title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2094/97 van Hiltrud BREYER aan de Commissie. Afval van electrische apparaten

text: C 82/28 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 3. 98 Voorbeeld: De Europol-overeenkomst werd op 26 juli 1995 ondertekend maar pas op 27 november 1995 gepu- bliceerd, terwijl protocollen betreffende het Hof van Justitie bij twee andere overeenkomsten op 29 november 1996 ondertekend werden, maar pas op 20 mei 1997 gepubliceerd werden. Antwoord (16 oktober 1997) De teskten die door de Raad zijn aangenomen, worden steeds zo spoedig mogelijk in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen bekendgemaakt. Door omstandigheden kan de bekendmaking soms echter vertraging oplopen. De akte tot vastelling van de Europol-Overeenkomst is aangenomen op 26 juli 1995, samen met twee andere akten: de akte tot vaststelling van de Overeenkomst inzake het gebruik van informatica op douanegebeid en de akte tot vaststelling van de Overeenkomst aangaande de bescherming van de financie¤le belangen van de Europese Gemeenschappen. Op dezelfde dag heeft een Conferentie van de Vertegenwoordigers van de Regeringen der lidstaten haar goedkeuring gehecht aan een akkoord betreffende de voorlopige toepassing tussen een aantal lidstaten van de Overeenkomst inzake het gebruik van informatica op douanegebeid. Terwille van de samenhang werd natuurlijk gepland dat de drie overeenkomsten en het akkoord betreffende de voorlopige toepassing van de tweede overeenkomst zouden worden bekendgemaakt in hetzelfde nummer van het Publicatieblad. Het reglement van orde van de Raad (artikel 18, lid 4) voorziet weliswaar in de bekendmaking van de door de Raad overeenkomstig artikel K. 3, lid 2, van het Verdrag opgestelde overeenkomsten, maar voor de bekendmaking van een akkoord dat is aangenomen door de Conferentie van de Vertegenwoordigers van de Regeringen der lidstaten, is een besluit van de Raad nodig. De Raad heeft dit besluit tot bekendmaking op 26 oktober 1995 genomen en de drie overeenkomsten alsmede het akkord zijn bekendgemaakt in PB C 316 van november 1995. De akten tot vaststelling van de protocollen betreffende de prejudicie¤le uitlegging, door het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen, van de overeenkomst aangaande de bescherming van de financie¤le belangen van de Europese Gemeenschappen en van de overeenkomst inzake het gebruik van informatica op douanegebeid zijn op 29 november 1996 aangenomen. Met het oog op een zo volledig mogelijke lijst van verklaringen als bedoeld in artikel 2 van de protocollen, is de lidstaten enige tijd gegund. Dat verklaart waarom die protocollen pas in PB C 151 van mei 1997 zijn bekendgemaakt. (98/C 82/39) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2094/97 van Hiltrud Breyer (V) aan de Commissie (19 juni 1997) Betreft: Afval van electrische apparaten 1 a) Is de Commissie bekend hoeveel afval van electrische apparaten per jaar ontstaat? b) Zijn hierover concrete cijfers bekend? Zo nee, waarom niet? c) Zijn er cijfers waaruit blijkt hoeveel naar Oost-Europa wordt uitgevoerd? 2. Hoeveel afval van electrische apparaten ligt in de particuliere huishoudens tijdelijk opgeslagen? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (9 september 1997) Voor 1998 wordt het afval afkomstig van elektrische en elektronische apparaten op 8 miljoen ton geraamd. 1. Concrete cijfers zijn niet bekend omdat dit afval in de lidstaten niet gescheiden wordt ingezameld. Bovendien wordt onder afval van elektrische en elektronische apparaten niet in alle lidstaten hetzelfde verstaan, waardoor geen precieze cijfers kunnen worden gegeven. De Commissie beschikt niet over cijfermateriaal betreffende de uitvoer van dit afval. 2. De Commissie heeft geen cijfers over de tijdelijke opslag in de particuliere huishoudens. Een probleem daarbij is hoe afval afkomstig van elektrische en elektronische apparaten moet worden bepaald. Het lijkt moeilijk om precies vast te stellen wanneer een elektrisch of elektronisch huishoudtoestel als afval kan worden beschouwd volgens de in artikel 1a) van Richtlijn 75/442/EEG betreffende afvalstoffen (1) voorkomende definitie. (1) PB L 194 van 25. 7. 1975


title: WRITTEN QUESTION No. 2091/97 by Hiltrud BREYER to the Commission. UNGASS Conference 23-27 June 1997

eurovoc_concepts:
EU aid
Economic and Monetary Union
UNO
development aid
environmental protection
financial aid
gross national product
liberalisation of the market
private aid
single market

formats: html pdf print

text: 25. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 60/93 Det a¤r emellertid sant att kommissionen, till fo¤ljd av framsta¤llningar till Europaparlamentets utskott fo¤r framsta¤llningar (1) fo¤r na¤rvarande utreder tv(cid:229) dagbrytningsgruvor i Tyskland. Kommissionen har a¤nnu inte fattat n(cid:229)got slutligt beslut i dessa fall. Fo¤retagen Ruhrkohle AG och Saarbergwerke AG har tillka¤nnagivit att de under de na¤rmaste veckorna 2. avser att meddela kommissionen om planen att sl(cid:229) samman sina respektive kolbrytningsaktiviteter i Ruhr och Saar. Kommissionen har fo¤r na¤rvarande ingen mer ing(cid:229)ende information om den avsedda sammanslagningen. Sammanslagningar av fo¤retag inom omr(cid:229)det kolbrytning lyder under den fo¤rebyggande kontrollen av fo¤retagskoncentrationer i artikel 66 i EKSG-fo¤rdraget. Tillg(cid:229)ngs- och efterfr(cid:229)gestrukturen och konkurrens- villkoren p(cid:229) de sja¤lvsta¤ndiga och geografiska marknaderna i fr(cid:229)ga m(cid:229)ste underso¤kas fo¤r att utro¤na om ett sammang(cid:229)ende mellan Ruhrkohle AG och Saarbergwerke AG a¤r fo¤renligt med den gemensamma marknaden. Underso¤kningen m(cid:229)ste mot bakgrund av att stenkolframsta¤llningen i Tyskland a¤r s(cid:229) starkt koncentrerad fra¤mst inriktas p(cid:229) huruvida import av stenkol fr(cid:229)n tredje land (importerat kol) och fr(cid:229)n handel inom gemenskapen begra¤nsar inhemska tillverkares spelrum fo¤r konkurrens i n(cid:229)gon utstra¤ckning och om det ur kundsynpunkt utgo¤r ett tillra¤ckligt fo¤rso¤rjningsalternativ. Resultaten av denna underso¤kning kan inte fo¤regripas ha¤r. Om planen ocks(cid:229) skulle avse produkter eller marknader som inte omfattas av EKSG-fo¤rdraget (t. ex. Saarbergwerkes verksamhet inom verkstadsindustrin eller avfallshantering) kan sammanslagningen i s(cid:229) fall beho¤va anma¤las enligt r(cid:229)dets fo¤rordning 4064/89 (fo¤rordningen om kontroll av fo¤retagskoncentrationer). (2) (1) Framsta¤llningar 392/95, 584/95, 293/96 och 947/96. (2) EGT L 396, av den 30. 12. 1989. (98/C 60/132) SKRIFTLIG FR¯GA E-2089/97 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (19 juni 1997) A¤mne: UNGASS-konferensen den 23-27 juni 1997 Vilken finansieringsram kommer EU att sta¤lla till fo¤rfogande under de na¤rmaste fem (cid:229)ren fo¤r att sa¤kersta¤lla uppfo¤ljningsprocessen av UNGASS? (98/C 60/133) SKRIFTLIG FR¯GA E-2090/97 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (19 juni 1997) A¤mne: UNGASS-konferensen den 23-27 juni 1997 Av vilka ska¤l har EU inte uppfyllt de fo¤rpliktelser det (cid:229)tog sig i Rio 1992 att sta¤lla 0,7 % av bruttonational- produkten till fo¤rfogande fo¤r utvecklingshja¤lp? (98/C 60/134) SKRIFTLIG FR¯GA E-2091/97 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (19 juni 1997) A¤mne: UNGASS-konferensen den 23-27 juni 1997 Hur och na¤r skall den nya m(cid:229)lsa¤ttningen att ge 0,5 % av bruttonationalprodukten till utvecklingshja¤lp genomfo¤ras? (98/C 60/135) SKRIFTLIG FR¯GA E-2092/97 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (19 juni 1997) A¤mne: UNGASS-konferensen den 23-27 juni 1997 Skulle kommissionen kunna fo¤resta¤lla sig att fo¤lja Danmarks exempel att ge 0,1 % av bruttonationalprodukten till miljo¤program i utvecklingsla¤nderna? Om ja, inom vilken tidsperiod och hur bindande fo¤r medlemsstaterna?


title: WRITTEN QUESTION No. 2092/97 by Hiltrud BREYER to the Commission. UNGASS Conference 23-27 June 1997


title: Δεύτερο πρωτόκολλο της σύμβασης σχετικά με την προστασία των οικονομικών συμφερόντων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων το οποίο καταρτίξεται βάσει του άρθρου Κ.3 της συνθήκης για την Ευρωπαϊκή Ένωση - Κοινή δήλωση σχετικά με το άρθρο 13 παράγραφος 2 - Δήλωση της Επιτροπής για το άρθρο 7

eurovoc_concepts:
European Communities
corruption
criminal law
financial policy
fraud

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2075/97 af Maartje van PUTTEN til Kommissionen. National Integrated Protected Areas System (NIPAS), Fillippinerne

eurovoc_concepts:
EU aid
Philippines
action programme
bilateral agreement
development plan
indigenous population
management
management training
protected area
public awareness campaign


title: WRITTEN QUESTION No. 2070/97 by Jaak VANDEMEULEBROUCKE to the Commission. Community environmental grant

eurovoc_concepts:
European Commission
balance of payments assistance
board of directors
documentation centre
environmental protection
management audit
public awareness campaign
small and medium-sized enterprises
use of aid

text: 3. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 102/11 (98/C 102/14) WRITTEN QUESTION E-2070/97 by Jaak Vandemeulebroucke (ARE) to the Commission (19 June 1997) Subject: Community environmental grant Under budget heading B4-306, subsidies are granted for environmental protection. A list of organizations which have received such subsidies was published in OJ C 148 of 16 May 1997. What project was submitted by the (cid:145)Stichting Euro Info Centrum(cid:146)? Can the Commission supply more information about this organization? Can it supply a copy of the organization(cid:146)s bye-laws and a recent list of the members of its committee? To what extent has the Commission verified that the funds have been spent correctly? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (22 September 1997) This project covers training and equipping Euro info centres (EIC) to enable them to raise small and medium sized enterprises (SME) awareness to environmental priorities, provide SMEs with a kit to do critical environmental self analysis, and through this approach, lead the SMEs towards the Community eco-management and audit scheme (EMAS) registration. The stichting Euro Info centrum is one of the most active info centres in the environmental field. It is well staffed and efficient, and has for some years been the active coordinator of EIC environmental activity. It is also close to Brussels and therefore well placed to provide the necessary interface with the Commission for management of the project. A copy of the articles of association, and a list of present management committee members is sent directly to the Honourable Member and to the Parliament(cid:146)s Secretariat. The project is still under way, and will not be completed until mid 1998. Upon completion of the project, the project operator is required to submit a final report on the work done, and final accounts showing all appropriate expenditure, and a final financial balance. This information is checked by the Commission, including finance control, to ensure that the work has been done properly, and that the total expenditure involved has been correctly reflected. (98/C 102/15) WRITTEN QUESTION E-2071/97 by Jaak Vandemeulebroucke (ARE) to the Commission (19 June 1997) Subject: Community environmental grant Under budget heading B4-306, subsidies are granted for environmental protection. A list of organizations which have received such subsidies was published in OJ C 148 of 16 May 1997. What project was submitted by the (cid:145)European Golf Association(cid:146)? Can the Commission supply more information about this organization? Can it supply a copy of the organization(cid:146)s bye-laws and a recent list of the members of its committee? To what extent has the Commission verified that the funds have been spent correctly?


title: Att tal-Kunsill tad-19 ta' Ġunju 1997 li jistabbilixxi t-Tieni Protokoll tal-Konvenzjoni dwar il-protezzjoni ta' l-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet Ewropej (97/C 221/02)

eurovoc_concepts:
European official
Protocol (EU)
civil service
corruption
financial interests of members

formats: pdf print

text: 19/Vol. 8 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 155 31997F0719(02) C 221/11 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 19. 7. 1997 li jistabbilixxi t-Tieni Protokoll tal-Konvenzjoni dwar il-protezzjoni ta’ l-interessi finanzjarji ATT TAL-KUNSILL tad-19 ta’ Ġunju 1997 tal-Komunitajiet Ewropej (97/C 221/02) IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkonsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod par- tikolari l-Artikolu K. 3 (2) (ċ) tiegħu, Billi, għall-fini li jintlaħqu l-miri ta’ l-Unjoni, l-Istati Membri jqisu tkun ta’ ħsara għall-interessi l-ġlieda kontra l-kriminalità li finanzjarji tal-Komunitajiet Ewropej bħala kwistjoni ta’ interess komuni li taqa’ taħt il-koperazzjoni prevista fit-Titolu VI tat- Trattat; Billi permezz ta’ l-Att tiegħu tas-26 ta’ Lulju 1995 (1) il-Kunsill fassal, bħala l-ewwel ftehim, il-Konvenzjoni dwar il-protezzjoni ta’ l-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet, maħsuba b’mod iktar spe- ċifiku sabiex tikkumbatti l-frodi ta’ ħsara għal dawk l-interessi; l-Att tiegħu tas-27 ta’ Settembru 1996 (2) Billi permezz ta’ il-Kunsill fassal, fit-tieni stadju, protokoll għall-Konvenzjoni dirett partikolarment kontra atti ta’ korruzzjoni jinvolvu uffiċjali nazzjonali u Komunitarji u li jkunu ta’ ħsara jew li x’aktarx ikunu ta’ ħsara għall-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet Ewropej; li Billi jeħtieġ li l-Konvenzjoni tiġi ssupplimentata iktar permezz ta’ protokoll ieħor dirett b’mod partikolari lejn ir-responsabbiltà ta’ persuni ġuridiċi, lejn il-konfiska, lejn il-money laundering u lejn il-koperazzjoni bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni bl-iskop li jiġu protetti l-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet Ewropej u l-protezzjoni tad-data personali relatata għalihom; JIDDEĊIEDI li b’dan ikun stabbilit it-Tieni Protokoll, li t-test tiegħu huwa dispost fl-Anness ma hawnhekk u li huwa ffirmat illum mir- Rappreżentanti tal-Gvernijiet ta’ l-Istati Membri ta’ l-Unjoni; JIRRAKKOMANDA li il-ħtiġijiet kostituzzjonali rispettivi tagħhom. jiġi adottat mill-Istati Membri skond Magħmul fil-Lussemburgu, 19 ta’ Ġunju 1997. Għall-Kunsill Il-President M. DE BOER (1) ĠU C 316, 27. 11. 1995, p. 48. (2) ĠU C 313, 23. 10. 1996, p. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 2089/97 by Hiltrud BREYER to the Commission. UNGASS Conference 23-27 June 1997

text: 25. 2. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 60/93 On kuitenkin totta, etta¤ komissio tutkii parhaillaan Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnan (1) sille toimittamien vetoomusten perusteella kahta avolouhosta Saksassa. Komissio ei ole viela¤ tehnyt lopullista pa¤a¤to¤sta¤ na¤issa¤ tapauksissa. Ruhrkohle AG ja Saarbergwerke AG ovat luvanneet ilmoittaa komissiolle la¤hiviikkoina hankkeesta 2. yhdista¤a¤ Ruhrin ja Saarin alueiden kaivostoiminta. Toistaiseksi komissiolla ei ole tarkempia tietoja suunnitel- lusta keskittymisesta¤. Kivihiiliteollisuuden yritysten keskittyminen kuuluu EHTY:n perustamissopimuksen 66 artiklassa tarkoitetun yrityskeskittymien ennaltaehka¤iseva¤n valvonnan soveltamisalaan. Ruhrkohle AG:n ja Saarbergwerke AG:n keskittyma¤n yhteismarkkinoille soveltumisen selvitta¤miseksi on tutkittava kysynna¤n ja tarjonnan rakennetta seka¤ kilpailuedellytyksia¤ kyseessa¤ olevilla tuote- ja maantieteellisilla¤ markkinoilla. Koska kivihiilen tuotanto on Saksassa eritta¤in keskittynytta¤, tutkimuksessa on keskitytta¤va¤ siihen, johtaako kolmansista maista tai muista yhteiso¤n maista tuotu kivihiili (tuontihiili) riitta¤va¤a¤n kilpailuun kotimaisten tuottajien kivihiilen kanssa ja tarjoaako sen ostajalle sopivan vaihtoehtoisen hankintala¤hteen. Ta¤ma¤n tutkimuksen tuloksia ei ole mahdollista ennakoida ta¤ssa¤ yhteydessa¤. Jos hanke koskee sellaisia tuotteita tai markkinoita, jotka eiva¤t kuulu EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan (esim. Saarbergwerken koneenrakennus- tai ja¤tteiden ka¤sittelytoiminta), on keskittyma¤sta¤ mahdollisesti ilmoitettava myo¤s neuvoston asetuksen N:o 4064/89 (2) nojalla (ns. sulautuma-asetus). (1) Vetoomukset 392/95, 584/95, 293/96 ja 947/96 (2) EYVL L 395, 30. 12. 1989. (98/C 60/132) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2089/97 esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) › komissiolle (19. kesa¤kuuta 1997) Aihe: UNGASS-konferenssi 23. - 27. 6. 1997 Kuinka paljon varoja EU aikoo antaa ka¤ytto¤o¤n seuraavan 5 vuoden aikana UNGASS:in seurantaprosessin takaamiseksi? (98/C 60/133) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2090/97 esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) › komissiolle (19. kesa¤kuuta 1997) Aihe: UNGASS-konferenssi 23. › 27. 6. 1997 Miksi EU ei ole noudattanut Riossa vuonna 1992 tekema¤a¤nsa¤ sitoumusta antaa 0,7 % BKT:sta kehitysapuun? (98/C 60/134) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2091/97 esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) › komissiolle (19. kesa¤kuuta 1997) Aihe: UNGASS-konferenssi 23. › 27. 6. 1997 Miten ja milloin uusi tavoite antaa 0,5 % bruttokansantuotteesta kehitysapuun toteutetaan? (98/C 60/135) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2092/97 esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) › komissiolle (19. kesa¤kuuta 1997) Aihe: UNGASS-konferenssi 23. › 27. 6. 1997 Voisiko komissio kuvitella noudattavansa Tanskan esimerkkia¤ ja antaa 0,1 prosenttia bruttokansantuotteesta kehitysmaiden ympa¤risto¤ohjelmille? Jos voi, milla¤ aikataululla ja miten sitovasti ja¤senvaltioiden kannalta?


title: 97/414/EG: Kommissionens beslut av den 19 juni 1997 om fördelning av de kvantiteter av kontrollerade ämnen som tillåts för viktiga användningsområden inom gemenskapen under 1997 enligt rådets förordning (EG) nr 3093/94 om ämnen som bryter ned ozonlagret (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
aerosol
ozone
production quota
regulation (EU)
respiratory disease
stratospheric pollutant

formats: html pdfa1b print


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1123/97 DELLA COMMISSIONE del 19 giugno 1997 che fissa la sovvenzione massima alla spedizione di riso semigreggio a grani lunghi a destinazione dell'isola della Riunione nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 531/97

eurovoc_concepts:
Réunion
award of contract
export subsidy
quantitative restriction
rice


title: WRITTEN QUESTION No. 2090/97 by Hiltrud BREYER to the Commission. UNGASS Conference 23-27 June 1997

text: 25. 2. 98 EN Official Journal of the European Communities C 60/93 However, it is true that, on the basis of petitions put forward to Parliament’s Committee on Petitions (1), the Commission is currently investigating two open-cast mines situated in Germany. The Commission has not yet taken a final decision in these cases. Ruhrkohle AG and Saarbergwerke AG have announced that they intend to inform the Commission in the 2. next few weeks about the plan to merge their respective Ruhr and Saar coal mining activities. As yet the Commission has no more detailed information on the intended merger. Mergers of firms in the field of coal mining are subject to preventive merger control under Article 66 of the ECSC Treaty. The structure of supply and demand and competition conditions in the substantive and geographical markets concerned will have to be examined to determine whether a merger between Ruhrkohle AG and Saarbergwerke AG is compatible with the common market. In view of the high concentration of hard coal production in Germany the examination will have to concentrate on whether imports of hard coal from third countries (imported coal) and from intra-Community trade restrict domestic producers’ scope for competitive behaviour to any extent, and from the customer’s point of view represent an adequate provisioning alternative. The outcome of this examination cannot be anticipated here. If the plan were also to concern products or markets which are not covered by the ECSC Treaty (e. g. Saarbergwerke’s activities in mechanical engineering or waste disposal), the merger may, as far as these activities are concerned, possibly also need to be notified under Council Regulation No 4064/89 (the (cid:145)merger control Regulation(cid:146)) (2). (1) Petitions 392/95, 584/95, 293/96 and 947/96. (2) OJ L 395, 30. 12. 1989. (98/C 60/132) WRITTEN QUESTION E-2089/97 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (19 June 1997) Subject: UNGASS Conference 23-27 June 1997 What funding will the EU make available over the next five years to guarantee the UNGASS follow-up process? (98/C 60/133) WRITTEN QUESTION E-2090/97 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (19 June 1997) Subject: UNGASS Conference 23-27 June 1997 Why has the EU not met its commitment given in Rio in 1992 to devote 0. 7% of its GNP to development aid? (98/C 60/134) WRITTEN QUESTION E-2091/97 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (19 June 1997) Subject: UNGASS Conference 23-27 June 1997 How and when is the new target of 0. 5% of GNP as development aid to be met? (98/C 60/135) WRITTEN QUESTION E-2092/97 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (19 June 1997) Subject: UNGASS Conference 23-27 June 1997 Could the Commission imagine following Denmark(cid:146)s example and hand over 0. 1% of GNP for environmental programmes in the developing countries? If so, over what time scale and how far binding on the Member States?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2100/97 von Alexandros ALAVANOS an die Kommission. Verlängerung des Einfuhrzolles von 39,2% auf Handtaschen aus China auf fünf Jahre

eurovoc_concepts: fancy leather goods and glove-making industry

text: C 45/156 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 10. 2. 98 (98/C 45/205) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2100/97 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (19. Juni 1997) Betrifft: Verla¤ngerung des Einfuhrzolles von 39,2% auf Handtaschen aus China auf fu¤nf Jahre Die Lederwaren- und Reiseartikelbranche, ein traditioneller Industriezweig in Griechenland, durchlebt z. Zt. eine ernste Krise, die sich im Ru¤ckgang der Bescha¤ftigung und der Anzahl der Betriebe in diesem Industriezweig (im Zeitraum 1992-1996 schlo(cid:223) etwa ein Viertel der Unternehmen) als Folge der Einfuhren aus Drittla¤ndern und insbesondere aus La¤ndern mit niedrigen Lohnkosten spiegelt. Die EU verha¤ngte als vorla¤ufige Gegenma(cid:223)nahme fu¤r sechs Monate (1. 2. 1997-31. 7. 1997) einen Zoll von 39,2% auf Handtaschen aus China. Die Lage der Lederartikelbranche wird durch die Einfuhren aus China sehr problematisch. Gedenkt die Kommission daher ta¤tig zu werden, um den urspru¤nglich fu¤r sechs Monate verha¤ngten Zoll von 39,2% auf Handtascheneinfuhren aus China auf fu¤nf Jahre zu verla¤ngern? Antwort von Sir Leon Brittan im Namen der Kommission (16. Juli 1997) Mit der im Amtsblatt vom 4. Februar 1997 vero¤ffentlichten Verordnung (EG) Nr. 209/97 (1) verha¤ngte die Kommission vorla¤ufige Antidumpingzo¤lle auf die Einfuhren von Handtaschen aus China fu¤r einen Zeitraum von sechs Monaten ein. In derselben Verordnung verpflichtete sich die Kommission, einige Aspekte des Interesses der Gemeinschaft an dem Verfahren, die zuvor nicht vollsta¤ndig ermittelt worden waren, weiter zu untersuchen. Zu diesem Zweck forderte die Kommission alle interessierten Parteien auf, zu einigen strittigen Punkten Beweismaterial vorzulegen. Anho¤rungen wurden abgehalten, um es den interessierten Parteien zu ermo¤glichen, ihre Auffassung zu begru¤nden. Die Analyse der so gesammelten Informationen fu¤hrt zu dem Schlu(cid:223), da(cid:223) gegen Einfuhren von Lederhandta- schen Antidumpingma(cid:223)nahmen getroffen werden sollten, da alle in der Antidumping-Grundverordnung festgelegten Voraussetzungen erfu¤llt sind. In bezug auf Handtaschen aus Kunststoff und Textilien zeigt die Untersuchung des Beweismaterials, da(cid:223) zwingende Gru¤nde dafu¤r bestehen, keine Ma(cid:223)nahmen unter Berufung auf das Gemeinschaftsinteresse zu treffen. Es gilt na¤mlich als unwahrscheinlich, da(cid:223) Antidumpingma(cid:223)nahmen den Gemeinschaftsherstellern etwas nu¤tzen werden, da festgestellt wurde, da(cid:223) die Einfu¤hrer sich in anderen Drittla¤ndern eindecken werden. Gleichzeitig werden sich auf einem Markt, auf dem u¤ber 80 % des Verbrauchs der Gemeinschaft aus Einfuhren aus China gedeckt werden, fu¤r Einfu¤hrer, Verteiler und Ha¤ndler erhebliche negative Auswirkungen ergeben. Folglich schlug die Kommission dem Rat am 2. Juli 1997 vor, endgu¤ltige Antidumpingzo¤lle auf die Einfuhren von Lederhandtaschen einzufu¤hren und das Verfahren fu¤r Handtaschen aus Kunststoff und Textilien ohne die Einfu¤hrung endgu¤ltiger Ma(cid:223)nahmen abzuschlie(cid:223)en. Ein endgu¤ltiger Beschlu(cid:223) du¤rfte bis zum 4. August 1997 vom Rat gefa(cid:223)t werden. (1) ABl. L 33 vom 4. 2. 1997, S. 11. (98/C 45/206) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2107/97 von Ge·rard Caudron (PSE) an die Kommission (23. Juni 1997) Betrifft: Gleichwertigkeit der Hochschulabschlu¤sse: Regelung fu¤r Sonderschullehrer/Erzieher fu¤r Behinderte in Frankreich Uns allen ist bekannt, wie sehr es auf die Angleichung der Hochschulabschlu¤sse ankommt, wenn ein echtes Gefu¤hl der Unionsbu¤rgerschaft Platz greifen soll. Wir erkennen wohl die in diesem Bereich regelma¤(cid:223)ig erzielten Fortschritte, doch die Dinge ziehen sich hin, und fu¤r bestimmte Fachkra¤fte oder Inhaber von Diplomen fu¤hrt dies zu zahlreichen Entta¤uschungen u¤ber die Wirklichkeit und Wirksamkeit des europa¤ischen Aufbauwerks


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1127/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 19ης Ιουνίου 1997 για την έκδοση πιστοποιητικών εξαγωγής του συστήματος Β στον τομέα των οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
export licence
nut


title: Kommissionens årsrapport till rådet och Europaparlamentet om gemenskapens upp- och utlåning 1996

eurovoc_concepts:
Community loan
EU borrowing
EU statistics
New Community Instrument
report

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 19. 06. 1997 KOM(97) 312 slutlig KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT TELL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 1996 och KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM UTNYTTJANDEGRADEN FÖR GEMENSKAPENS NYA INSTRUMENT (GNI) (Perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1996) INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING A. KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPA PARLAMENTET OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 1996 1. Gemenskapens upplåning 2. Utlåningen inom gemenskapen 3. Utlåningen utanför gemenskapen 4. Europeiska investeringsfonden 5. Budgetkonsekvenser av utlåningen Statistikbilaga B. KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM UTNYTTJANDEGRADEN FÖR GEMENSKAPENS NYA INSTRUMENT (GNI) (Perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1996) 1. Situationen den 31 december 1996 2. Fördelning av lånen på länder och sektorer Statistikbilaga INLEDNING A. Årsrapport Denna årsrapport utarbetas i enlighet med rådets beslut om gemenskapens nya instrument (GNI)1 och om låneinstrument för forskning och finansiering inom Euratom2. Dessutom begärde Europaparlamentet i sin resolution om intensifiering av den politiska övervakningen av gemenskapens upp- och utlåning3 att även verksam heterna inom Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) och Europeiska investeringsbanken (EIB) skulle inkluderas. Föreliggande rapport omfattar år 1996 och är den sjuttonde som kommissionen offentliggör för att uppfylla sin skyldighet att ge rådet och Europaparlamentet en så fullständig information som möjligt om samtliga dessa verksamheter. På det finansiella planet kännetecknades 1996 av en avsevärd ökning av aktiviteten, orsakad av en måttlig ökning av den reala tillväxten (real BNP ökade med 1,6 %) och en mycket kraftig förbättring av de grundläggande ekonomiska förhållandena (låg inflation, sanering av de offentliga finanserna, lägre räntor, uppsving för världshandeln). Förbättringen av den ekonomiska omgivningen stimulerade finansiella investeringar och emission av långfristiga värdepapper, framförallt under det andra halvåret. Däremot har utlåningen mattats av för OECD-området sammantaget (se tabell 1). På grund av sina specifika egenskaper hade gemenskapens låneinstrument en likartad utveckling under 1996. EIB:s utlåning inom gemenskapen ökade däremot avsevärt (+ 12,6 %). Detta var framförallt tydligt i samband med stöd till stödberättigade regioner, finansiering av de transeuropeiska näten och åtgärder i de nya medlemsländerna. Efter de exceptionella resultaten för 1995 minskade dock verksamheten utanför unionen på grund av ett politiskt klimat i vissa länder som var ogynnsamt för investeringar och på grund av att de mandat som gemenskapen gett banken i Latinamerika och Asien gått ut. Förnyandet av mandaten har diskuterats under längre tid än förutsett. Eftersom EIB:s mandat för detta område gick ut tidigare än för de andra geografiska områdena lade kommissionen i januari 1996 fram ett förslag till rådet om ett interimistiskt program som detta godkände i december 1996 för ett belopp på 275 miljoner ecu. 1 2 3 Beslut nr 78/870/EEG, art. 6, EGT nr L 298, 25. 10. 1978. Beslut nr 81/19/EEG, art. 7, EGT nr L 37, 10. 2. 1981. Beslut nr 81/1013/EEG, art. 7, EGT nr L 367, 23. 12. 1981. Beslut nr 82/169/EEG, art. 6, EGT nr L 78, 24. 3. 1982. Beslut nr 83/200/EEG, art. 7, EGT nr L 112, 28. 4. 1983. Beslut nr 87/182/EEG, art. 9, EGT nr L 71, 14. 3. 1987. Beslut nr 77/270/Euratom, art. 4, EGT nr L 88, 6. 4. 1977. Dok. PE/67134, 5. 3. 1981, EGT nr C 287, 9. 11. 1981. 3 Med tanke på att det vore lämpligare att förnya alla mandat på samma gång och samtidigt låta deras giltighetstid sammanfalla med perioden för den budgetplan i vilken budgetreserven fastställs föreslog kommissionen rådet att EIB skulle fa ett nytt treårigt mandat för samtliga tredje länder för perioden 1997 till 2000. På grundval av detta beslutade rådet i början av 1997 att bevilja en garanti ur gemenskapens budget för 70 % av de undertecknade lånen, inklusive både kapital och räntor, upp till ett tak på 7 105 miljoner ecu. Mandatets länderfördelning är följande (se vidare tabell 8 i bilagan): Länder i Central- och Östeuropa: Medelhavsländer: Tredje land i Latinamerika och Asien: Sydafrika: 3 520 miljoner ecu 2 310 miljoner ecu 900 miljoner ecu 375 miljoner ecu B. Halvårsrapport I syfte att säkerställa att den upplåning som är avsedd att främja investeringar inom gemenskapen kontinuerligt övervakas föreskrivs dessutom i 1983 och 1987 års beslut om gemenskapens nya instrument (GNI) att kommissionen skall lämna en halvårsrapport till parlamentet och rådet om hur stor del av de upplånade beloppen som har utnyttjats. Del B av detta dokument innehåller därför en redogörelse för verksamheten inom ramen för det nya instrumentet från och med den 1 juli till och med den 31 december 1996. A. KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 1996. 1. GEMENSKAPENS UPPLÅNING 1. 1. För att förverkliga de mål i fördraget som avser gemenskapens territorium har kommissionen givits befogenhet att ta upp lån på kapitalmarknaderna. Dessa lån skall användas till att finansiera uppförande och förbättring av kärnkraftverk (Euratomrs tak f. n. : 4 miljarder ecu), till att finansiera investeringar som genomförts inom gemenskapen inom ramen för GNI (tak f. n. : 6,8 miljarder ecu), till att i enlighet med Parisfördraget främja produktionskapacitet eller omställning inom kol- och stålsektorn samt, i förekommande fall, till att finansiera lån till medlemsstater med betalnings balansproblem (tak: 14 miljarder ecu). I avsnittet för varje instrument anges hur stort belopp som fortfarande är disponibelt. Inom ramen för avtal med tredje land har kommissionen befogenhet att ta upp lån för att finansiera finansiella stödprogram till förmån för länder i Central- och Östeuropa, i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet (AVS), samt åtgärder inom ramen för Medelhavsprotokollen. involverad Europeiska investeringsbanken har såväl innanför som utanför unionen varit starkt finansieringen av gemenskapspolitik och prioriterade gemenskapsuppgifter, i sådan utsträckning att dess upplåning utgör huvuddelen av gemenskapens upplåning (se tabell 1). i 1. 2. Gemenskapsinstitutionernas upplåning var 1996 totalt 18,0 miljarder ecu, dvs. en ökning med 36,4 % jämfört med föregående år (se tabell 1). Denna ökning är visserligen mindre, men inte avsevärt mindre, än ökningen av OECD-länderaas emissioner av obligationer på de internationella marknaderna. Den kan huvudsakligen tillskrivas de emissioner EEB gjort för att finansiera verksamhet inom sitt behörighetsområde. Kommissionens emissioner (allokerade lån) har däremot fortsatt att följa rådets riktlinjer vilka syftar till att föra över viss verksamhet från kommissionen till EEB. Totalt sett har gemenskapsemissionernas andel av de obligationer som emitterats inom OECD-området förblivit på i stort sett samma nivå som tidigare. För övrigt kan den starka tillväxten för obligationer i euro noteras, med en ökning på 64 % i förhållande till året innan. En mer optimistisk uppfattning på finansmarknaderna, lägre räntor och utsikterna till en måttlig uppgång i den ekonomiska aktiviteten är inte faktorer som gynnar emissioner av värdepapper med rörlig ränta, vars relativa andel återigen har minskat. Tabell 1 Upplåning på de Internationella marknaderna (miljarder ecu) ^Gemenskapsinstitutioner 10,5 12,5 16,9 15,7 20,1 15,2 13,2 18,0 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 varav 1. 1 EKSG 1. 2 EG (a) 1. 3 Euratom 1. 4 EIB 2. 0ECD-länder(b) (fördelning per instrument) 0,9 0,5 _ 9,0 1,1 0,4 1,4 1,7 1,5 1,2 _ _ __ 0,9 5,0 rj,1 11,0 13,7 13,0 14,2 0,6 0,3 - 14,2 0,4 0,4 - 12,4 0,3 0,1 17,6 2. 1 Emission av obligatlo varav: euro-obligationer 232,2 193,2 180,5 141,4 240,2 200,5 257,1 212,7 410,8 337,0 360,3 309,7 357,3 283,9 559,6 455,9 22 Lån 117,5 103,3 99,9 96,0 123,7 202,7 285,9 274. 0 3. Gemenskapsinstitutionemas emission av obligationer i %avOECD-ländernas 3. 9 6,1 5,7 5,1 3,5 3,9 3. 5 3. 2 (a) (b) GNI + betalningsbalansstöd Beräknat på grundval av den årliga genomsnittliga växelkursen för ecun. Källa: OECD och EG 2. UTLÅNINGEN INOM GEMENSKAPEN 2. 1. Under 1996 gick förbättringen av de grundläggande ekonomiska förhållandena hand i hand med en nedgång i den ekonomiska aktiviteten (real BNP ökade med 1,6 % jämfört med + 2,5 % 1995). Även om exporten fortsatte att öka i oförminskad takt (+ 3,3 % i reala termer) påverkades investeringarna i allmänhet och särskilt inom byggnadssektorn och sektorn för offentliga arbeten fortfarande av den strama kontrollen av de offentliga underskotten. De framgångar som nåtts i nästan alla länder med att bekämpa inflationen och det mycket tydliga räntefallet hade i slutet av 1996 inte lett till en tillräcklig ökning av sysselsättningen för att arbetslösheten skulle sjunka. Investeringarna ökade dock i sektorn för små och medelstora företag. 2. 2. I detta sammanhang och i avsikt att fa till stånd en gynnsam makroekonomisk ram för den ekonomiska och monetära unionen beviljade Europeiska investeringsbanken lån för 20,95 miljarder ecu inom Europeiska unionen, jämfört med 18,6 miljarder 1995, dvs. en ökning med 12,6 % (se tabell 2). Långivningen bidrog till att skapa en till 60 miljarder ecu, dvs. ca 5 % av investeringsvolym som uppskattas bruttoinvesteringarna i unionen. En betydande utlåning ägde rum i Österrike, Sverige och Finland, där volymen praktiskt taget fördubblades jämfört med deras första medlemsskapsår 1995. Den största tillväxten i utlåningsvolym noterades dock i Nederländerna, Italien, Grekland, Frankrike och Tyskland. Finansieringen av investeringar som bidrar till den regionala utvecklingen och till att stärka den ekonomiska sammanhållningen fortsatte att stå i centrum för bankens intresse under 1996 (se tabell 5 i bilagan). Denna utlåning står för mer än två tredjedelar av lånevolymen. Lånen är koncentrerade till strukturfondernas områden, särskilt till de sk. sammanhållningsländerna, östra delen av Tyskland och Syditalien (Mezzogiorno) där utlåningen åter har nått samma volym som 1994. Efter reformen av fonderna 1989 har utlåningen till förmån för regional utveckling stigit till 85 miljarder ecu och har på så sätt bidragit till att finansiera investeringar som beräknas uppgå till 249 miljarder ecu. Sedan flera år tillbaka har EEB anpassat sina lånevillkor till de speciella krav som ställs i samband med upprättandet av de sammanhängande nät som är väsentliga för handeln inom gemenskapen. Banken har således kunnat medverka direkt i finansieringen av de transeuropeiska näten (TEN) och särskilt i de prioriterade projekt som fastställdes av Europeiska rådet i Essen. I slutet av 1996 hade den således godkänt låneåtaganden på detta område som uppgick till 10,7 miljarder ecu. Sedan 1993 har EIB, inom unionen, ställt 30 miljarder ecu till förfogande för upprättande av transporter, energiöverföring och telekommunikationer. De möjligheter som den särskilda TEN-faciliteten erbjuder har i största möjliga utsträckning utnyttjats. transeuropeiska nät för Tabell 2 EIB:s utlåningsstruktur (tecknade lån) - geografisk fördelning | Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket övriga (art. 18) Summa (gemenskapen) AVS-ULT, Sydafrika Medelhavsländer öst- och centaleuropa Latinamerika, Asien Summa utanför gemenskapen 1993 miljoner ecu % 1994 miljoner ecu % 1995 miljoner ecu % 1996 miljoner ecu 372 876 2 097 511 4 005 2 206 388 3 362 380 1 489 1 929 111 17 724 226 681 882 99 1 887 1,9 4,5 10,7 2,6 20,4 11,2 2. 0 17,1 0,0 1,9 0. 0 7. 6 0,0 0,0 9,8 0. 6 90,4 1,2 3,5 4,5 0,5 9,6 615 850 2 408 535 3 012 2 477 291 3100 5 400 90 1 110 60 15 2 455 261 17 682 462 607 957 220 2 246 3,1 4,3 12. 1 2,7 15,1 12,4 1,5 15,6 0,0 2,0 0. 4 5. 6 0. 3 0. 1 12. 3 1,3 88,7 2,3 3,0 4,8 1,1 11,3 665 825 2 715 525 2 818 2 207 327 3 435 79 319 242 1 232 179 273 2 244 519 18 604 475 1 038 1 005 288 2 806 3. 1 3,9 12. 7 2,5 13,2 10,3 1,5 16,0 0,4 1,5 1,1 5,8 0,8 1,3 10,5 2,4 86,9 2,2 4,8 4,7 1,3 13,1 657 688 3 022 721 2 553 2 509 189 4121 766 490 1 294 302 846 2 386 402 20 946 452 681 1 116 45 2 294 % 2. 8 3,0 13,0 3,1 11,0 10,8 0,8 17,7 0,0 3,3 2,1 5,6 1,3 3. 6 10,3 1,7 90,1 1. 9 2,9 4,8 0,2 9,9 SUMMA TECKNADE LAN 19 611 100,0 19 928 100,0 21 410 100,0 23 240 100,0 Lånen till kommunikationsinfrastruktur har stabiliserat sig på samma nivå som föregående år och uppgår till 6 506 miljoner ecu. Transportinfrastruktur står för 4 500 miljoner ecu av detta varav huvuddelen utgörs av finansiering av vägar och järnvägar (4 200 miljoner ecu). På området för lufttransporter kan särskilt noteras finansieringen av den nya internationella flygplatsen i Aten. På telekommunikations- området har utlåningen ökat kraftigt och återfått den betydelse den hade före minskningen föregående år. EIB är uppmärksam på gemenskapens regler på miljöområdet och på vilka miljöeffekter samtliga finansierade projekt har. Mot denna bakgrund beviljade banken 1996 lån på 5 875 miljoner ecu för miljöändamål vilket motsvarar den genomsnittliga nivån under de senaste räkenskapsåren (30 % av den totala utlåningen). 4 209 miljoner beviljades för att förbättra kvaliteten på luft och vatten samt för avfallshantering. För stadsplaneringsändamål avsattes 1 666 miljoner ecu. Utlåningen på energiområdet ökade avsevärt under 1996 och uppgick till 4 031 miljoner ecu. En ökad vikt har lagts vid finansiering av en mångfald projekt som inbegriper användning av naturgas: kraftverk, transport, distribution och lagring. 1996 har även kännetecknats av en mycket kraftig ökning av individuella lån till industriprojekt. Utlåningen till små och medelstora företag inom ramen för s. k. globallån stabiliserade sig efter föregående års kraftiga ökning på samma höga nivå. Totalt sett uppgick utlåningen för industriella ändamål till 3 776 miljoner ecu, varav 1 182 miljoner var individuella lån och 2 594 miljoner ecu lån inom ramen för globallån till förmån för mer än 11 000 små och medelstora företag. I slutet av 1995 var det belopp på 1 miljard ecu som anslagits till den s. k. mekanismen till förmån för sysselsättningsskapande små och medelstora foretag fullständigt utnyttjat. Mekanismen har bidragit till att skapa omkring 45 000 nya arbetstillfällen. I slutet av 1996 hade 2 451 små och medelstora företag bekräftat att ca 28 000 arbetstillfällen hade skapats och bibehållits under sex månader. 2. 3. Inom ramen för den omläggning av EKSG:s upp- och utlåning som beslutades av kommissionen i juni 1994 (EGT nr C 175 av den 28. 6. 1994), mot bakgrund av EKSG-fördragets utgång den 23 juli 2002, fortsatte utbetalningarna av nya lån inom gemenskapen att minska kraftigt jämfört med föregående år (se tabell 3). Tabell 3 EKSG-làn under 1996 | Artikel 54 Artikel 56 Artikel 95 Sociala Summa bostäder (tusental ecu) Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal För. kungariket Utanför EG 12 183 30 466 34 911 5 951 23 009 16 721 11 548 58 924 578 50 398 Summa 77 560 167 129 15 563 15 563 1 074 7 025 113 113 9 663 154 3 589 1 800 20 1 937 309 183 208 32 672 154 32 493 13 348 20 91 327 35 220 183 578 208 357 50 755 15 563 19 407 279 659 2. 4. Vad gäller förvaltningen av gemenskapens nya instrument (GNI) har åter betalningarna fortsatt och i vissa länder har lånen nästan helt och hållet återbetalats. Observera att det inte förekommit några nya lånetransaktioner sedan 1991 (se tabell 4). Tabell 4 Lånesituation för GM 31. 121996 (miljoner ecu) Återuppbygg. Återuppbygg. Finansiella avtal GM I ITALIEN GREKLAND GM II GM III GM IV SUMMA Globallånf) Tillverkningsssektorn (*) Infrastruktur Energi S:a tecknade lån netto (**) EIB-Iån (egna medel) 5,4 538,5 446,7 990,5 406,8 2138,0 668,8 3213,5 10,6 598,7 80,0 279,4 465,3 300,8 258,3 15,9 1961,9 1005,8 598,7 351,6 80,0 997,5 2861,5 668,8 6197,1 351,6 Godkända lånetak 1000,0 1000,0 80,0 1000,0 3000,0 750,0 6 830,0 Restbelopp | 9,5 49,7 0,0 2,5 138,4 81,2 267,5 (*) (**) I ndustri och jordbruk Tecknade lån minus annullerade 2. 5. Sedan flera år tillbaka har inga ansökningar inkommit om lån för kärnkraftsprojekt inom gemenskapen inom ramen för det belopp på 1,1 miljarder ecu som är disponibelt under Euratom:s flera projekt utanför gemenskapen under handläggning (se punkt 3. 5 nedan). lånetak. Däremot är 2. 6. Inga ansökningar inkom under 1996 om tillgång till den medelfristiga finansiella mekanismen för betalningsbalansstöd till medlemsstaterna. Med hänsyn till det belopp som tidigare utbetalats till Grekland, dvs. 1 miljard ecu (den första utbetalningen av 1991 års lån på 2,2 miljarder) och till Italien, dvs. 4 miljarder ecu (de två första utbetalningarna av 1993 års lån på 8 miljarder), och de återbetalningar som gjorts under 1996 uppgick det utestående lånebeloppet inom ramen för mekanismen den 31 december 1996 till 4 miljarder ecu. Den disponibla marginal som kan finansieras genom upplåning på kapitalmarknaderna uppgår således till 10 miljarder ecu. 3. UTLÅNINGEN UTANFÖR GEMENSKAPEN 1996 innebar en paus i utlåningen till stater som undertecknat samarbetsavtal med gemenskapen, efter den stadiga utveckling som observerats under loppet av de föregående åren. 3. 1. Makroekonomiskt stöd som utbetalats som betalningsbalansstöd till tredje land och som strukturanpassningsstöd uppgick till 155 miljoner ecu under 1996 (se tabell 5). Utbetalningar som avser tidigare beslutade lån av detta slag uppgick till 140 miljoner ecu. De består av 40 miljoner ecu till länderna i Central- och Östeuropa (Bulgarien) och 100 miljoner till Oberoende staters samvälde (Ukraina). Därtill skall läggas den utbetalning på 15 miljoner ecu till Moldavien som gjorts inom ramen för det nya lån som beslutades 1996. 3. 2. Ingen utbetalning har skett under 1996 inom ramen för rådets beslut i december 1991 om beviljande av en lånefacilitet på kommersiella villkor med ett tak på 1 250 miljoner ecu till de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen. Eftersom ingen ny transaktion beslutats under 1996 är det totala lånebelopp som beviljats inom ramen för denna facilitet lika stort som 1995, dvs. 1 133 miljoner ecu (se tabell 8 i bilagan). 3. 3. EIB:s långivning utanför gemenskapen uppgick 1996 till 2 294 miljoner ecu, en minskning med ca 18 % jämfört med föregående år (se även tabell 2). Av detta belopp var 2 190 miljoner ecu lån ur egna medel och 104 miljoner riskkapitaltransaktioner ur gemenskapens eller medlemsstaternas budgetmedel (enligt tabell 5). Verksamheten har påverkats både av att förnyandet av rammandaten för tredje land i Latinamerika och Asien har tagit längre tid än förväntat och av ett politiskt klimat i vissa regioner som varit ogynnsamt för investeringar. Lånevolymen har ökat i länderna i Central- och Östeuropa och i Sydafrika, medan den minskat i AVS-ULT, Medelhavsländerna samt i Latinamerika och Asien. 10 3. 3. 1. 1 länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet (AVS) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) uppgick EIB:s insatser till 396 miljoner ecu (430 miljoner ecu 1995), varav 99 miljoner var riskkapital ur Europeiska utvecklingsfondens (EUF) medel. Två tredjedelar av lånevolymen (256 miljoner) gick till grundläggande infrastruktur, vilken är nödvändig ländernas ekonomiska utveckling. Industrisektorn fick 42 miljoner i form av individuella lån och 98 miljoner i form av globallån. De sistnämnda låneavtalen ingicks med lokala finansiella institut i syfte att ge lån till småföretag. för de berörda 3. 3. 2. Lånen till Medelhavsländerna uppgick till totalt 681 miljoner ecu 1996, varav 5 miljoner ur budgetmedel. Av lånen gick 562 miljoner ecu till övergripande projekt (utanför protokollen) för att förbättra kommunikationer och skydda miljön. Lånen inom ramen för de gällande bilaterala protokollen uppgick till 119 miljoner ecu. såväl inom hushållssektorn En uppdelning per sektor visar betydelsen av projekt till förmån för bekämpning av miljöförstöring, rening av avloppsvatten) som industrisektorn. I Algeriet kan särskilt nämnas ett projekt för att sanera ett petrokemiskt installation av industriområde och avsvavlingsutrustning i ett värmekraftverk. Totalt har 380 miljoner ecu, dvs. 56 % av lånevolymen under räkenskapsåret, direkt finansierat åtgärder till skydd för miljön. (uppsamling och i Turkiet Lån på 53 miljoner ecu har beviljats till Gaza för att förbättra distributionsnät för vatten och för att bygga en hamn. 3. 3. 3. Utlåningen i länderna i Central- och Östeuropa var 1 116 miljoner ecu under 1996 (1 005 miljoner under 1995) fördelat på 10 länder. Praktiskt taget hela denna lånevolym (97 %) beviljades inom ramen för det program på 3 miljarder ecu med garanti ur budgeten som bankens råd beslutade om i maj 1994. För övrigt anslogs 30 miljoner ecu till Slovenien inom ramen för det protokoll som trädde i kraft 1993. Lånen i dessa länder avser nästan uteslutande, med undantag för globallån på 50 miljoner allt av grundläggande kommunikationer. Flera av lånen har bidragit till genomförandet av bygg- och anläggningsarbeten som har anknytning till projekt inom ramen för de prioriterade transportkorridorerna. ecu, utveckling infrastruktur, framför 3. 3. 4. Inom ramen för det bemyndigande av finansiering av investeringar i Latinamerika och Asien som bankens råd gav i februari 1993 undertecknades ett avtal om förbättring av väginfrastrukturen i Argentina (45 miljoner ecu). 3. 3. 5. Banken fortsatte under 1996 sin långivning i Sydafrika genom att bevilja ett lån på 56 miljoner ecu till utbyggnad av elnätet. 11 Tabell 5 Finansiering utanför gemenskapen under 1996 I (miljoner ecu) Betalnings Budgetmedel E IB EKSG balansstöd och medel från Egna medel Summa Länder i AVS samt ULT Medelhavsländer Central- och Östeuropa 16 OSS Latinamerika, Asien Sydafrika Summa (1) EUF (2) 99 5 40 115 (3) 297 676 396 681 1 116 1 172 45 56 115 45 56 16 155 104 2 190 2 465 (1) (2) (3) Utbetalningar. Medel ur gemenskapens eller EUF:s budget som beviljas och förvaltas av EIB. Tecknade lån. 3. 4. Ett enda EKSG-lån på 15,5 miljoner ecu utbetalades under 1996 till ett stålföretag under omstrukturering. 3. 5. Rådets beslut av den 21 mars 1994 utvidgade tillämpningsområdet för Euratom-Iån till länderna i Central- och Östeuropa och Oberoende staters samvälde (OSS) i syfte att förbättra kärnkraftverkens säkerhet och effektivitet i dessa länder. Med hänsyn till det rådande tak som fastställs av rådet är det disponibla beloppet ca 1,1 miljard ecu. Ett flertal projekt studeras för närvarande i Ukraina, Bulgarien, Ryssland och Litauen men på grund av deras komplexitet på såväl det politiska som tekniska planet har inget beslut om finansiering fattats under 1996. 3. 6. Gemenskapen och EIB är på samma gång andelsägare och nära samarbetspartner till Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD). De innehar vardera 3 % av bankens kapital och har ett nära samarbete med ömsesidigt kompletterande åtgärder. Enligt EBRD:s årsrapport för 1996 godkände bankens styrelse 119 nya projekt i länderna i Öst- och Centraleuropa och i de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen (jämfört med 134 under 1995), till ett belopp om sammanlagt 2,8 miljarder ecu, dvs. ca 10 % mer än 1995 på grundval av reviderade siffror. De lån som faktiskt tecknades 1996 uppgick till 2,2 miljarder ecu. Förvärv av aktie- eller andelskapital minskade sin andel av bankens samlade verksamhet från 24 % till 19 % mellan 1995 och 1996 och uppgick till 526 miljoner ecu. 4. EUROPEISKA INVESTERINGSFONDEN (EU) Under 1996 kunde EIF dra nytta av det omfattande förberedelsearbete som utförts alltsedan fonden inrättades i juni 1994 och således notera en kraftig ökning av 12 tecknade avtal. 22 transaktioner tecknades under året till ett samlat belopp om 833 miljoner ecu, vilket innebär att det totala beloppet för tecknade avtal sedan fonden inrättades uppgår till 1 464 miljoner ecu. Av detta totalbelopp har 78 % avsett infrastruktur inom ramen för de transeuropeiska näten (TEN), medan 22 % har avsett åtgärder till förmån för små och medelstora företag. De infrastrukturprojekt som omfattats av fondens garanti har gällt transport- och energisektorerna. Garantier för projekt beträffande små och medelstora företag har koncentrerats till att understödja startfasen för pilotprogrammet "Tillväxt och miljö". Det rör sig om ett initiativ från Europaparlamentet som innebär att kommissionens budget belastas med kostnaderna för lånegarantier till förmån för små och medelstora företag som genomför projekt med positiva effekter för miljön. Bland de tretton transaktioner som godkänts inom ramen för detta program med en total budget på 392 miljoner ecu, har avtal om sex transaktioner på sammantaget 162 miljoner ecu förhandlats fram och tecknats med finansiella intermediärer i fem medlemsstater i gemenskapen. I enlighet med sina stadgar bemyndigades fonden under 1996 att förvärva aktie- eller andelskapital i företag. 75 miljoner ecu har avsatts för detta ändamål fram till utgången av 1998. Ett antal transaktioner har identifierats och undersökts under 1996 och den gällande planeringen är att de första avtalen skall undertecknas i början av 1997. Vid utgången av år 1996 uppgick fondens tillgångar till 1 786 miljoner ecu, vilket motsvarar 89,3 % av det bemyndigade kapitalet på 2 miljarder ecu. Detta har tecknats av 78 andelsägare som företräder 76 finansiella institut, varvid Europeiska unionen företräds av kommissionen och EIB. 5. BUDGETKONSEKVENSER AV UTLÅNINGEN Gemenskapens allmänna budget påverkas av utlåningen i den mån som den inbegriper räntesubventioner eller en garanti ur budgeten, 5. 1. Räntesubventioner Räntesubventioner beviljas av kommissionen på följande områden (se tabell 7 i bilagan): a) Industriell omställning på kol- och stålområdet (artikel 56 i EKSG-fördraget). b) Återuppbyggnad av de områden som drabbats av naturkatastrofer i Italien, Grekland och Portugal (autonoma regionen Madeira). c) Inom ramen för "lånefaciliteten för små och medelstora företag". Inget industriellt lån med nedsatt räntesats har beviljats för att finansiera investeringsprojekt i avsikt att främja avsättningen av gemenskapskol (artikel 54 andra stycket till omställning på kol- och stålområdet (artikel 56) uppgick räntesubventionerna 1996 till 36,8 miljoner ecu, jämfört med 11,5 miljoner ecu 1995 och 51,1 miljoner ecu 1994. i EKSG-fördraget). Vad gäller subventionerade lån 13 Det bör observeras att i rådets beslut om återuppbyggnad efter jordbävningen på Madeira 1993 föreskrivs att kommissionen skall utbetala räntesubventionerna för EIB-Iånen direkt till den autonoma regionen Madeira utan att de går via EIB, vilket var fallet i samband med jordbävningarna i Grekland och Italien. Den tillfälliga lånefaciliteten för större infrastrukturprojekt som antogs i Edinburgh utökades 1993 med tre miljarder av Europeiska rådet i Köpenhamn. Av denna summa är 1 miljard ecu avsatt till att stärka konkurrenskraften för små och medelstora foretag och omfattas av räntesubventioner som är knutna till skapandet av arbetstillfällen. Subventionen är 3 000 ecu för varje nytt arbetstillfälle, vilket i genomsnitt motsvarar en räntesubvention med 2 %. Genom rådets beslut av den 19 april 1994 kunde EIB under andra halvåret 1994 börja teckna avtal om globallån med finansiella intermediärer i samtliga medlemsstater. Tilldelningen av lån avslutades den 15 december 1995 eftersom hela summan på 1 miljard ecu då hade fördelats. I slutet av 1996 hade 48 % av lånefacilitetens medel utbetalats, vilket motsvarade 480 miljoner av de totala medlen, till 2 536 olika företag. Hela beloppet beräknas kunna vara utbetalat företag. Budgetutbetalningarna för denna facilitet beräknas till 2,8 miljoner ecu 1995 och 17,5 miljoner ecu 1996. för omkring 4 500 förmån 1997 till Det förekommer även räntesubventioner för lån som EIB beviljar utanför gemenskapen (se tabell 8 i bilagan). 5. 2. Garantier ur budgeten 5. 2. 1. Tillämpningsområde Gemenskapens upplåning för att finansiera de lån som förvaltas av kommissionen (Euratom, GNI, betalningsbalanslån) garanteras av gemenskapernas allmänna budget för hela det utestående beloppet. I detta sammanhang har gemenskapens budget 1996 garanterat ett betalnings balanslån på 15 miljoner ecu till förmån för Moldavien. De lån som EIB beviljar till tredje land ur sina egna medel inom ramen för gemenskapens politik för finansiellt utvecklingssamarbete omfattas av garantiavtal. För lån i länderna i AVS och i ULT ställs garantin av medlemsstaterna och för lån i de länder i Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa samt Latinamerika och Asien med vilka gemenskapen slutit samarbetsavtal samt i Sydafrika ställs garantin av gemenskapen. I detta sammanhang har gemenskapens budget använts som garanti för följande lån: a) EIB-Iån till Medelhavsländer: dessa lån omfattas av en övergripande garanti från gemenskapen på 75 % av det tecknade lånebeloppet. 14 Vid utgången av 1996 uppgick det utestående beloppet för dessa lån till 2 357 miljoner ecu, varav 265 miljoner i Spanien, Grekland och Portugal (före anslutningen) och 2 092 miljoner i tredje land i Medelhavsområdet. b) EIB-lån till länder i Central- och Östeuropa, gemenskapens garanti omfattar 100 % av det tecknade lånebeloppet. Den 31 december 1996 hade EIB beviljat lån på 1 628 miljoner ecu av ett totalt belopp på 1,7 miljarder ecu till dessa länder inom ramen för Central- och Östeuropaavtalen I. Det utestående lånebeloppet vid utgången av 1996 var 971 miljoner ecu. 1 slutet av 1993 förnyade gemenskapen sin garanti för de påföljande tre åren för EIB-lån i de central- och östeuropeiska länderna, inklusive de baltiska staterna tak på 3 miljarder ecu (Central- och och Albanien, under ett Östeuropaavtalen II). Den 31 december 1996 hade EIB beviljat lån på 2 980 miljoner ecu av ett totalt belopp på 3 miljarder ecu. Det utestående lånebeloppet den 31 december 1996 var endast 335 miljoner ecu. totalt c) EIB-lån till tredje land i Latinamerika och Asien: Dessa lån som beviljas till länder med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal omfattas till 100 % av en garanti ur gemenskapens budget. Beslutet om låneprogrammet fattades i februari 1993 och det omfattar ett totalt belopp på 750 miljoner ecu under tre år med ett lånetak på 250 miljoner ecu per år. Vid utgången av 1996 uppgick de tecknade lånen till 647 miljoner ecu och utbetalningarna, vilka omfattas av garantin, uppgick vid samma tidpunkt till 204 miljoner ecu. Den 12 december 1996 godkände rådet en tillfällig åtgärd under ett år med ett lånetak på 275 miljoner ecu till förmån för dessa länder. Åtgärden löper ut i juni 1997. Beslutet har gjort det möjligt att knyta samman bankens ursprungliga mandat i regionen med det övergripande fleråriga mandat för samtliga tredje länder som godkändes av rådet i början av 1997. d) EIB-lån till Sydafrika: I juni 1995 ställde gemenskapen garanti för EIB-lån i Sydafrika under de påföljande två åren för ett maximalt totalt belopp på 300 miljoner ecu. Dessa lån omfattas till 100 % av en garanti ur gemenskapens budget. Den 31 december 1996 hade EIB beviljat lån på 101 miljoner ecu, men utestående belopp under garantin (som omfattar både kapital och räntor) uppgick samma dag till endast 32 miljoner ecu (se tabell 6). 5. 2. 2. Utestående garantier per den 31 december 1996 De utestående garantierna ur gemenskapens budget, vilka som tidigare nämnts omfattar utbetalade lånebelopp, uppgick vid utgången av 1996 till ca 12 miljarder ecu (för närmare uppgifter se tabell 6), varav 53 % gällde tredje land. Den totala utestående garantin minskade med 1 238 miljoner ecu jämfört med 1995, men andelen för tredje land fortsatte dock att växa till 53 % jämfört med 37,5 % 1992. Den årliga risken för gemenskapens allmänna budget, vilken avser återbetalningen av skulden (amorteringar och räntor), uppgick till 3 149 miljoner ecu 1996, varav 1 081 miljoner för tredje land. 15 Den 31 december 1996 uppgick gemenskapens fordringar för utbetalade förfallna lån till 330,7 miljoner ecu, varav 84,4 miljoner var förfallna lån till vissa republiker i f. d. Jugoslavien och 246,3 miljoner avsåg Tadzjikistan, Arménien och Georgien. Alla tillfälliga ianspråktaganden av kommissionens likvida medel i samband med dessa garantiåtaganden har reglerats genom budgeten fram till och med 1994 och av garantifonden efter dess upprättande genom rådets förordning nr 2728/94 av den 31 oktober 1994. Tabell 6 Utestående garanterade lånebelopp per den 31 december 1996 (miljoner ecu) Lånetransaktioner Godkända tak Utestående belopp 31. 12. 95(1) Utestående belopp 31. 12. 96(2) Medlemsstater A. Betalningsbalansstöd 1. Grekland 2. Italien B. Övriga 3. Euratom (3) 4. GNI (inkl. jordbävningshjälp) 5. EIB Medelhavsländer (E. GR. P) Tredje land A. Finansiellt stöd 1. Ungern 2. F. d. Sovjetunionen 3. Tjeckien 4. Slovakien 5. Bulgarien 6. Rumänien 7. Estland 8. Lettland 9. Litauen 10. Israel 11. Algeriet 12. Moldavien 13. Ukraina 14. Vitryssland B. Övriga 15. Medelhavsområdet 16. Central- och Östeuropaavtalen I och 17. Latinamerika och Asien 18. Sydafrika TOTALSUMMA 26 330 14 000 4 000 6 830 1 500 17 422 5 035 1 050 1 250 250 125 400 580 40 80 100 160 600 60 285 55 12 387 6 362 4 700 1 025 300 43 752 7 263 1000 4 045 720 1 113 385 5 851 2 987 440 347 250 125 360 510 20 40 75 160 500 45 85 30 2 864 1 782 933 149 13114 5 564 500 3 479 572 748 265 6 312 2 679 180 144 250 125 400 510 20 40 75 160 500 60 185 30 3 634 2 092 1 306 204 32 11 876 (1) Enligt växelkursen 31. 12. 95. (2) Enligt växelkursen 31. 12. 96. (3) Utvidgning av Euratom-lån till vissa tredje länder genom beslut av den 21 mars 1994. 16 STATISTIKBILAGA 17 TabdM Ärlig utveckling för upp- och utlåningen i gemenskapen (miljoner ecu) (ecu-kure vid slutet av räkenskapsåret) 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 I. Erhållen upplåning EKSG 1265 1517 1487 880 913 1086 1446 1474 908 Betalningsbalanslån (1) 862 860 344 488 853 - 350 1695 1209 4969 - 93 860 541 611 945 522 76 49 Euratom GM 644 245 49 70 386 410 298 155 66 862 453 Summa kommissionen 2469 3408 3811 1918 1435 1512 3190 2683 5877 1008 BB (2) 5699 6786 5593 7666 9034 10996 13672 12974 14224 14148 12395 17553 Summa gemenskapen 8168 10194 9404 9584 10469 12506 16862 15657 20101 15156 13257 18006 II. Utbetalda lån EKSG 1 010 1 069 969 908 700 Betalningsbalanslån (1 ) 862 860 Euratom GM 211 443 884 393 314 425 993 350 1382 1486 918 1695 1209 4969 403 410 280 155 674 245 49 357 78 24 39 9 30 Summa kommissionen 2105 2 767 2568 1265 778 1367 3116 2 704 5917 968 813 435 BB (3) 5641 6678 6967 8844 11507 12605 14438 16066 17724 17682 18604 20946 Summa gemenskapen 7746 9445 9535 10109 12285 13972 17554 18770 23641 18650 19417 21381 Anm. : Skillnaderna mellan summorna för kommissionens upp- och utlåning beror dels på den upplåning som görs i refinansieringssyfte och dels på variationer i det icke utlånade restbeloppet vid räkenskapsårets slut. Skillnaderna mellan EIB:s upp- och utlåningsbelopp beror på att EIB:s utlåningstransaktioner finansieras både via upplåning och via bankens egna medel. (1 ) Mekanism för finansiellt stöd till medlemsstaterna och för bistånd till tredje land. (2) (3) Samtliga upptagna medel. Tecknade län ur egna medel, exklusive ElB-garantier för projekt samt transaktioner som belastar GM:s medel. 18 Tabell 2 Utestående gemenskapsupplåning (vid räkenskapsårets slut) (1) (2) (miljoner ecu) EKSG EIB (3) Euratom GNI Delsumma balanslån upplåning Betalnings Summa 6 178 16 570 1272 1747 25 767 591 26 358 6 539 20 749 1680 3 269 32 237 4 610 36 847 7119 25 007 1892 4 432 38 450 4 932 43 382 7 034 26 736 2 013 4 960 40 743 3 236 43 979 6 761 30 271 2168 5 202 44 402 1 890 46 292 6 689 31 957 2 500 5 229 46 375 2 997 49 372 6 825 36 928 2164 5 514 51431 2 459 53 890 6 738 42 330 1945 5 122 56 135 2 075 58 210 6 673 48 459 1687 4 542 61 361 (4) 2 045 63 406 7139 58 893 1563 3 817 71412 3 516 74 928 7 327 67 784 1 338 3 326 79 775 4 026 83 801 7 331 78 661 1018 2 202 89 212 5 204 94 416 6 548 83 673 779 1570 92 570 7 697 100 267 5 966 87 079 720 1 113 94 878 8 032 102 910 4 656 96 649 572 748 102 625 6 658 109 283 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 (1 ) Växelkursen den 31 december varje år har använts. Eftersom större delen av upplåningen är uttryckt i nationell valuta, beror skillnaden mellan två årsslut både på förändringar i värderingen av den befintliga lånestocken och på nettoupplåningen under året. (2) Ursprungligt lånebelopp minskat respektive ökat med amorteringar, uppsägningar, annulleringar. och växelkursjusteringar. (3) (4) Från och med 1989 inklusive kortfristig upplåning. Från och med 1990 inklusive finansiellt stöd till tredje land. 19 Tabell 3 Gemenskapsupplàning under 1996, fördelad på valutor (miljoner ecu) EIB Euratom EKSG NCI Betalnings Summa balans (1) upplåning 1995 % 1996 % ECU BEF DKK DEM GRD ESP FRF IEP ITL LUF NLG PTE FIM SEK GBP Delsumrm CHF JPY USD ZAR Delsumm; SUMMA 500 19 88 5 285 97 2 035 655 102 4 398 65 84 358 34 191 2 168 16 079 165 580 698 33 1 476 17 555 155 155 155 655 25 88 5 349 97 2 064 662 102 4 451 100 84 358 34 191 2 218 16 478 165 580 752 33 1 530 18 008 6,1 0,1 19,5 1,1 12,0 2,7 1,0 25,6 1,5 1,1 7,6 0,1 0,6 8,3 87,3 2,9 5,8 4,0 12,7 100,0 3,6 0,1 0,5 29,7 0,5 11,5 3,7 0,6 24,7 0,6 0,5 2,0 0,2 1,1 12,3 91,5 0,9 3,2 4,2 0,2 8. 5 100. 0 64 29 7 53 35 50 244 54 54 298 (1) Betalningsbalans och finansiellt bistånd till icke-medlemsstater. Tabell 4 Lån beviljade inom gemenskapen under 1995 och 1996, fördelat på sektor och låneinstrument (miljoner ecu) EKSG BB(1) Euratom GM(1) Summa %ay totalbeloppet 1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 Produktionssektorn varav lan inom ramen för globallån 346 248 4617 4477 222 178 2955 2630 4963 4725 27. 4 23,5 3177 2808 17. 5 14,0 Infrastruktur varav lån inom ramen för globallån Energi varav lån inom ramen för globallån 10062 10388 10096 10408 55. 6 51,8 14 20 1299 1535 3083 4945 12 100 279 1299 1535 7,2 7,6 3083 4957 17,0 24,7 100 279 0,6 1. 4 SUMMA 360 280| 17782 19810| 18142 20090 100 100 (1 ) Beviljade lånebelopp (individuella län och lån inom ramen för globallån). 20 Tabell 5 Lån beviljade av EIB i gemenskapen under 1995 och 1996, fördelat på ekonomiska mål 1. Regional utveckling 12 143,3 100,0 13 805,0 1995 1996 miljoner ecu miljoner ecu 1. 1 Länderfördelning Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket 1. 2 Sektorsfördelning Energi Kommunikationer Miljö och diverse infrastruktur Industri, tjänster, jordbruk 249,0 304,0 1 786,3 335,7 2 697,0 1 440,1 165,5 2 458,8 79,3 24,0 63,8 1 252,8 23,7 4,7 1 258,6 2 009,0 5 270,0 1 614,0 3 252,0 2,1 2,5 14,7 2,8 22,2 11,9 1,4 20,2 0,7 0,2 0,5 10,3 0,2 0,0 10,4 16,5 43,4 13,3 26,8 236,0 397,0 2 297,0 730,0 2 352,0 1 615,0 108,0 2 853,0 17,0 254,0 1 288,0 10,0 317,0 1 331,0 4 076,0 4 640,0 1 826,0 3 263,0 % 100,0 1. 7 2,9 16,6 5,3 17,0 11,7 0,8 20,7 0,0 0,1 1,8 9,3 0,1 2,3 9. 6 29,5 33,6 13,2 23. 6 2. Infrastruktur av gemenskapsintresse 6 592,0 100,0 6 506,0 100,0 2. 1 Transporter 2. 2 Telekommunikationer 2. 3 Övrigt 5 494,0 1 098. 0 83,3 16,7 4 500,0 2 006. 0 69,2 30,8 3. Miljö och levnadsvillkor 6 044,0 100,0 5 875,0 100,0 3. 1 Miljö 3. 2 Stadsplanering 4. Energi 4. 1 Egna resurser 4. 2 Importdiversifiering 4. 3 Rationell användning 5. Företagens konkurrenskraft varav: små och medelstora företag (1) 3 972,0 2 072,0 65,7 34,3 3 433,0 100,0 1 037,0 894,0 1 502,0 3 450. 0 2 881,0 30,2 26,0 43,8 Antal 11 736 4 209,0 1 666,0 4 031,0 547,0 2 011,0 1 473,0 3 776,0 2 594,0 71,6 28,4 100,0 13,6 49,9 36. 5 Antal 11034 (1 ) Inklusive lån inom ramen för GNI-globallån. OBS! Eftersom vissa lån omfattar flera mål kan beloppen under de olika rubrikerna inte adderas. 21 Tabell 6 Lånetransaktionernas (1) geografiska fördelning inom gemenskapen 1995 och 1996 (miljoner ecu) 1996 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungar. Artikel 18 (2) Summa 1995 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungar. Artikel 18 (2) Summa EKSG EIB Euratom GNI Betalnings balanslån Belopp % 7,0 0,1 32,7 0,2 32,5 13,3 91,3 35,2 0,2 0,6 0,2 50. 8 657,5 688,0 3 021,6 721,1 2 552,6 2 509,2 188,7 4 120,7 765,7 489,9 1 293,8 302,1 846,5 2 386,2 402,5 264,1 20 946,1 664,5 688,1 3 054,3 721,3 2 585,1 2 522,5 188,7 4 212,0 35,2 765,9 490,5 1 294,0 302,1 846,5 2 437,0 402,5 21 210,2 EKSG EIB Euratom GNI Betalnings balanslån Belopp 8,7 104,8 22,9 14,9 89,2 9. 4 10,2 100. 3 360,4 665,0 825,0 2 715,0 525,0 2 818,0 2 207,0 327,0 3 435,0 79,0 319,0 242,0 1 232,0 179,0 273,0 2 244,0 519,0 18 604. 0 673,7 825,0 2 819,8 525,0 2 840,9 2 221,9 327,0 3 524,2 88,4 319,0 242,0 1 242,2 179,0 273,0 2 344,3 519. 0 18 964. 4 3,1 3,2 14,4 3,4 12,2 11,9 0,9 19,9 0,2 3,6 2,3 6,1 1,4 4,0 11,5 1,9 100,0 3,6 4,4 14,9 2,8 15,0 11,7 1. 7 18,6 0,5 1,7 1,3 6,6 0,9 1,4 12,4 2. 7 100. 0 (1) (2) Tecknade lån. Gemenskapsprojekt som inte är förlagda till endast en medlemsstat (t. ex. beträffande telekablar och -satelliter eller Nordsjöolja). 22 Tabell 7 Utbetalda räntesubventioner in gemenskapen inom ramen för de dika gemenskapsinstrumenten 1977-1996 (miljoner ecu) Icke nuvärdesberäknade system (1) Nuvärdesberäknade system (2) Räkenskaps år EKSGart54 EKSGart56 (omställa) (omstrukt) Sysselsättning Återuppbyggnad EMS ERUF Lånefacilitet Portugal jordbävning SMF 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 ( 1 ) (2) (3) 12,1 200,0 197,0 193,2 209,8 200,0 1,3 9,8 10,4 25,7 7,6 10,5 4,0 6,2 3,6 5,9 2,4 3,0 2,6 1,3 1. 0 2,7 16,5 8,0 33,4 6,3 19,3 7,1 34,0 74,9 33,1 35,6 38,6 42,5 40,6 48,6 106,0 114,3 51,1 11,5 36,8 4,0 3,9 3,0 14,4 24,4 28,4 28,6 28,6 27,8 26,6 23,1 20,1 17,2 0,5 (3) 65,5 2,8 17,5 Löpande utbetalda räntesubventioner som årligen belastat de för ändamålet avsatta budgetanslagea Ra^esubventicm'scHTikOTTrisaor^ Mumsurrma, vilken belastat budgeten det första året. Räntesubventioner på 475 500 ecu som kommssionen utbetalat direkt till den autonoma regionen Madeira (rådtes beslut nr 95/250/EG av den 29 juni 1995). 23 Tabell 8 Finansiellt stöd utanför gemenskapen som var i kraft dier avtalat den 31 december 1996 | L in ur budgetmedel | Betalningsbalansstöd ( 4 )T (miljoner ecu) LånurBBrs egna medel Slag av avtal R s k k ^i tal- Gåvobistånd Sutår Tak transaktioner Beviljat Utbetalat EKSG AVS/ULT AVS ULT Sydafrika finansiella protokollet Fjärde Lomekonventionen Rådets beslut Rådets beslut Rådets beslut (7) (1) 1693 2000I 1658 200M 1997 2000 35 300 375 (2) 1030 1000 30 (3) 12102 11967 © 135 ® Medd havsområdet (6) 3140 204 3460 760 Algeriet, Cypern, Egypten, Europa-Medelhavsavtalen (7) 2000 2310 200 (8) 3425 (9) Israel, Jordanien, Libanon, Malta, Marocko, Syrien, Tunisien, Turkiet, Gaza och Västbanken ex (10) (11) 160 660 500 160 Turkiet Malta Cypern jSärskJt finansiellt samarbete, lärnu ej i kraft ((Fjärde finansiella protokollet flFjärde finansiella protokollet 2000 1998 1998 750 30 50 13 22 Central- och Östeuropa Rådets beslut (7) 2000 3520 4564(13)^ 2730 2. 315 16 Tjeckien Slovakien Bulgarien Estland Lettland Litauen Ungern Rumänien Albanien Slovenien oss F. dSSSR Moldova Ukraina Vitryssland [Finansiellt protokoll 1997 150 20 m 250 125 400 40 80 100 1. O50 580 105 (12) 250 125 400 20 40 75 790 510 105 1. 650 1. 408 1. 250 (15) 1. 133 60 285 55 60 185 30 Länder i Latinamerika Rådets beskt och Asien Rådets beslut (7) 1997 2000 275 900 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Lan med räntesubventioner ur Europeiska UvecMingsfondensmeddförprok^lAVS-landemaochiULTsamtur miljöprojekt i Meddhavsorrrädet. De nödvändiga meden för att finansiera rärtesubventionerna bokförs som gåvobistånd. Beviljade och förvaltade av BB. Beviljat och förvaltat av Europeiska kommissionen Ackumulerade belopp sedan 1990. Transaktionerna i fråga beviljas och förvaltas av kommissionen. Inklusive räntesubventioner för EIB-lån. De dsporibla beloppen från de föregående finansiella protokollen kan arwänclassarrtdc£ oavsett om det rör sig om hela te eller restbelopp. Del av det övergripande fleråriga mandat som godkändes den 14 april 1997. Indkativt belopp som påförs gåvobiståndet i nästa kolumn. Inklusive reserverade belopp för riskkapitaltransaktioner och räntesubventioner för EIB-lån till miljöprojekt. (10) Algeriet. (11) (12) (13) (14) (15) Israel. Icke återbetalningspliktiga förskott (gåvobistånd). FVWRE-orogrammet för perioden 1996-1999, förvaltat av kommissionen. Endast för räntesubventioner för EIB-lån fall transportprojekt av gemensamt intresse. Kommersiella lån 24 B. KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET om utnyttjandegraden för gemenskapens nya instrument (GNI) (perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1996) 1. Situationen den 31 december 1996 I rådets beslut 83/200/EEG (artikel 6) och 87/182/EEG (artikel 8) beträffande finansieringen av gemenskapens nya instrument (GNI) föreskrivs att kommissionen skall upprätta en halvårsrapport om hur stor del av GNI III och IV som utnyttjats. Föreliggande rapport omfattar perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1996. De olika rättsliga grunderna avgör vilken metod som skall användas för att värdera det tecknade utlåningsbeloppet i förhållande till det godkända upplåningstaket. a) För NIC III är utlåningsvolymen lägre än upplåningsvolymen för att ta hänsyn till transaktionskostnader och andra avgifter för de olika valutorna. b) För NIC IV motsvarar upplåningstaket den tecknade utlåningen. Vid utgången av 1996 var utnyttjandegraden för de delupplåningar som omfattas av rapporteringsskyldigheten följande: Utnyttjande av GNI-beloppen den 31 december 1996 GNI III GNI IV Tak 3 000 750 (miljoner ecu) Utnyttjat belopp Restbelopp 2 862 669 138 81 (*) Den särskilda upplåningen på 100 miljoner ecu för europeiska innovationsprojekt har ännu inte godkänts av rådet. Den upplåning som genomförts under det andra halvåret 1996 för att finansiera GNI:s verksamhet eller för att refinansiera tidigare verksamhet specificeras i bilaga 2 B. 25 2. Fördelning av lånen på länder och sektorer I tabellen nedan ges en översikt över samtliga lån som tecknats till och med den 31 december 1996, omräknat till "upplåningsekvivalenter". Lån i annan valuta än ecu har omräknats enligt växelkursen den sista arbetsdagen i det kvartal som föregick undertecknandet av låneavtalet. Fördelning av GNI-lån per land 31. 12. 1996. (miljoner ecu) Land GNI I GNI II GNI III GNI IV GNI Ateruppb. Summa % Belgien Danmark Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Nederländerna Portugal Förenade kungariket Summa SEKTOR GNI III GNI IV 66. 8 70,0 239,0 479. 9 134,9 990,5 100,6 114,9 125,0 116,6 303,0 111,2 69,2 938,7 68,4 23,6 63,2 118,2 72,3 80,0 23,6 533,5 306,1 187,4 1 206,0 424,0 473,4 1 228,5 285,7 598,7 3 066,3 3,2 29,9 109,3 9,9 95,8 67,1 3,2 39,8 407,1 0,4 8,6 4,9 3,0 19,5 6,8 49,5 0,1 0,6 6,6 997,5 2 861,6 668. 8 678,7 6 197. 1 100,0 Produktion Infrastruktur 52,8 % 100. 0 % 26,5 % Energi 20,7 % 100,0% 100,0% GNI IV är intressant på grund av sina särskilda kännetecken, såsom möjligheten att omvandla lånen till riskkapital eller att använda dem för förvärv av immateriella tillgångar, möjligheten att skjuta upp räntebetalningar, osv. Det har inte genomförts någon lånetransaktion sedan 1991. 26 STATISTIKBILAGA 27 UTLÅNING GNI IV TAK: 750 M I U O N ER ECU (1) - (Situationen den 31 december 1996) 64/87 '. 4/8 7 SK/87. N/87 69/87 69/87 70/87 70''87 70/8 7 70/87 70/87 71 /87 71 ,'87 73/87 105/87 105/87 106/8 7 i 07/87 107/87 108/87 108/87 110/8 7 121/87 148/87 148/87 148/87 14 8/87 206/87 206/87 207/87 207/87 231/87 64/88 101/88 101/88 101/88 101/88 103/88 103/88 103/88 103/88 109/88 128/88 128/88 135/88 135/88 185/88 185/88 199/88 237/88 237/88 237/88 237/88 175/89 119/90 119/90 48/91 Projektbeteckntng 1 UNDERTEGNEDELÂN FiH (Small Business) PG-VI/A H H (Sm al 1 Business) PG -VIA1. BNI. -PM1V/A BNI, - Pîvfl V/B IMI -PMI V/A I M i - P M I V /B MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/A MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/B MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/C MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/D MEDIOCR. CENTR - PMI IV/E INTERBANCA - PMI IV/A INTERBANCA - PMI IV/B BPI - PG V CENTROBANCA - PMI IV/A CENTROBANCA - PMI IV/B SAN PAOLO Agroindustria II CREDIOP - PMIl/A CREDIOP - PMI I/B BANCO DI NAPOLI - PMI A BANCO DI NAPOLI - PMI B B° DE SANT ÄNDER - PYME B° DE BILBAO - PYME EFIBANCA - PMI I V/A EFIBANCA - PMI IV/B EFIBANCA - PMI IV/C EFIBANCA - PMI I V/D B° DE VIZCAYA - PYME A B° DE VIZCAYA - PYME B B° ESPANOL DE CREDITO - PYME A B° ESPANOL DE CREDITO-PYME B CREDIT NATIONAL - PMI III INVESTORS IN INDUSTRY - GROUPED LOAN V EFIBANCA - PMI V/A EFIBANCA - PMI V/B EFIBANCA - PMI V/C EFIBANCA-PMI V/D MEDIOCR. LOMBARDO - PMI A MEDIOCR. LOMBARDO - PMI B MEDIOCR. LOMBARDO - PMI C MEDIOCR. LOMBARDO - PMI D BARCLAYS BANK II GL CENTROBANCA - PMI V/A CENTROBANCA - PMI V/B CREDIOP - PMI II/A CREDIOP-PMI II/B BANCO DI SICILIA - PMI II/A BANCO DI SICILIA-PMI II/B CREDIT INDUSTRIEL ET COMML. IMI - PMI VI/A IMI - PMI VI/B IMI - PMI VI/C IMI - PMI VI/D BARCLAYS BANK III/A KREDIETBANK N V. -GL KREDIETBANK N V. -GL B° ESPANOL DE CREDITO PG PY TOTALT I. II. BEVILJADE ÄNNU EJ TECKNADE LAN RESTBELOPP TAK Bilaga 1 UK Avtalsdag miljoner, ecu (2) 15. 09. 87 24. 05. 88 12. 10. 87 12 10. 87 31. 07. 87 31. 07 87 15. 09. 87 10. 12. 87 03. 0288 16. 03. 88 23. 06. 88 07 10. 87 07. 10. 87 22. 07. 87 11. 12. 87 11. 12. 87 05. 11. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 24. 07. 87 23. 07. 87 17. 12. 87 17. 1287 24. 06 88 24. 06. 88 17. 12. 87 30. 11. 88 18. 12. 87 18. 11. 88 05 02. 88 28. 12. 88 05. 10. 88 05. 10. 88 1601. 89 16. 01. 89 10. 10. 88 10. 10. 88 06. 02. 89 06. 02. 89 21. 12. 88 19. 12. 88 19. 12. 88 09. 12. 88 09:12. 88 25. 05. 89 25. 05. 89 29. 11. 88 19. 12. 88 19. 12. 88 06. 02. 89 06. 0289 30. 11. 89 20. 12. 90 20 12. 90 28. 05. 91 31,80 31,43 18,68 8,01 37,29 15,98 6,19 5,88 4,81 3,27 18,98 9,34 4,00 9,91 9,34 4,00 13,34 4,67 2,00 4,60 1,97 20,19 31,64 4,67 2,00 4,55 1,95 9,37 8,60 12,04 10,94 20,00 20,90 4,53 1,94 4,57 1,96 6,79 2,91 9,14 3,92 45,55 13,23 5,67 4,53 1,94 4,58 1,96 52,32 9,06 3,88 13,72 5,88 29,38 18,04 5,54 25,44 Fördelning per land (2) DK 31,80 31,43 9,91 18,68 8,01 37,29 15,98 6,19 5,88 4,81 3,27 18,98 9,34 4,00 9,34 4,00 13,34 4,67 2,00 4,60 1,97 4,67 2,00 4,55 1. 95 20,19 31,64 9,37 8,60 12,04 10,94 20,00 20,90 4,53 1,94 4,57 1,96 6,79 2,91 9,14 3,92 13,23 5,67 4,53 1,94 4,58 1,96 9,06 3,88 13,72 5,88 52,32 45,55 29,38 18,04 5,54 25,44 668,82 23,58 63,23 118,22 72,32 285,73 9,91 95,83 0,00 81,18 750,00 (1) EGT nr L 271, den 14 3. 1987 (lånetak) (2) Som omräkningskurs används den kurs som i tier den sista arbetsdagen i det kvartal som föregår undertecknandet av lånet i fråga. 28 Bilaga 2 GNl-upplâning fördelat pâ valutor | A. -Utestàende skuld 31. 12. 1996 (1) | Valuta (miljoner) Motsvarighet milj. ecu (2) ECU BEF DEM ESP FRF ITL LUF NLG GBP CAD CHF JPY USD Summa 70,0 304,3 2 100,0 277,5 11,5 100,0 70,0 156,3 320,0 127,0 15,6 59,1 748,0 B. Nya transaktioner: 1. 7. 1996-31. 12. 1996 Dag för utfärdande Varaktighet (år) Räntesats (%) Valuta (miljoner) Nytt kapital (1) Re- fmansiering Motsvarighet i milj. ecu (3) (1) Exklusive refinansieringar för att minska skuldtjänsten på lån som tagits tidigare till en högre ränta. (2) Omräkningskurs per 31. 12. 1996. (3) Omräkningskurs vid teckningstidpunkten. 29 ISSN 1024-4506 KOM(97) 312 slutlig DOKUMENT SV 09 01 Katalognummer : CB-CO-97-299-SV-C ISBN 92-78-21548-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg S ^


title: Verordening (EG) nr. 1117/97 van de Commissie van 19 juni 1997 houdende wijziging van Verordening (EG) nr. 1588/94 tot vaststelling van bepalingen voor de uitvoering, in de sector melk en zuivelproducten, van de regeling waarin is voorzien bij de Europa-overeenkomsten tussen, enerzijds, de Gemeenschap en, anderzijds, respectievelijk, Bulgarije en Roemenië

eurovoc_concepts:
Bulgaria
Romania
agreement (EU)
import licence
milk
milk product


title: Supplement 3/97 til Bulletin for Den Europæiske Union : Første handlingsplan for innovation i Europa: Innovation som vækst- og beskæftigelsesfremmende faktor.

eurovoc_concepts:
action programme
economic growth
innovation
job creation


title: Proposition modifiée de directive du Conseil remplaçant la directive 84/466/Euratom relative à la protection sanitaire des personnes contre les dangers des rayonnements ionisants lors d'expositions à des fins médicales

eurovoc_concepts:
ionising radiation
medical diagnosis
radiation protection
safety standard
therapeutics

formats: pdf pdfa1b print

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 19. 06. 1997 COM(97) 315 final 96/0230 (CNS) Proposition modifiée de DIRECTIVE DU CONSEIL remplaçant la directive 84/466VEuratom relative à la protection sanitaire des personnes contre les dangers des rayonnements ionisants lors d'expositions à des fins médicales (présentée par la Commission conformément à l'article 189 A, paragraphe 2 du traité CE) EXPOSE DES MOTIFS 1. INTRODUCTION Lors de sa session du 14 mai 1997, le Parlement européen s'est prononcé sur une proposition de directive du Conseil (Euratom) relative à la protection sanitaire des personnes contre les dangers des rayonnements ionisants lors d'expositions à des fins médicales. La Commission avait adopté la proposition le 26 septembre 19961, compte tenu de l'avis rendu par le Comité économique et social le 29 mai 19962 sur le projet de proposition présenté le 24 novembre 19953. La présente proposition modifiée tient compte des amendements demandés par le Parlement européen, lorsque la Commission a été en mesure de les accepter. 2. AMENDEMENTS ACCEPTES La Commission accepte les amendements n° 1,2, 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10 et 11. Tenant compte de l'amendement n° 1, le nouvel article premier renvoie à la directive 92/29/Euratom qui doit remplacer la directive 80/836/Euratom. Le nouvel article 2 propose une définition simplifiée du concept d"expositions potentielles", comme le demande l'amendement n° 2. L'amendement n° 3 modifie la définition du 'physicien d'hôpital" donnée à l'article 2 en supprimant le passage relatif à ses responsabilités en matière de protection des travailleurs et de la population. Cette modification est conforme à l'objet de la directive, qui est d'assurer la protection des personnes soumises à des expositions à des fins médicales. La protection des travailleurs et de la population en général relève de la directive 96/29/Euratom. La simplification du contrôle de garantie de qualité à l'article 2, conformément à l'amendement n° 4, tient compte du caractère redondant que présente la référence au personnel, la protection de ce dernier étant déjà couverte par la directive 96/29/Euratom. Comme le demande l'amendement n° 5, le nouvel article 4 renvoie aux dispositions arrêtées par les responsabilités du médecin ordonnateur et du praticien. les États membres concernant 1 COM(96)465 final, JO n° C 341 du 13. 11. 19%. 2 CES 695/96, JO n° C 212 du 22. 07. 1996. 3 COM(95)560 final. ~A Sur la base de l'amendement n° 7, le nouvel article 4 interdit les expositions non justifiées qui ne présentent pas un avantage médical direct pour la personne qui les subit. La modification de l'article 9, concernant la mise hors service ou le remplacement des appareils et installations qui ne répondent pas aux critères d'acceptabilité, tient compte de l'amendement n° 8. Le rôle du physicien d'hôpital dans la vérification des équipements de radiothérapie est renforcé dans le nouvel article 5, conformément à l'amendement n° 9. Le nouvel article 10 inclut les expositions à but thérapeutique, comme le demande l'amendement n° 10. Le nouvel article 11 renforce la protection des femmes en cas d'exposition touchant les zones pelviennes et abdominales, conformément à l'amendement n° 11. 3. AMENDEMENTS REJETES La Commission ne peut accepter les amendements n° 6 et 12. L'amendement n° 6 propose d'introduire à l'article 4 la possibilité, pour chaque unité radiologique, de consulter un physicien d'hôpital. La Commission estime que les procédures de consultation du physicien d'hôpital sont suffisamment couvertes par l'article 5, plus conforme à la disponibilité réelle de physiciens d'hôpital qualifiés dans l'Union. L'amendement n° 12 remplace le terme praticien" par 'médecin qui effectue les examens radiologiques" à l'article 13. La définition de praticien donnée à l'article 2 inclut déjà la notion de "médecin qui effectue les examens". Proposition modifiée de DIRECTIVE DU CONSEIL remplaçant la directive 84/466/Euratom relative à la protection sanitaire des personnes contre les dangers des rayonnements ionisants lors d'expositions à des fins médicales Proposition originale de la Commission Proposition modifiée Article premier Article premier La présente directive pose les principes généraux de la protection radiologique des personnes soumises à des expositions pour raisons médicales et à d'autres pratiques un associées rayonnement ionisant. impliquant La présente directive pose les principes généraux de la protection radiologique des personnes soumises à des expositions pour raisons médicales et à d'autres pratiques un associées rayonnement ionisant. impliquant Le but de cette directive est de compléter la directive 80/836/Euratom fixant les normes de base pour ce qui concerne les expositions à des fins médicales. Le but de cette directive est de compléter la directive 96/29/Euratom fixant les normes de base pour ce qui concerne les expositions à des fins médicales. Article 2 Article 2 - exposition potentielle: toute exposition avec probabilité prévisible d'accidents ou d'incidents défaillance d'équipement, mauvaise gestion, erreur humaine ou panne d'ordinateur, type du et les qualifications - physicien d'hôpital: un expert de la physique ÛQS rayonnements appliquée aux expositions à des fins médicales dont la sont formation reconnues par les autorités compétentes et qui, le cas échéant, prodigue des conseils concernant l'exposition des patients, le de et développement techniques et d'équipements complexes, l'optimisation, qualité, y l'assurance compris le contrôle de qualité et, si nécessaire, de radioprotection au sens de l'article 3. Cet expert peut également prodiguer des de des conseils radioprotection des travailleurs et de la population. l'utilisation problèmes aspects des sur - exposition potentielle: toute exposition que d'événements découlant défaillance ou anomalie d'équipements, ou d'une la probabilité peut être estimée à l'avance. erreur humaine et dont tels et les qualifications - physicien d'hôpital: un expert de la physique des rayonnements appliquée aux expositions à des fins médicales dont la sont formation reconnues par les autorités compétentes et qui, le cas échéant, prodigue des conseils concernant l'exposition des patients, le de et développement techniques et d'équipements complexes, l'optimisation, qualité, y l'assurance compris le contrôle de qualité et, si de des nécessaire, radioprotection au sens de l'article 3, l'utilisation problèmes l'ensemble des - garantie de qualité: opérations prévues systématiques et nécessaires pour garantir, avec un niveau de qu'une installation, un système ou une pièce satisfaisant, confiance l'ensemble des - garantie de qualité: opérations prévues systématiques et nécessaires pour garantir, avec un niveau de qu'une installation, un système ou une pièce satisfaisant, confiance radiologique fonctionnera d'équipement convenablement. Un fonctionnement convenable implique une qualité optimale de toute la procédure. radiologique fonctionnera d'équipement convenablement. Un fonctionnement convenable implique une qualité optimale de toute la procédure. En cas de radiodiagnostic. la fourniture d'informations diagnostiques adéquates par une exposition minimale des patients et du personnel; En cas de radiothérapie, optimale des patients et minimale du personnel. l'exposition l'exposition Par qualité optimale, il faut entendre: a) en cas de radiodiagnostic, la fourniture d'informations diagnostiques adéquates par une exposition minimale des patients: b) en cas de radiothérapie, l'exposition optimale des patients. Article 4, paragraphe 4 Article 4, paragraphe 4 Une attention particulière est accordée aux expositions ne présentant pas un avantage médical direct pour îa personne qui les subit et, plus particulièrement, aux expositions requises pour des raisons médico-légales, juridiques et d'assurance. Une attention particulière est accordée aux expositions ne présentant pas un avantage médical direct pour la personne qui les subit et, plus particulièrement, aux expositions requises pour des raisons médico-légales, juridiques et d'assurance. S'il est impossible de justifier une telle exposition, il conviendrait de l'interdire. Article 4, paragraphe 5 Article 4, paragraphe 5 Le médecin ordonnateur et le praticien sont impliqués dans le processus de justification, au niveau approprié. impliqués dans Le médecin ordonnateur et le praticien le processus de sont des assument justification conformément responsabilités précises aux dispositions arrêtées par l'État membre. et Article 5, paragraphe 5 Article 5, paragraphe 5 physicien participe d'hôpital Un pratiques aux étroitement radiothérapeutiques. Le cas échéant, un physicien radiologiste participe également aux pratiques de médecine nucléaire diagnostique. Pour les autres pratiques radiodiagnostiques, un physicien d'hôpital peut être consulté par souci d'optimisation et de garantie de qualité, le cas échéant, de contrôle de qualité, et aussi pour donner des conseils, si nécessaire, en matière de radioprotection. et vérifie physicien d'hôpital aux participe Un pratiques étroitement radiothérapeutiques les équipements de radiothérapie au terme de toute opération majeure de maintenance. Le cas échéant, un physicien radiologiste participe également aux pratiques de médecine nucléaire diagnostique. Pour les autres pratiques radiodiagnostiques, un physicien d'hôpital peut être consulté par souci d'optimisation et de garantie de qualité, le cas échéant, de contrôle de qualité, et aussi pour donner des conseils, si de nécessaire, radioprotection. en matière Article 9, point b) Article 9, point b) -4 des inspections effectuent Les autorités compétentes des régulièrement installations radiologiques. Elles veillent à ce que les mesures nécessaires soient prises par l'exploitant de l'installation pour caractéristiques remédier inappropriées de l'installation. Enfin, elles garantissent que toutes les installations qui ne satisfont pas ou plus aux critères spécifiques adoptés par des autorités compétentes à cette fin sont mises hors service. défectueuses aux ou des inspections Les autorités compétentes effectuent des régulièrement installations radiologiques. Elles veillent à ce que les mesures nécessaires soient prises par l'exploitant de l'installation pour caractéristiques remédier inappropriées de l'installation. Les États membres prennent des mesures pour garantir que les appareils et installations qui ne satisfont pas d'acceptabilité prédéterminés soient mis hors service ou remplacés. défectueuses aux ou critères aux Article 10, paragraphe 1 Article 10, paragraphe 1 Les États membres veillent à ce que le paramédical personnel médical effectuant: et Les États membres veillent à ce que le paramédical personnel médical effectuant: et - des examens médicaux fréquents sur - des examens médicaux fréquents sur des enfants impliquant des expositions, des enfants impliquant des expositions, - des examens avec expositions dans le cadre de programmes de dépistage médical, - des examens avec expositions dans le cadre de programmes de dépistage médical, - des examens impliquant des doses élevées au patient et au personnel médical, tels que de la radiologie interventionnellè et de la tomodensitométrie automatisée - des examens impliquant des doses élevées au patient et au personnel médical, tels que de la radiologie interventionnellè, de la tomodensitométrie automatisée et de la radiothérapie reçoive une formation spécifique sur les pratiques radiologiques en question et sur les aspects de radioprotection qui en découlent. reçoive une formation spécifique sur les pratiques radiologiques en question et sur les aspects de radioprotection qui en découlent. Article 11, paragraphe 2 Article 11, paragraphe 2 Si l'éventualité d'une grossesse ne peut être exclue, une attention particulière est accordée, en fonction du type d'exposition à des fins médicales, à la justification, en particulier l'urgence, et à l'optimisation de l'exposition en question à la fois pour la mère et pour l'enfant à naître. Si l'éventualité d'une grossesse ne peut être exclue, une attention particulière est accordée, en fonction du type d'exposition à des fins médicales, notamment si les zones pelviennes et abdominales sont touchées, à la justification, en particulier l'urgence* de l'exposition en question à la fois pour la mère et pour l'enfant à naître. l'optimisation et à - 5- ISSN 0254-1491 COM(97) 315 final DOCUMENTS FR 05 06 14 N° de catalogue : CB-CO-97-300-FR-C ISBN 92-78-21554-6 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg