on edistynyt jo pitkälle. Toistaiseksi hitaasti edenneiden yritysten yksityistämisen ja maauudistuksen odotetaan nopeutuvan vuonna 1997. Vuoden 1996 lopussa maan ulkomaan kaupan ylijäämä oli 111 miljoonaa dollaria, mutta valuuttavaranto oli edelleen heikko. Varannon tason odotetaan nousevan jopa kahden kuukauden tuontia vastaavalle tasolle vuonna 1997. Vuoden 1996 lopussa Tadzikistanin ulkoinen velka oli yhtä suuri kuin maan BKT. Tärkeimmät velkojat lainojen uudelleenjärjestelystä ja aloittivat vuonna 1997 erääntyvien velanhoitomenojen uudelleenjärjestelyn. Maalla on maksurästejä Euroopan yhteisölle, mutta maan viranomaisten kanssa on nyt päästy yhteisymmärrykseen siitä, kuinka jäljelläolevat maksurästit saadaan suoritettua IMF. n valmiusluottojärjestelyn avulla, josta odotetaan sovittavan lähikuukausina. sopivat kuitenkin vuonna 1996 erääntyvien UKRAINA Vuoden 1996 loppupuolella Ukrainan siirtyminen markkinatalouteen, joka käynnistyi varsinaisesti vuoden 1994 lopulla presidentti Kuchmanin tultua valituksi virkaansa, näyttää saaneen uutta vauhtia. Rahapolitiikka jatkui suhteellisen tiukkana ja vaikutti keskeisesti inflaation edelleen hidastumiseen, valuuttakurssin vakauttamiseen ja sen avulla varmistettiin uuden kansallisen valuutan onnistunut käyttöönotto syyskuussa. Rahapolitiikasta vastuussa oleva keskuspankin pääjohtaja valittiin äskettäin virkaansa -19 toiseksi kaudeksi. Budjettialijäämä on saatu pienenemään noin 3 prosenttiin EMF:n kanssa sovittujen tavoitteiden mukaisesti. Tämä tapahtui kuitenkin kasvattamalla julkisten palkkojen ja eläkkeiden maksurästejä, joiden suuruus on noin 3,5 prosenttia BKT:stä. Taloudellinen tilanne on pysynyt hyvin vaikeana ja BKT laski jälleen 10 prosenttia vuonna 1996. Rakenneuudistukset etenivät huomattavasti yksityistämisen, monopolien purkamisen ja pankkivalvonnan osalta. Vakauttamisen ja uudistusten jatkamiseksi ja vahvistamiseksi ja siten kasvuedellytysten luomiseksi, Ukrainan hallitus hyväksyi marraskuussa kattavan keskipitkän aikavälin uudistusohjelman marraskuussa. Viime kuukausina on kuitenkin käynyt selväksi, että paketin hyväksyminen parlamentissa kestää huomattavan kauan, mikä myös viivästyttää talouden odotettua elpymistä. Kun uudistuspaketti on hyväksytty, Ukraina voi saada 1,9 miljardia dollaria rahoitusapua IMF. ltä (Extended Financing Facility, EFF, laajennettu rahoitustuki) ja Maailmanpankilta osana ulkoisen rahoitustarpeensa kattamista. Sen täydennysrahoitusta virallisilta kahdenvälisiltä rahoittajilta, mm. lisäksi odotetaan Euroopan yhteisöltä. Ukraina aikoo myös laskea liikkeeseen ensimmäisen euromääräisen joukkovelkakirjalainansa heti kun EFF on käynnistetty saanut luottoluokituksen, oletettavasti keväällä 1997. ja maa on Ukrainan velkasuhteet ovat pienentyneet jonkin verran kahden viime vuoden aikana ja ovat siten pysyneet varsin kohtuullisina. Koska maa on ryhtynyt taas maksamaan Venäjälle ja Turkmenistanille aiemmin uudelleenjärjestettyjä kaasutoimituksiin liittyviä maksurästejä, velanhoitosuhteen odotetaan nousevan jonkin verran vuonna 1997. UZBEKISTAN tilanteen jonkin verran vakiinnuttua Afganistanissa, Uzbekistanin Sotilaallisen viranomaisilla on paremmat mahdollisuuudet hyötyä Keski-Aasian poliittisesta vakaudesta. Uzbekistanin BKT:n arvioidaan kasvaneen jonkin verran (1,6 prosenttia) vuonna 1996. Inflaation vuosivauhti kuitenkin kiihtyi 65 prosenttiin vuoden lopulla, mikä johtui valtion mittavasta maataloustuesta lokakuussa. Budjettialijäämä oli odotettua suurempi. Vuonna 1996 vaihtotase oli alijäämäinen, mikä johtui tuonnin suuresta kasvusta, puuvillan hinnan laskusta ja huonosta sadosta. Tämä vähensi valuuttavarantoa, joskin sen taso oli vielä siedettävä eli 1,8 miljardia dollaria (vastaa 5 kuukauden tuontia). Koska Uzbekistanin somiin kohdistui kasvavia paineita ja hallitus oli haluton käyttämään kovan valuutan varantoaan, maan valuuttamarkkinoille syntyi pula kovasta valuutasta ja maassa otettiin käyttöön ankara valuutansäännöstely, mikä sai kansainväliset avustusjärjestöt lakkauttamaan taloudellisen tukensa Uzbekistanille. Ulkomaisia suoria sijoituksia tehtiin kuitenkin runsaasti vuonna 1996. Yritysten rakennemuutokset edistyivät, kun taas ulkomaankaupan ja valuuttamarkkinoiden vapauttamisessa oli havaittavissa taantumista. IV. VÄLIMEREN MAAT ALGERIA Algerian maariski on edelleen suuri keskipitkällä aikavälillä, vaikka talouden kehityksen osoittimet ovat parantuneet viime aikoina. Vuodesta 1994 käynnissä olleen IMF:n -20 ja hiilivetyteollisuuden tukeman ohjelman avulla maan talous on kohentunut ja sitä on viime aikoina vahvistanut maataloustuotannon suotuisa kehitys. Kokonaistuotannon kasvuksi arvioidaan 4 prosenttia ja kasvu jatkuu vuosina 1996-97. Inflaatio hidastui alle 20 prosenttiin ja öljyn hinnan nousu vaikutti osaltaan siihen, että budjetti oli 2,7 prosenttia ja vaihtotase 0,3 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Vuoden 1996 lopulla valuuttavaranto nousi 4,2 miljardiin dollariin, mikä vastaa yli 4 kuukauden tuontia. IMF:n mukaan suuntauksen odotetaan jatkuvan vuonna 1997. Myönteisestä turvallisuusongelmat himmentävät tilanne ja kehityksestä huolimatta poliittinen keskipitkän aikavälin näkymiä ja hidastavat mm. rakenneuudistuksen vauhtia ja voimakkaan yksityisen sektorin kehittymistä. Tärkeiden rakenneuudistusten vaikeimmat suurten valtionyhtiöiden kohteet yksityistäminen, sääntelyn purkaminen ja omistusoikeudet) ovat vielä käsittelemättä. Uudistusvauhtia voivat myös hidastaa vaikeat yhteiskunnalliset ongelmat, esimerkiksi korkeana jatkuva työttömyys (noin 28 prosenttia) ja asuntopula. Algerian ulkoinen ja sisäinen rahoitustasapaino pysyy jatkossakin riippuvaisena öljyn hinnan heilahteluista. Erityisesti ulkoinen tasapaino on haavoittuva keskipitkällä aikavälillä, koska maa ei ole mukana kansainvälisillä pääomamarkkinoilla, ulkomaisia suoria sijoituksia on vähän, kansainväliset rahoittajat joutuvat tukemaan maata jatkuvasti ja Lontoon ja Pariisin klubit uudelleenjärjestelevät edelleen maan lainoja. (maatalous, valtionyhtiöiden rakenneuudistus, 21 LIITE L SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN RISKIEN TILANTEESTA I. A TAULUKOT 1 -3 I. B TALOUS ARVIOSTA TAATTAVAA ANTOLAINAUSTA KUVAAVAT TAULUKOT I. C ARVIOT EIP:N LAINOJEN ALLEKIRJOITTAMTSESTA JA NOSTOISTA I. D TALOUSARVIOTAKUUN MAKSAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT H. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA KOLMANSILLE MAILLE AJANJAKSONA 1997 - 1999 II. A KOLMANSILLE MAILLE ANNETTAVIEN LAINOJEN TAKUUVARAUS(I) II. B TAKUURAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN LASKENTAPERUSTE (2) II. C RAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN PERUSTE OSITTAISEN TAKUUN TAPAUKSESSA II. D TAKUURAHASTOON SUORITETTAVAT MÄÄRÄT (3) II. E TAKUUVARAUKSESSA JÄLJELLÄ OLEVA MARGINAALI (4) II. F JÄLJELLÄ OLEVA LAINAKAPASITEETTI (5) HL MAAKOHTAISET RISKI-INDIKAATTORITAULUKOT. 22 22 24 29 30 31 31 31 32 32 33 33 34 22- I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN RISKIEN TILANTEESTA LA Taulukot 1-3 Taulukoiden 1 - 3 tarkoituksena on esittää pääomaan ja korkoihin liittyvien takausten ja vuosittaisten takaisinmaksujen määrä sellaisten otto- ja antolainojen osalta, jotka sisältävät näiden rasittavan rahoitusjärjestelyjen suurimman mahdollisen riskin yhteisölle, joten niitä ei pidä tulkita siten, että niiden esittämät määrät tosiaankin katettaisiin talousarviosta. Varsinkin taulukon 3 osalta ei ole varmaa, että kaikki kuvatut toimenpiteet tosiasiassa toteutetaan. riskin. Luvut talousarviota yhteisön esittävät LA. I Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä (taulukko I) Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä määritellään jokaiseen neuvoston päättämään rahoitusjärjestelyyn myönnettyjen pääomien enimmäismäärien summana (katto). Yhteisön talousarviota rasittavien riskien määrittämiseksi kokonaisuudessaan on otettava huomioon seuraavat tekijät, jotka muuttavat riskiä molempiin suuntiin: Riskiä lisäävät tekijät: hyväksyttyjen lainapääomien enimmäismäärään on lisättävä näille lainoille lankeava korko, Riskiä pienentävät tekijät: • EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 75 prosenttiin Välimeren alueen maiden kanssa allekirjoitettujen lainojen osalta, • takaisinmaksetut määrät, koska kyseessä ovat maksutaselainoja lukuun ottamatta (jäsenvaltioille) myönnettyjen lainojen enimmäismäärät eivätkä hyväksytyt, kuolettamattomat lainat, • myönnettyjä määriä ei välttämättä käytetä kokonaan. I. A. 2 Otto-/antolainauksen määrä (taulukko I) Kyseessä on tiettynä päivämääränä velallisen nostamista takaisinmaksettava lainapääoma. lainoista jäljellä oleva, Edelliseen ryhmään verrattuna tähän eivät sisälly nostamattomat lainat eivätkä nostettujen lainojen takaisinmaksetut määrät. Se kuvaa tiettynä päivämääränä "olemassa olevia" lainoja. LA. 3 Vuosittaisten riskien määrä (taulukot 2 ja 3) Määrä saadaan arvioimalla erääntyvien pääomien ja korkojen määrä jokaisena varainhoitovuotena. - 2 3- Määrä lasketaan: a) joko ainoastaan nostettujen lainojen osalta (taulukko 2) Tällöin takaisinmaksettava pääoma vastaa lainan määrää; b) tai nostettujen lainojen, päätettyjen mutta nostamattomien lainojen ja komission ehdottamien, päätöstä odottavien lainojen osalta (taulukko 3). Tässä tapauksessa takaisinmaksettava pääoma vastaa myönnettyjen lainojen enimmäismäärää, johon on tarvittaessa lisättävä komission ehdottamien rahoitustoimenpiteiden määrät, joista ei vielä ole tehty päätöstä. 24 LB Talousarviosta taattavaa antolainausta kuvaavat taulukot TAULUKKO 5 a Otto- ja antolainaus jäsenvaltioille JSsenvaltioMe annettujen lainasitoumusten tilanteen kehitys vuosipuoRskon aikana MAA Viittaukset päätöksiin Päätösten päivämäärät Lainojen kesto vuosia Lainananto -päätetyt lainat (a) - osittain nostetut lainat (b) - kokonaan nostetut lainat (c) - vielä nostamattomat lainat (d) Päätetyt määrät Sitoumukset 1. 7. 96 Vuosipuoliskon aikana toteutetut toimenpiteet Sitoumukset 31. 1&96 Nostetut määrät Takaisin maksetut määrät KREIKKA 91/136/ETY 4. 3. 91 ITALIA 93/67/ETY 18. 1. 93 EURATOM MCI YHTEENSÄ 77/270-271/Euratom 80/29/Euratom 82/170/Euratom 85/537/Euratom 90/212/Euratom 78/870/ETY 81/19/ETY(1) 81/1013/ETY(2) 82/169/ETY 83/200/ETY 87/182/ETY 29. 3. 77 20. 12. 79 15. 3. 82 5. 12. 85 23. 4. 90 16. 10. 78 20. 1. 81 14. 12. 81 15. 3. 82 19. 4. 83 9. 3. 87 6 6 6 (3) (3) (c) (d) (d> (c) (o) (d) (d) (c) (c) (c) (b)(4) (d)(4) (o) (c) (c) (c) (c) (c) 500. 00 3. 525,90 500,00 3. 478,57 589,50 24,80 572,48 V ^ 935. 60 0,01 187,50 748. 11 2. 200,00 1. 000. 00 600,00 600,00 8. 000,00 2. 000,00 2. 000,00 2. 000,00 2. 000,00 4. 000,00 500,00 500,00 1. 000,00 1. 000,00 1. 000,00 6. 830,00 1. 000,00 1. 000,00 80,00 1. 000,00 3. 000,00 750,00 21. 030,00 5. 551,00 0,01 212,30 5. 299,16 (5) (1) Poikkauksallinan tuki vuodan 1 9 80 maanjäristyksestä kärsineiden Italian aluaidan jälleenrakentamiseen. (2) Poikkaukceliinan tuki vuodan 1981 maanjäristyksestä kärsineiden Kraikan aluaidan jälleenrakentamiseen. (3) Pitkäaikaiset lainat, joiden »rapsivat riippuvat maksupäivistä. (3) Nauvosto on päättänyt ulottaa 21 päivinä maaliskuuta 1 9 94 annetulla päätöksellä 94/179/Euratom Euratomin lainat hankkeiden rahoitukseen eräissä yhteisön ulkopuolisissa valtioissa. Kertomuksen antamispäivänä ei ollut myönnetty yhtään lainaa yhteisön ulkopuolisilla valtioille. (5) Poikkeama johtuu muiden valuuttojen valuuttakurssien vaihtelusta suhteessa ecuun. Rahoitusapuna annetut lainat yhteisön ulkopuolisille valtioille TAULUKKO 6b (1) LainasrtoumustHanteen kehitys vuosipuoHskon aikana edunsaajavattiofttain ja h/hennyserittäin miljoonaa ecua MAA Viittaukset päätöksiin Päätösten päivämäärät Lainojen kesto vuosia Eräpäivät Lainananto Päätetyt määrät Sitoumukset 1. 7. 96 Vuosipuoliskon aikana toteutetut toimenpiteet Sitoumukset 31. 12. 96 - päätetyt lainat (a) - osittain nostetut lainat (b) - kokonaan nostetut lainat (c) - vielä nostamattomat lainat (d) Nostetut määrät Takaisin maksetut määrät UNKARI I l. erä 2. erä 3. erä UNKARIN l. erä 2. erä TSEKIN TASAVALTA l. erä 2. erä SLOVAKIAN TASAV. l. erä 2. erä BULGARIA 1 l. erä 2. erä BULGARIA II l. erä 2. erä ROMANIA 1 l. erä 2. erä ROMANIAN ROMANIA III l. erä 2. erä BALTIAN MAAT VIRO l. erä 2. erä 90/83/ETY 90/681/ETY 22. 2. 90 21. 12. 90 91/310/ETY 24. 6. 91 91/106/ETY 25. 2. 91 91/106/ETY 25. 2. 91 91/311/ETY 24. 6. 91 92/511/ETY 19. 10. 92 91/384/ETY 22. 7. 91 92/551/ETY 94/369/EY 27. 11. 92 20. 6. 94 92/542/ETY 23. 11. 92 5 5 7 5 7 5 7 5 7 5 7 7 7 6 7 7 20. 4. 95 14. 2. 96 18. 3. 98 15. 12. 97 18. 3. 98 15. 12. 97 18. 3. 98 15. 12. 97 18. 3. 98 15. 12. 97 7. 12. 2001 29. 8. 2003 1. 2. 99 18. 3. 98 26. 2. 2000 20. 11. 2002 7 31. 3. 2000 (a) (a) (d) (c) (c) (c) (c) (o) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (d) (c) (d) (c) (d) 870,00 350,00 260,00 260,00 180,00 100,00 80,00 250,00 123,30 126,60 125,00 6t,60 63,30 290,00 f50,00 140,00 110,00 70,00 40,00 375,00 190,00 J85. 00 80,00 125,00 55. 00 70,00 220,00 40,00 20,00 20,00 0,00 100. 00 80,00 123,30 126,60 61,60 63. 30 150,00 140. 00 70,00 0,00 190. 00 185,00 80. 00 55. 00 0. 00 20. 00 0. 00 40,00 f K» I 0,00 100. 00 80,00 185,00 190,00 150. 00 140,00 70,00 40,00 190. 00 185,00 80,00 0,00 55. 00 0,00 20,00 0,00 TAULUKKO 5b (2) Rahoitusapuna annetut lainat yhteisön ulkopuolisille valtioille Lainasitoumustilanteen kehitys vuosipuoliskon aikana edunsaajavaltioittain ja lyhennyserfttäin Viittaukset päätöksiin Päätösten päivämäärät Lainojen kesto vuosia Eräpäivät Lainananto Päätetyt määrät Sitoumukset 1. 7. 96 Vuosipuoliskon aikana toteutetut toimenpiteet Sitoumukset 31. 12. 96 • päätetyt lainat (a) - osittain nostetut lainat (b) - kokonaan nostetut lainat (c) - vielä nostamattomat lainat (d) Nostetut määrät Takaisin maksetut määrät miljoonaa ecua 7 7 7 10 10 10 10 10 10 31. 3. 2000* 27. 7. 2000 16. 8. 2002 7. 12. 2004 8. 8. 2005 30. 10. 2006 28. 12. 2005 29. 8. 2006 30. 10. 2006 10 28. 12. 2005 5 7 7 5 3 15. 12. 97 17. 8. 2001 27. 11. 202 15. 12. 97 28. 9. 97 94/346/EY 13. 6. 94 96/242/EY 94/940/EY 95/442/EY 25. 3. 96 22. 12. 94 23. 10. 95 95/132/EY 10. 4. 95 91/51 O/ETY 23. 9. 91 94/938/EY 22. 12. 94 91/408/ETY 91/658/ETY 22. 7. 91 16. 12. 91 (c) (d) (c) (b) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (d) (c) (d) (c) (c) (c) (d) (c) 80,00 40,00 40,00 100,00 50,00 50,00 45,00 25,00 20,00 15,00 85,00 200,00 55,00 30,00 25,00 400,00 250,00 150,00 200,00 100,00 100. 00 160,00 1. 250,00 40,00 0,00 50,00 25,00 25,00 20,00 0,00 85,00 0,00 0,00 0,00 30,00 0,00 250,00 150,00 100,00 0,00 160. 00 143,70 15,00 50,00 50. 00 I f 40,00 0,00 50,00 25,00 25,00 20. 00 15,00 85,00 50,00 50,00 0,00 30,00 0,00 250,00 150. 00 100,00 0. 00 160,00 143,70 5. 035,00 2. 523,50 155,00 0,00 2. 678,70 MAA ) LATVIA l. erä 2. erä UETTUA l. erä 2. erä MOLDOVA 1 l. erä 2. erä MOLDOVA II UKRAINA 1 UKRAINA II 1/2 erää 1/2 erää 2. erä VALKO-VENÄJÄ l. erä 2. erä ALGERIA 1 l. erä 2. erä ALGERIA» l. erä 2. erä ISRAEL ENT. NL. N TASAVALLAT YHTEENSÄ MAANTIETEELLINEN ALUE Viittaukset päätöksiin Päätösten päivämäärät Takaus- prosentit TAULUKKO 6 EIP:N LAINOILLE ANNETUT TAKAUKSET Lainojen kesto (vuosia) Takaus sopimusten päivämäärät Päätetyt määrät Allekirjoitetut lainat Sitoumukset 1. 7. 96 vuosipuolis kon aikana 1. 7. 96 31. 12. 96 Vällm. al. rahoituspöytäkirjat (1) 8. 3. 77 75% (2) Välim. ai. horisontaal. yhteistyö R/1762/92/ETY 29. 6. 92 75% (2) VÄLIMEREN ALUE YHTEENSÄ KIE-maatl 90/62/ETY(4) 12. 2. 90 91/252/ETY(5) 14. 5. 91 KIE-maatll 93/696/EY(6) 13. 12. 93 Aasian ja Lat Am. kehitysmaat I 93/115/ETY 15. 2. 93 Aasian ja Lat Am. kehitysmaat 1 967723/EY 12. 12. 96 Etelä-Afrikka YHTHMSÄ 95/207/EY 1. 6. 95 100% 100% 100% 100% 100% 100% 15 15 15 15 15 15 15 15 30. 10. 76710. 11. 78 9. 11. 92/18. 11. 92 24. 4. 90/14. 5. 90 19. 1. 93/4. 2. 93 22. 7. 94/12. 8. 94 4. 11. 93/17. 11. 93 18. 3. 97/- 4. 10. 95/16. 10. 95 6062 1800 7862 1000 700 3000 750 275 300 5196 1397 6593 (3) 947 700 1999 647 101 129 404 533 (3) -20 981 2065 261 2327 559 325 141 191 13887 10987 1494 3543 2057 301 2357 615 356 335 204 32 3898 (1) Josta 1 500 miljoonaa ecua Espanjan, Kreikan ja Portugalin hyväksi. (2) Yleinen takaus, joka kattaa 75% kaikista lainajärjestelyjen perusteella avatuista luotoista yhteisön ja EIP: n 30. 10. 78 ja 10. 11. 78 tekemän takaussopimuksen mukaisesti. Lisäksi Portugalille hätäapuna myönnetyt luotot taataan poikkeuksellisesti 100-prosenttisesti 7 päivänä lokakuuta 1975 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella. (3) Yhteisön takaama osuus on 5379,4 miljoonaa ecua, josta 141,5 miljoonaa ecua on taattu Portugalille 100-prosenttisesti. (4) Yhteisön ulkopuoliset edunsaajavaltiot Puola, Unkari. (5) Yhteisön ulkopuoliset edunsaajavaltiot Tsekin ja Slovakian tasavallat Bulgaria, Romania. (6) Yhteisön ulkopuoliset edunsaajavaltiot Puola, Unkari, Tsekin ja Slovakian tasavallat Bulgaria, Romania, Baltian maat ja Albania. -29 I. C Arviot EIP:n lainojen allekirjoittamisesta ja nostoista EIP on itse toimittanut luvut, joita on käytetty taulukon 3 laadintaan tarvittavien oletusten laskemiseksi ja jotka koskevat EIP:n omista varoistaan myöntämiä lainoja kolmansille maille. Arviot lainojen allekirioittamisesta Välimeren alue Vireillä olevien ja vanhojen valtuuksien perusteella allekirjoitettavien lainojen määrä 31. joulukuuta 1996 oli 477 miljoonaa ecua. Tästä määrästä on vähennettävä 227 miljoonaa ecua (Jugoslavian ensimmäisen ja toisen pöytäkirjan jäännös, jota ei allekirjoiteta), joten allekirjoittamatta olevien lainojen todellinen määrä on 250 miljoonaa ecua. Syyriaa koskevista kolmanteen ja neljänteen pöytäkirjaan perustuvista lainoista (yhteensä 225 miljoonaa ecua) komissio arvioi, etttä ne allekirjoitetaan vuonna 1998, mutta arvio on varsin epävarma. Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE) Vireillä olevien ja vanhojen valtuuksien perusteella vuonna 1997 allekirjoitettavien lainojen määrä 31. joulukuuta 1996 oli 20 miljoonaa ecua. Aasian ja Latinalaisen Amerikan maat (ALA) Ensimmäisen valtuuden perusteella allekirjoittamatta olevien lainojen määrä 31. joulukuuta 1997 oli 20 miljoonaa ecua. Neuvosto päätti 12. joulukuuta 1996 uudesta 275 miljoonan ecun määrästä. Allekirjoittamatta on siis lainoja 295 miljoonalle eculle. Etelä-Afrikka Ensimmäisen valtuuden perusteella vuonna 1997 allekirjoitettavien lainojen määrä 31. joulukuuta 1996 oli 199 miljoonaa ecua. Arviot lainojen nostoista Allekirjoittamatta allekirjoitusvuosi: 0 %, 2. vuosi: 10 %, 3. - 5. vuosi: 25 % vuodessa, 6. vuosi: 15 %. jakautuvan arvioidaan nostojen lainojen olevien seuraavasti: Joulukuun 31. päivänä 1996 jo allekirjoitetuista lainoista oli nostamatta 6 256 miljoonaa ecua. Määrä jakautuu seuraavasti^: VÄLIMERI: KIE: ALA: Etelä-Afrikka: 2497,3 miljoonaa ecua, 3247 miljoonaa ecua, 443 miljoonaa ecua, 69 miljoonaa ecua. 6 luvut perustuvat työhypoteesiin, jonka mukaisesti lainoista nostetaan 25 prosenttia vuodessa neljän vuoden aikana, ja lainat annetaan keskimäärin 15 vuodeksi, joista kolmena vuotena maksetaan ainoastaan lainan korkoja. 30 I. D Talousarviotakuun maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt /. D. 1 Otto- ja antolainaus Euroopan yhteisö ottaa rahoitusmarkkinoilta lainaa otto- ja antolainaustoimintaansa varten siirtääkseen lainan tuoton samoin korko- ja aikaehdoin jäsenvaltioiden (maksutaseet), kolmansien maiden (keskipitkän aikavälin rahoitusapu) tai yritysten (NCI, Euratom) käyttöön. takaisinmaksulla on katettava yhteisön Antolainojen erääntyminen. maksettava lainansa takaisin määräpäivänä omista varoistaan. lainojen Jos lainansaaja myöhästyy takaisinmaksun suorittamisessa, komission on laskemien liikkeelle Jos yhteisön myöntämän lainan edunsaajan maksu viivästyy, budjettitakauksen maksamiseksi tarvittavat varat otetaan käyttöön seuraavilla tavoilla: a) kassavarojen väliaikaisella käytöllä yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen N. o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tämä rahoituskeino otetaan käyttöön, jotta yhteisö voisi suorittaa lainan takaisinmaksun välittömästi määräpäivänä silloin kun lainansaajan maksu viivästyy. b) jos maksun viivästyminen varmistuu kolmen kuukauden kuluttua sen erääntymi sestä, komissio pyytää laiminlyödyn maksun. takuurahastoa suorittamaan Komission tavoitteena on tällöin saada korvaus kassavaroistaan suorittamista maksuista. c) määrärahasiirtomenettelyllä, jonka avulla takauksia koskevaan budjettikohtaan saadaan laiminlyödyn maksun suorittamiseksi tarvittavat määrärahat. Ne otetaan marginaalista. ensisijaisesti Määrärahasiirtoa käytetään, kun takuurahaston käytettävissä olevat varat eivät riitä, ja siihen tarvitaan budjettivallan käyttäjältä ennakkoon hankittava lupa. takuuvarauksessa käytettävissä olevasta d) käyttämällä uudelleen määriä, takaisinmaksun aiemmin laiminlyöneiltä lainanottajilta, joiden osalta yhteisön talousarviosta on maksettu takauksia. Tämä keino mahdollistaa maksun lyhyen määräajan kuluessa sillä varauksella, että perityt määrärahat ovat käytettävissä. jotka on peritty LD. 2 Kolmansille osapuolille annetut takaukset Kolmansille osapuolille annetuissa takauksissa yhteisö on rahoituslaitosten, kuten Euroopan investointipankin (EIP) antamien lainojen takaajana. EIP:n huomatessa, että lainansaaja ei maksa takaisin sovitussa määräajassa sellaista lainaa, jolla on takaus, se pyytää yhteisöä takaussopimusten mukaisesti maksamaan maksunsa laiminlyöneen velallisen erääntyneet suoritukset. Takaus on maksettava viimeistään kolme kuukautta sen jälkeen kun yhteisö on vastaanottanut EIP:n maksupyynnön. EIP hoitaa lainaa hyvän pankkitavan mukaisesti huolella ja on velvollinen vaatimaan erääntyneitä maksuja sen jälkeen kun vakuus on asetettu maksuun. 31 Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen voimaantulosta lähtien rahaston hallinnosta tehdyssä yhteisön ja EIP:n välisessä sopimuksessa määrätään, että EIP:n vaatiessa takauksen maksamista takaisinmaksun laiminlyönnin vuoksi, komissio antaa pankille valtuudet nostaa laiminlyöntejä vastaavat määrät takuurahaston tililtä kolmen kuukauden kuluessa. Jos rahaston varat eivät riitä takauksen maksamiseen, sovelletaan otto- ja antolainojen takaustoimenpiteille säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä. H. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, LAINAKAPA TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA SITEETISTA KOLMANSILLE MAILLE AJANJAKSONA 1997 - 1999 H. A Kolmansille maille annettavien lainojen takuuvaraus (1) Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 29 päivänä lokakuuta 1993 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään Eurooppa- neuvoston Edinburghin kokouksen päätelmien mukaisesti, että Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon tehdään varaus kolmansien maiden lainojen takuita varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa ne takausvaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat ja jotka voidaan näin rahoittaa talousarviosta, Takuuvarauksen määrä on sama kuin rahoitusnäkymissä, eli 300 miljoonaa ecua vuoden 1992 hintoina. Varauksen määrä on 329 miljoonaa ecua vuonna 1997. Edellytykset varauksen varojen käyttöön ottamiseksi, käyttämiseksi ja rahoittamiseksi määritellään seuraavissa säädöksissä: • neuvoston päätös 94/729/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta • neuvoston asetus (EHTY, EY, Euratom) N:o 2730/94, annettu 31 päivänä lokakuuta 1994, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen muuttamisesta • neuvoston päätös 94/728/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, Euroopan yhteisöjen omista varoista. II. B Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste (2) Rahastolle suoritettavat määrät lasketaan käyttämällä voimassa olevaa takausprosenttia, eli 75:tä tai 100:taa prosenttia: - neuvoston hyväksymiin ja valmistelemiin lainatakuisiin rahoitusselvityksissä esitettyjen allekirjoitettujen laina-arvioiden perusteella (EIP:n lainat, Euratomin lainat), sekä komission ehdottamiin lainatakauksiin - neuvoston hyväksymiin lainoihin (rahoitusapuna annetut lainat) sekä komission ehdottamiin ja valmistelemiin lainoihin. 32 Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 liitteessä, jossa esitetään takuurahastolle suoritettavia maksuja koskevat yksityiskohtaiset säännöt, määrätään, että otto- ja/tai antolainaustoimenpiteissä tai annettaessa takauksia rahoituslaitoksille osana usealle vuodelle jakautuvaa runkojärjestelmää, jonka tavoite on liiketaloudellinen ja rakenteellinen, maksut rahastoon suoritetaan vuotuisina erinä komission ehdotukseen liitetyssä rahoitusselvityksessä esitettyjen vuosittaisten määrien perusteella, jotka tarvittaessa mukautetaan neuvoston päätöksen perusteella. Yhteisön muiden otto- tai antolainaustoimenpiteiden osalta (esim. kolmansien maiden maksutaseiden tukemiseen annetut lainat), jotka maksetaan yhdessä tai useammassa erässä, rahastoon suoritettava määrä lasketaan neuvoston päättämän toiminnan kokonaismäärän perusteella. Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen liitteessä määrätään, että (usealle vuodelle jakautuvissa toimenpiteissä) toisesta vuodesta alkaen korjataan rahastoon maksettavia määriä edellisen vuoden joulukuun 31. päivänä todetulla edellisen maksun perustana olleen arvion ja saman vuoden kuluessa lainojen määrän erotuksella. Mahdollinen erotus edelliseen vuoteen maksetaan seuraavana vuonna. toteutuneiden allekirjoitettujen Liitteessä määrätään edelleen, että komission aloittaessa maksumenettelyn se tarkistaa, missä määrin aikaisemmin rahoitettuja toimenpiteitä on toteutettu ja jos sitoumusten alun perin vahvistettuja määräaikoja ei ole noudatettu, ehdottaa, että tämä otetaan huomioon laskettaessa ensimmäistä seuraavan varainhoitovuoden alussa suoritettavaa maksua jo vireillä olevan toiminnan osalta. Vuoden 1996 toisella puoliskolla budjettivallan käyttäjä hyväksyikin määrärahasiirrot 42/96 ja 52/96, joiden tarkoituksena on kattaa takuurahaston lainatoimet kolmansille maille (lainat Moldavialle ja EIP:n lainat sellaisille Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaille, joilla on yhteisön kanssa yhteistyösopimus). II. C Rahastoon suoritettavien määrien peruste osittaisen takuun tapauksessa EIP. n lainoissa, joissa takaus on 75 prosenttia kokonaissummasta, varat rahastoon suoritetaan allekirjoitettavien lainojen kokonaismäärää koskevan vuosiennusteen perusteella aina 75 prosenttiin hyväksyttyjen toimenpiteiden kokonaismäärästä. n. D Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) Takuurahastoon suoritettavien maksujen määrät saadaan soveltamalla edellä määriteltyyn laskentaperusteeseen asianmukaisia suoritettavia osuuksia, eli 15:ta tai 14:ta prosenttia. Suoritettavien määrien 15 prosentin osuutta käytetään takuurahaston käyttämisen jälkeen myönnettyihin lainoihin ja niin kauan kun laiminlyötyjen maksujen määrää ei ole palautettu takuurahastolle. Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen 5 artiklassa täsmennetään: "Jos takaisinmaksun laiminlyönnistä aiheutuneiden takausmaksujen suoritusten johdosta rahaston varat ovat pienemmät kuin 75 prosenttia tavoitesummasta, korotetaan suoritettavat määrät 15 prosenttiin uusien toimenpiteiden osalta, joko siihen saakka kunnes tavoitesumma saavutetaan uudelleen tai, jos laiminlyönti tapahtuu ennen kuin tavoitesummaa on saavutettu, 33 kunnes suoritettu takausmaksu on kokonaisuudessaan palautettu". Koska takausmaksujen suoritukset ovat korvaamatta, uusiin toimenpiteisiin sovellettava osuus on 15 prosenttia. Sen sijaan 14 prosentin osuutta sovelletaan niihin lainoihin, jotka EIP on päättänyt ennen kuin takuurahasto on alkanut kattaa laiminlyönnit ja joista rahoitusselvitysten mukaan osa on nostettavissa vuonna 1997. (Takuurahastosta annetun asetuksen 2 ja 4 artiklassa säädetään, että rahastoa rahoitetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta suoritetuilla maksuilla, toimenpiteiden pääoma-arvosta kunnes rahasto saavuttaa jotka ovat 14 prosenttia tavoitesumman. ) ILE Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali (4) Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali määritetään varauksen (1) ja takuurahaston rahoittamista koskevan budjettikohdan (3) välisen erotuksen perusteella. II. F Jäljellä oleva lainakapasiteetti (S) Jäljellä oleva lainakapasiteetti merkitsee lainoja, jotka vastaavat varauksessa jäljellä olevaa lainamarginaalia, voimassa olevat takausprosentit huomioon ottaen. 34- i n. M A A K O H T A I S ET R I S K I - I N D I K A A T T O R I T A U L U K OT •35- MaarisklosoitUmet Maa: Bulgaria alaviitteet 1994 1995 BKT(%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (lev/USD) (jakson loppu) (jakson loppu) (jakson loppu) 1. 8 7,8 12,8 121,9 66 2,5 8,6 11,6 32,8 70,7 (12) 1996 (10) -10,0 -1,1 12,5 311 496 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT. hen) -5,8 -5,7 -11,0 Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT: hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto, mukaan lukien kulta (jakson loppu) miljardia dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU: n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMF:n Järjestelyt Tyyppl/n:o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta Jäljessä (-/päiväys) Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus 7,0 -0,4 90 1,5 2,8 9,4 0. 8 0,2 0,6 80,9 155,1 11,4 (9) (9) 7,3 5,7 7,7 (09/96) 4,4 -0,1 61 0,5 (11) 9,9 (09/96) 1,1 0,5 0,8 280,0 221,0 (11) (9) (8) 8,1 6,5 14,6 (09/96) (09/96) 5,3 -2,0 105 1,3 3 10,3 0,9 0,5 0,5 118,9 219,8 18,4 17,6 W 6,8 4,6 8,9 (5)+(6) (3/04-3/95) (7) (09/94) (8) (8) 03/94 09/94 88 98 (167) (167) 03/94 09/94 91 95 (135) (135) 19. 8 20. 8 (8) (8) 03/95 09/95 90 90 (187) (181) 03/95 09/95 93 94 (135) (135) 21. 9 22. 2 (8) (8) 03/96 09/96 99 92 (178) (178) 03/96 09/96 92 93 (135) (135) 23. 1 23. 5 (1) (2) (2) (3) (1) (2) (3) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski-ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen luokitus paranee. Lontoon klubi DDSR (heinäk. ). Pariisin klubin uudellenjärj. (huhtik. ). SBA (valmiusluottojärjestely) STF SBA keskeytetty Ei luokiteltu Ei ole Alustava tieto Ei saatavilla (5) (6) (7) (8) (8) (10) (11) (12) Viimeisin tieto tai arvio (A) (taulukossa *) • 3 6- MaarlsfclosottHmtt Maa: Tsekki alaviitteet 1994 1995 BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste, prosenttia työvoimasta Inflaatio Valuuttakurssi (kruunu/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) 2,6 2,1 3,3 10,2 28,2 4,8 9,2 3,0 7,9 26,3 1996 (7) 4,8 7,9 3,0 9,0 27,0 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT: hen) -0,3 -0,8 -0,6 Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljoonaa dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljardia dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuutoina, miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU. n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) (1) IMF:n järjestelyt Tyyppi/n. o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/päiväys) 14295 -0,1 762 6,2 4,2 10,7 2,5 2,0 0,5 29,7 56,6 12,6 (4) (4) 5,2 3,4 2,5 (5) (3/93-3/94) (6) 17054 -3,0 2547 14,0 7,9 16,5 2,6 1,5 1. 1 35,8 56,5 15,2 (4) (4) 5,8 2,6 2. 5 - 29920 -6,5 875 12,4 5,3 16,1 3,8 3,0 0,8 30,6 53,8 12,7 (4) (4) 7,3 3,6 1,9 - Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus Baa2 (06/94) BBB+ (07/94) 03/94 09/94 40 39 (167) (167) 03/94 09/94 40 39 (135) (135) 49. 7 52. 8 Baa1 (09/95) A 03/95 09/95 35 41 (187) (181) 03/95 09/95 33 30 (135) (135) 55. 8 58. 4 Baa1 A 03/96 09/96 36 35 (178) (178) 03/95 09/95 30 29 (135) (135) 60. 1 62. 0 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen luokitus paranee. Ei SBA (valmiusluottojärjestely) Aikataulussa. Kaikki velat IMF:lle maksettu ennen määräaikaa. Ennusteita (ellei toisin mainita) •37- Maarisklosoittimet Maa: Viro BKT(%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (kruunu/USD) (jakson loppu) (jakson loppu) (jakson loppu) Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) Rahoitustase Budjettitase Maksutase Hyödykkeiden vienti (miljoonaa dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) (pl. viralliset siirrot) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria ilmoitettuna tavaroiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko + maksut Kansainväliselle valuuttarahastolle Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) Velanhoitomenot/hyödykkeiden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimuksetja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU. n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi/n:o (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/päiväys) Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus alaviitteet 1994 1995 -0,1 3. 5 4,5 41,6 13 (1) (1) 2,9 1,3 1329 -12,3 212 447 3,2 3,2 1,4 4,1 28,4 11,5 -0,4 -0,8 1861 -8. 2 202 583 2,7 170,3 246,8 8. 1 3,0 5,1 7,5 12,8 0,6 (5) (5) 0,4 15,7 2,0 12,8 3,5 9,3 7,1 13,3 0,7 (5) (5) 0,5 16,5 2,2 (121 (09/96) (09/96) (09/96) (10/96) * (10/96) 1986 (10) 3,1 -0,7 4. 3 23,1 12,4 (11) -1,5 1980 (11) 42 605 2,3 294 21,4 10,5 10,9 (11) 14,3 (11) (5) (5) 0,5 13,8 2,1 (2) (3) (3) (4) (6) (10/93-3/95) (7) (8) (4/95-6/96) (7) (9) (4/95-6796) (13) (7) (8) (8) 03/94 09/94 105 102 (167) (167) 03/94 09/94 88 86 (135) (135) 20. 7 23. 6 (8) (8) 03/95 09/95 66 76 (187) (181) 03/95 09/95 79 79 (135) (135) 25. 4 26. 3 (8) (8) 03/98 09/96 73 71 (178) (178) 03/96 09/96 76 71 (135) (135) 28. 9 31. 1 Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettoluotonantoa, mutta budjettitaseessa otetaan. Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski-ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen luokitus paranee. Ei SBA (valmiusluottojärjestelyVSTF Aikataulussa Ei luokiteltu SBA (valmiusluottojärjestely) Alustava tieto Ei saatavilla (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) Viimeisin tieto tai arvio (A) (taulukossa *) (13) Valmiusluottojärjestely (SBA) (7/96-7/97) on myös aikataulussa • 38- Maariskiosottumet Maa: Unkari BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) Inflaatio Valuttakurssi (forlntti/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) Konsolldoltu valtion budjettltasapalno (% suhteessa BKT:hen) (OFS-määrittely) Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljoonaa dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljardia dollaria ilmoitettuna hyödykkeiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimuksetja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU. n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMP:n Järjestelyt Tyyppi/n:o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/päiväys) Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (Jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus alaviitteet 1994 1995 1996 (10) (09/96) (11/96) 2,9 9,0 10,9 21,2 111,0 1,5 6,0 10,4 28,5 139,5 1,0 2,3 10,5 19,8 164,0 -6,3 -6,8 -3. 3 10219 -9,5 1100 6,8 7,2 28,5 6,2 4,2 2,0 68,9 278,9 60,8 (5) (5) 16,5 4,0 11,3 (6) (7) 14667 -5,6 4410 12 9,5 31,7 7,7 5,3 2. 4 70,8 189,2 52,5 (5) (5) 13,0 3,1 6,6 - 12788 -3,2 1730 13,8 10,1 (11/96) (8) (11/96) (11/96) (11/96) 26,4 (11/96) (8) (8) 7,4 5,1 2. 3 59,1 206,2 43,6 (5) (5) 9,6 2,9 5,9 (6) (3/96-2/98) (9) Ba1 BB+ 03/94 09/94 44 46 (167) (167) 03/94 09/94 43 44 (135) (135) 46. 1 46. 2 Ba1 BB+ 03/95 09/95 50 44 (187) (181) 03/95 09/95 45 48 (135) (135) 46. 4 45. 0 Baa3 BBB- 03/96 09/96 44 44 (178) (178) 03/96 09/96 50 50 (135) (135) 43. 6 44. 7 (1) (2) (3) (3) (4) (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) Aikataulusta edellä olevat takaisinmaksut mukaan lukien. Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski-ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille vartioille ja Välimeren alueen maille Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen luokitus paranee. Ei SBA (valmiusluottojärjestely) Ensimmäinen tarkastelu kesken Vain tavaravienti vuodelta 1996 Aikataulussa Viimeisin tieto tai arvio (A) (taulukossa *) • 3 9- Maartsklosoltämet Maa: Latvia BKT(%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (lati/USD) (jakson loppu) (jakson loppu) (jakson loppu) Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) Rahoitustase Budjettitase Maksutase Vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) pl. viralliset siirrot Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) Velanhoitomenot/hyödykkeiden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU: n riski/ulkomaanvelka (%) EU: n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi/n:o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/päiväys) Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus alaviitteet 1994 1995 1996 (12) 2,0 -2,2 6,5 26,0 0,55 -1,7 -4,0 997 -3. 5 155 545 4,5 359 50,0 (5) (5) 10,0 36,0 5,0 (6) (6) 0,7 13,3 4,8 -1,6 -6,3 6,1 23,1 0,54 2,5 1. 0 7,2 13. 1 0,55 -2,7 -3,3 -1,2 -1,8 1306 -4,4 165 527 3,2 423 39,0 (5) (5) 9,0 32,4 3,0 (8) (6) 0,7 12,3 4,0 * 1430 -6,8 200 649 3,5 500 71,0 (5) (6) 9,0 35,0 5,0 (6) (6) 0,7 10,4 3,6 (7) (12/93-3/95) (8) (10) (4/95-4/96) (11) (10) (5/96) (8) (8) (8) 03/94 09/94 104 125 (167) (167) 03/94 09/94 94 92 (135) (135) 19. 6 21. 3 (9) (9) 03/95 09/95 106 116 (187) (181) 03/95 09/95 91 89 (135) (135) 22. 6 23. 4 Baa3 (01/97) BBB (01/97) 03/96 09/96 89 75 (178) (178) 03/96 09/96 86 88 (135) (135) 24. 7 25. 7 (1) (1) (2) (3) (3) (4) Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettoluotonantoa, mutta budjettitaseessa otetaan. Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski-ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen luokitus paranee. Ei saatavilla Ei SBA (valmiusluottojärjestelyVSTF Aikataulussa Ei luokiteltu (10) SBA (valmiusluottojärjestely) (11) Jäljessä (12) Viimeisin tieto tai arvio (A) (taulukossa *) 40- MaariskiosoltUmet Maa: Liettua alaviitteet 1994 1995 (09/96) (09/96) (11/96) (09/96) 1996 (11) 3,6 2,4 6,4 13,1 4,0 -1,9 -3,4 3361 -2,7 101 838 2,9 1070 120 (5) (5) 10,4 42,7 4,8 (6) (6) 1,4 10,5 3,3 3,1 0,8 6,1 35,5 4,0 -1,8 -3,3 2210 -3,2 55 819 3,9 757 69 (5) (5) 9,7 34,3 3,1 (8) (6) 1,4 13,9 4,8 BKT(%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (Irti/USD) (jakson loppu) (jakson loppu) (jakson loppu) Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT. hen) Rahoitu stase Budjottitase Maksutase Vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT hen) pl. viralliset siirrot Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu, kaikki ulkomaiset saatavat) miljoonaa dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMF:n Järjestelyt Tyyppi/n :o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/päiväys) Markkinoiden luottokalpoisuusnflkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus 1,0 -6,7 3,8 45,1 4,3 (1) (1) -1,5 -4,2 1930 -4,2 80 587 3,1 446 19 (5) (5) 8,0 23,2 1,0 (6) (6) 0,9 13,3 3,1 (2) (3) (3) (4) (1) Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettoluotonantoa, mutta budjettitaseessa otetaan. (2) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille (3) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (4) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen luokitus paranee. (5) Ei saatavilla (6) Ei (7) STF (8) Aikataulussa (9) Ei luokiteltu (10) EFF (11) Ennusteita (ellei toisin mainita) (7) (10/93-3/94) (10) (10/94-11/97) (8) (10) (10/94-10/97) (8) (10) (10/94-10/97) (8) (8) (8) 03/94 09/94 110 121 (167) (167) 03/94 09/94 97 98 (135) (135) 18. 4 20. 0 (9) (9) 03/95 09/95 108 118 (187) (181) 03/95 09/95 95 90 (135) (135) 21. 7 22. 9 Ba2 (9) 03/96 09/96 85 59 (178) (178) 03/96 09/96 89 90 (135) (135) 23. 8 25. 3 •41 MaarlsklosoNUmet Maa: Romania alaviitteet 1994 1995 1996 (11) BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (leu/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) 3,9 7. 2 10,9 61,7 1767 6,9 5,2 8,9 27,8 2760 4,4 4,9 6,1 56,9 4100 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) -1,0 -2,8 -5,7 Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkomaanveika/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) (1) (MF:n järjestelyt Tyyppi/n:o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/Päiväys) 6,1 -1,4 341 1596 2,2 5,5 589 313 276 18,3 90,1 9,6 (4) (4) 8,4 10,7 9,7 7,5 -3,6 417 1110 1,4 6,6 1038 462 576 18,7 88,0 13,8 (4) (4) 10,2 11,5 10,1 (5) (5/94-12/95) (6) (8) (9) 6. 4 -3,4 608 1700 2. 3 6,9 1200 477 723 22 97,0 13,7 (4) (4) 10,2 11,0 12,5 (10) Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus Gakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (7) (7) 03/94 09/94 74 77 (167) (167) 03/94 09/94 76 74 (135) (135) 25. 4 26. 2 (7) (7) 03/95 09/95 68 64 (187) (181) 03/95 09/95 73 71 (135) (135) 28. 1 29. 7 Ba3 BB- 03/96 09/96 67 61 (178) (178) 03/96 09/96 68 72 (135) (135) 30. 9 31. 0 (2) (2) (3) (1) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille (2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen luokitus paranee. Ei SBA (valmiusluottojärjestely)/SFF Aikataulussa Ei luokitettu Valmiusluottojärjestelyä laajennettu ja jatkettu vuoteen 1997. Aikataulussa. Jäljessä vuonna 1996 (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) Valmiusluottojärjestely peruutettu. IMF:n johtokunnan hyväksyttävänä on uusi ohjelma. (11 ) Viimeisin tieto tai arvio (A) (taulukossa *) • 4 2- Maarlsklosolttlmet Maa: Slovakia alaviitteet 1994 1995 1996 BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) Inflaatio Valuuttakurssi (Slovakian koruna/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) 4,8 7,0 14,6 11,7 31,3 7,4 9,6 13,1 7,2 29,6 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) -0,4 0,7 Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKTihen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimuksetja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU. n riski/ulkomaanvelka {%) EU. n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) O) IMF:n järjestelyt Tyyppi/n:o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/Päiväys) 8983 6 184 1691 2,3 3,9 791 (4) (4) 31,1 43,4 8,8 (5) (5) 5,3 2,3 10921 3,6 157 3400 4,1 5,8 1045 (4) (4) 39,9 53,1 9,5 (5) (5) 4,1 5,2 2,8 (6) (7/93 - 7/94) (7) (7/94-3/96) (8) (7) (7/94-3/96) (9) (09/96) (11/96) (09/96) (10/96) (09/96) 7,0 2,6 12,8 5,4 31,9 -1,4 7980 -7,7 189 3473 3,4 6,3 (09/96) (09/96) (09/96) (09/96) (09/96) 820 (4) (4) 33,4 58,8 7,7 (5) (5) 4,5 5,6 4,4 - Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus Baa3 (05/94) BB- (02/94) 03/94 09/94 64 66 (167) (167) 03/94 09/94 59 59 (135) (135) 31. 6 33. 1 Baa3 BB+ 03/95 09/95 53 51 (187) (181) 03/95 09/95 61 59 (135) (135) 33. 2 35. 7 Baa3 BBB- 03/96 09/96 48 49 (178) (178) 03/96 09/96 57 53 (135) (135) 38. 6 41. 2 (2) (2) (3) (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen luokitus paranee. Ei saatavilla Ei STF SBA (valmiusluottojärjestely) Ohjelman puolivälissä tehtävää katsausta, joka oli määrä antaa helmikuussa 1995, ei ole saatu valmiiksi. Viimeisin tieto tai arvio (A) (taulukossa *) 43' Maarlsklosorttlmet Maa: Valko-Venajl alaviitteet! 1994 1995 BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (rupla/USD) (jakson loppu) (joulukuu/Joulukuu) (keskiarvo) -12,2 -19,3 2,1 1957 3651 -10,2 -11,5 2,7 244 11532 1996 (13) 2,6 3,2 3,9 39 (4) Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) -2,6 -1,9 -2,0 Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljoonaa dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT: hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria ilmoitettuna tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (milj. dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) Velan uudelleenjärjestelysopimus EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi/N:o (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (- / päiväys) Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus 2641 -12,4 10 101 0,3 1251 123,0 (4) (4) 25,9 47,4 4,3 493 (5) 0,9 4,8 2,3 4621 -2,5 7 377 0,7 1513 178,0 (4) (4) 14,7 32,7 3,4 460 (9) 0,5 2,6 0,8 5264 -14,1 * 6* (4) 0 , 7* 950 163,2* (4) (4) 8,1 15,4 3,1 (4) (9) 0,5 4,0 0,7 (6) (01/95) (7) (10) (12/95-11/96) (11) (12) (10) (12/95-11/96) (11) (12) (8) (8) 03/94 09/94 145 138 (167) (167) 03/94 09/94 109 109 (135) (135) 15. 5 15. 7 (8) (8) 03/95 09/95 135 134 (187) (181) 03/95 09/95 112 112 (135) (135) 15. 2 15. 5 (8) (8) 03/95 09/95 128 142 (178) (178) 03/95 09/95 116 118 (135) (135) 14. 5 14. 6 (1) (2) (2) (3) W (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) Ainoastaan turoopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja ita-turöopan maille, uusille itsenäisille vartioille ja Välimeren alueen maille Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen luokitus paranee. Ei saatavilla Venäjän kanssa erääntyneistä kaasumaksuista STF IMF:n vuoden 1993 STF-ohjelma jäi jälkeen aikataulusta alkuvuonna 1994. IMF suhtautui kuitenkin myönteisesti hallituksen syksyllä 1994 hyväksymään ohjelmaan, jota tuettiin toisella STF-erällä tammikuun 1995 lopulla. Ei luokiteltu Eräänt. maksut venäl. kaasusta peruutussopim 02/96-08/96 SBA (valmiusluottojärjestely) Jäljessä Ohjelman ensimmäistä neljännesvuosikatsausta, joka oli määrä antaa joulukuussa 1995, ei ole saatu valmiiksi. Arvio (A) (taulukossa *) - 4 4- Maariskiosoitömet Maa: Moldova (11) (11/96) (09/96) (09/96) (09/96) alaviitteet 1994 1995 BKT(%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) Inflaatio Valuuttakurssi (leu/USD) (jakson loppu) (jakson loppu) (jakson loppu) -31,2 -30,0 1,0 116,0 4,3 -3,0 -10,0 2,0 23,8 4,5 1996 (9) -5,0 -17,7 2,0 15,1 4,7 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) -8,7 -5,5 -3,4 Maksutase Hyödykkeiden vienti (miljoonaa dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT: hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria ilmoitettuna hyödykkeiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) Velanhoitomenot/hyödykkeiden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU: n riski/EU: n kokonaisriski (%) EU: n riski/ulkomaanvelka (%) EU: n riski/hyödykkeiden vienti (%) IMF:n Järjestelyt Tyyppi/n:o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/Päiväys) Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus 618 -12,9 18 179 2,9 343 12,3 (4) (4) 30,0 55,5 4,0 (5) (5) 0,9 18,0 10,0 741 -6,8 72 257 3,2 675 91 (4) (4) 38,0 91,1 11,0 (5) (5) 0,8 8,7 7,9 563 -6,8 (4) 292 3,4 700 (4) (4) (4) 32,0 124,3 11,0 (5) (5) 1. 0 11,1 13,9 (8) (12/93-3/95) (7) (6) (3/95-3/96) (7) (10) (5/96-5/99) (7) (8) (8) 03/94 09/94 148 155 (167) (167) (8) (8) 03/95 09/95 157 141 (187) (181) (8) (8) 03/96 09/96 134 125 (178) (178) (8) (8) (8) (1) (2) (2) (3) (1) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Kä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen luokitus paranee. Ei saatavilla Ei SBA (valmiusluottojärjestely) Aikataulussa Ei luokiteltu Ennusteita (ellei toisin mainita) EFF 1998 (11) -10,0* -5,1 1,3 39,7 1,89 1,89 -3,2 15,6* -3,2* 0,4* 1994 5,3 9,2 1221 716 505 21,2 45,3 6,0 (5) 3,0 2,6 1,5 (9) 5/96 (7) • 45- Maarlsklosolttlmet Maa: Ukraina BKT(%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste inflaatio Valuuttakurssi (karbovanet/USD) (grivna/USD vuonna 1996) - huutokauppa/pankkien velinen - käteinen (jakson loppu) (jakson loppu) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) alaviitteet 1994 1995 23,0 -28,5 0,3 401,0 108196 128000 -11,8 -11. 7 0,6 182,0 179400 186000 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino {% suhteessa BKT:hen) -8,2 -5,0 Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (siirtoja lukuun ottamatta) (% suhteessa BKT:hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuontf (miljardia dollaria) Virallinen valuuttavaranto (brutto) miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (milj. dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestely EU:n riskien osoittimet EU: n riski/EU: n kokonaisriski (%) EU: n riski/ulkomaanvelka (%) EU: n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMF:n Järjestelyt Tyyppi/N :o (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (- / päiväys) Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (1) (2) (2) (3) 14,8 -6 0,1 646 2,3 7,2 1794 (4) (4) 29,2 48,0 12,1 2722 (5) 1,6 1,6 0,8 15. 1 -4,4 0,3 1134 3. 7 8,1 1531 986 545 23,3 53. 8 9,3 236 (5) 1. 5 1,4 0,7 (6) 10/94 (7) (9) 08/95 (10) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski-ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen luokitus paranee. Ei saatavilla Venäjän/Turkmenistanin velan uudelleenjärjestely. STF Aikataulussa Ei luokiteltu SBA (valmiusluottojärjestely) Jäljessä Arvio (A) (taulukossa *) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (8) (8) 03/94 09/04 149 147 (167) (167) 03/94 09/94 111 113 (135) (135) 15. 1 14. 5 (8) (8) 03/95 09/95 145 138 (187) (181) 03/95 09/95 109 111 (135) (135) 15. 5 15. 7 (8) (8) 03/95 09/95 136 135 (178) (178) 03/95 09/95 107 111 (135) (135) 16. 7 16. 6 46- Maarlsklosolttlmet Maa: Algeria alaviitteet 1994 1995 1996 BKT (%) Öljyn ja kaasun tuotanto (muutosprosentti) Inflaatio Valuuttakurssi (dinaari/USD) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) -0,9 -2,5 38,6 42,9 3,9 4,4 21,9 52. 2 4,0 5,4 15,1 56,0 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) -4,4 -1,4 2,6 Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT. hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto miljardia dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt (miljardia dollaria) EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU. n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMF. n Järjestelyt Tyyppi/n:o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus 8,9 -1,8 0,0 2,6 2,9 29,5 8,9 7,1 1,8 70,3 307,5 48,6 (4) 4,5 9,9 2,4 7,8 10,3 -2,2 0,0 2,1 2,1 32,5 9,4 7,1 2,3 78,4 297,1 42,4 (4) 4,9 12,2 2,8 8,9 12,6 0,2 0,2 3,7 3,9 32,7 7,6 5,2 2,4 72,4 230,8 32,7 (4) 3,3 11,6 2,7 7,1 (1) (5) (5/94 - 5/95) (6) (5) (5/94 - 5/95) (6) (5) (5/94 - 5/95) (6) (7) (7) 03/94 09/94 92 96 (167) (167) 03/94 09/94 75 78 (135) (135) 26. 3 24. 6 (7) (7) 03/95 09/95 102 107 (187) (181) 03/95 09/95 89 91 (135) (135) 23. 5 22. 8 (7) (7) 03/95 09/95 109 97 (178) (178) 03/95 09/95 95 95 (135) (135) 21. 5 22. 8 (2) (2) (3) (1 ) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille (2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen luokitus paranee. Ei SBA (valmiusluottojärjestely) Aikataulussa Ei luokiteltu EFF (4) (5) (6) (7) (8) - 4 7- Maariskiosoittimet Maa: Israel alaviitteet 1994 1995 BKT(%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) (vuoden 1990 kiinteät hinnat) Työttömyysaste Kuluttajahintaindeksi Valuuttakurssi (sekeli/USD) (keskiarvo) (keskiarvo) (jakson loppu) 6,5 7. 2 7. 8 12,3 3,018 7,1 7,9 6. 3 10,1 3,135 1996 (7) 4,3 2,7* 6. 3 11,5 3,244 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) -2,4 •4. 2 -4,3 Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT. hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljardia dollaria) Virallinen valuuttavaranto (brutto) miljardia dollaria ilmoitettuna tavaroiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (bruttovelka) (miljardia dollaria, Jakson loppu) Velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko (brutto) Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa doHaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMF. n järjestelyt Tyyppi/n:o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (•/päiväys) Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus 16,7 -3,2 -0,2 6. 792 3. 6 41 4,6 2. 2 2,4 54,2 169,4 14,9 (4) (4) 4,4 0,8 1,9 19,0 -4,5 1. 2 8,119 3. 6 46 3. 9 (6) (6) 53 170,0 15 (4) (4) 4,4 0. 7 1,7 19,9 -5,6 (6) 10,05 4,2 (6) (6) (6) (6) 54 (6) (6) (4) (4) 3,9 (6) 1. 5 (4) (4) (4) (5) BBB+ 03/94 09/94 30 33 (167) (167) 03/94 09/94 46 43 (135) (135) 43. 4 46. 5 A3 A- 03/95 09/95 31 31 (187) (181) 03/95 09/95 43 42 (135) (135) 47. 9 49. 2 A3 A- 03/95 09/95 33 32 (178) (178) 03/95 09/95 41 40 (135) (135) 50. 8 52. 2 (1) (2) (2) (3) (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) ntyneet ma Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (eräs maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen luokitus paranee. Ei Ei luokiteltu Ei saatavilla Arvio (A) (taulukossa *) ksut) Keski-ja Itä -Euroopan 4e ISSN 1024-4492 KOM(97) 273 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 09 Luettelonumero : CB-CO-97-269-FI-C ISBN 92-78-20851-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg