title: POSICIÓN COMÚN (CE) Nº 29/97 aprobada por el Consejo el 17 de junio de 1997 con vistas a la adopción de la Directiva 97/.../CE del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifican las Directivas 76/116/CEE, 80/876/CEE, 89/284/CEE y 89/530/CEE del Consejo relativas a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre los abonos

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
approximation of laws
fertiliser
labelling
packaging

formats: html pdfa1b print


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1099/97 av den 17 juni 1997 om fastställande av representativa priser och tilläggsbelopp för import av fjäderfäkött, ägg och äggalbumin samt om ändring av förordning (EG) nr 1484/95

eurovoc_concepts:
CCT duties
egg
import
poultrymeat
representative price
third country


title: Verordening (EG) nr. 1103/97 van de Raad van 17 juni 1997 over enkele bepalingen betreffende de invoering van de euro

eurovoc_concepts:
conversion rate
euro
monetary union
third stage of EMU


title: Rådets forordning (EF) nr. 1114/97 af 17. juni 1997 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af udvendige løberinge til koniske rullelejer med oprindelse i Japan og om ophævelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende sådan import

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping legislation
bearing
import
mechanical equipment
originating product


title: Nariadenie Rady (ES) č. 1103/97 zo 17. júna 1997 o určitých ustanoveniach týkajúcich sa zavedenia eura

formats: html pdf print

text: 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 81 31997R1103 19. 6. 1997 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 162/1 NARIADENIE RADY (ES) č. 1103/97 zo 17. júna 1997 o určitých ustanoveniach týkajúcich sa zavedenia eura RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, (3) so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 235, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2), so zreteľom na stanovisko Európskeho menového inštitútu (3), (1) (2) keďže na svojom zasadnutí konanom v Madride v dňoch 15. a 16. decembra 1995 Európska rada potvrdila, že tretia etapa hospodárskej a menovej únie sa začne 1. januára 1999, ako je stanovené v článku 109j ods. 4 Zmluvy; keďže členské štáty, ktoré prijímajú euro ako jednotnú menu v súlade so Zmluvou, sú definované na účely tohto nariadenia ako „účastnícke členské štáty“; jednotky, keďže na zasadnutí Európskej rady v Madride bolo pri- jaté rozhodnutie, že výraz „ECU“ používaný v zmluve, ktorý sa týka európskej menovej je druhový názov; keďže vlády pätnástich členských štátov dospeli k spoločnej dohode, že toto rozhodnutie predstavuje dohodnutý a konečný výklad príslušných ustanovení zmluvy; keďže názov daný európskej mene je „euro“; keďže euro ako mena účastníckych členských štátov sa rozdelí na sto čiastkových jednotiek s názvom „cent“; keďže Európska rada sa ďalej domnieva, že názov jed- notnej meny musí byť rovnaký vo všetkých jazykoch Európskej únie zohľadňujúc existenciu rôznych abecied; (1) Ú. v. ES C 369, 7. 12. 1996, s. 8. (2) Ú. v. ES C 380, 16. 12. 1996, s. 49. (3) Stanovisko vyjadrené 29. novembra 1996. (4) (5) keďže nariadenie o zavedení eura prijme Rada na základe tretej vety článku 1091 ods. 4 Zmluvy, akonáhle sú známe účastnícke členské štáty s cieľom definovania právneho rámca eura; keďže Rada konajúca k dátumu začatia tretej etapy v súlade s prvou vetou článku 1091 ods. 4 Zmluvy prijme neodvolateľne pevné prepočítacie koeficienty; keďže je potrebné v priebehu fungovania spoločného trhu a pre prechod na jednotnú menu poskytnúť obča- nom a podnikom vo všetkých členských štátoch právnu istotu týkajúcu sa zavedenia eura dostatočne pred vstu- istota pom do tretej v počiatočnom štádiu umožní občanom a podnikom ďalej postupovať za vhodných podmienok; táto právna etapy; keďže keďže tretia veta článku 1091 ods. 4 Zmluvy, ktorá umožňuje Rade, konajúcej na základe jednohlasného súhlasu účastníckych členských štátov, prijať ďalšie opa- trenia nevyhnutné na rýchle zavedenie jednotnej meny, iba ak bolo ktorá je použiteľná ako právny základ, potvrdené v súlade s článkom 109j ods. 4 Zmluvy, ktoré členské štáty spĺňajú potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny; keďže preto je potrebné uplatniť článok 235 Zmluvy ako právny základ pre tieto ustano- venia tam, kde je naliehavá potreba právnej istoty; keďže preto toto nariadenie skôr uvedené nariadenie o zavedení eura predstavujú spolu právny rámec pre euro, pričom zásady tohto právneho rámca boli dohod- nuté Európskou radou v Madride; keďže zavedenie eura sa týka každodenných činností celého obyvateľstva v účastníckych členských štátoch; keďže by sa mali pre- skúmať opatrenia iné ako tie, ktoré sú v tomto nariadení a v nariadení, ktoré sa prijme podľa tretej vety článku 1091 ods. 4 Zmluvy s cieľom zabezpečenia vyváženého prechodu, najmä pre spotrebiteľov; a SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 82 (6) (7) zmluvy o založení keďže ECU, ako je uvedené v článku 109g Zmluvy a ako je definované v nariadení Rady (ES) č. 3320/94 z 22. decembra 1995 o konsolidácii existujúcich práv- nych predpisov spoločenstva o definícii ECU po nad- obudnutí účinnosti Európskej únie (1), nebude ďalej definované ako kôš čiastkových mien k 1. januáru 1999 a euro sa stane samostatnou menou; keďže rozhodnutie Rady týkajúce sa prijatia pre- počítacích koeficientov samo osebe nezmení vonkajšiu hodnotou ECU; keďže to znamená, že jedno ECU v koši čiastkových mien sa stane jedným eurom; keďže nariade- nie (ES) č. 3320/94 sa preto stane neplatným a malo by sa zrušiť; keďže pre odkazy v právnych nástrojoch na ECU, strany predpokladajú dohodu v tom zmysle, že ide o odkaz na ECU, ako je uvedené v článku 109g Zmluvy a ako je definované v uvedenom nariadení; keďže tento predpoklad by mal byť vyvrátiteľný zohľadniac zámery strán; istoty a zrozumiteľnosti keďže je všeobecne akceptovaná právna zásada, že zave- denie novej meny neovplyvní kontinuitu zmlúv a iných právnych nástrojov; keďže musí byť zachovaná zásada zmluvnej voľnosti; keďže zásada kontinuity by mala byť zlučiteľná s tým, na čom sa strany mohli dohodnúť s odkazom na zavedenie eura; keďže s cieľom posilnenia právnej je vhodné výslovne potvrdiť, že zásada kontinuity zmlúv a iných právnych nástrojov sa bude uplatňovať ako medzi predchádzajú- cimi národnými menami a euro, tak aj medzi ECU, ako je definované v článku 109g Zmluvy a ako je definované v nariadení (ES) č. 3320/94, a eurom; keďže to znamená najmä, že v prípade nástrojov s pevnou úrokovou sadz- bou zavedenie eura nemení nominálnu úrokovú sadzbu splatnú dlžníkom; keďže ustanovenia o kontinuite môžu splniť svoj cieľ zabezpečenia právnej istoty a prehľadnosti pre hospodárske subjekty, najmä pre spotrebiteľov, iba ak čo najskôr nadobudnú účinnosť; (8) keďže zavedenie eura predstavuje zmenu v menových predpisoch každého účastníckeho členského štátu; keďže uznávanie menových predpisov štátu je všeobecne prija- tou zásadou; keďže výslovné potvrdenie zásady konti- nuity by malo viesť k uznaniu kontinuity zmlúv a iných právnych nástrojov v jurisdikciách tretích krajín; (10) (11) (12) keďže Rada konajúca v súlade s prvou vetou článku 1091 ods. 4 Zmluvy definuje prepočítacie koeficienty eura, pokiaľ ide o každú z národných mien účastníckych členských štátov; keďže tieto prepočítacie koeficienty by mali byť používané na akýkoľvek prevod medzi eurom alebo medzi a národnými menovými národnými menovými jednotkami navzájom; keďže pre akýkoľvek prepočet medzi národnými menovými jednot- kami mal by byť výsledok určený pevne stanoveným algoritmom; keďže použitie inverzných kurzov pre pre- počet by viedlo k zaokrúhľovaniu kurzov a mohlo by to viesť k závažným nepresnostiam najmä v prípade vysokých čiastok; jednotkami eura vyžaduje zavedenie keďže zaokrúhľovanie peňažných čiastok, potrebné je včasné stanovenie pravi- diel pre zaokrúhľovanie v priebehu fungovania spoloč- ného trhu a tiež preto, aby sa umožnila včasná príprava a hladký prechod k hospodárskej a menovej únii; keďže tieto pravidlá nemajú vplyv na žiadnu prax zaokrúhľova- nia, dohodu alebo národné predpisy poskytujúce vysokú mieru presnosti pre medzivýpočty; keďže s cieľom dosiahnutia vysokej miery presnosti pri operáciách prepočtu by sa mali definovať prepočítacie koeficienty so šiestimi platnými číslicami; keďže kurz so šiestimi platnými číslicami znamená kurz, ktorý má šesť číslic, ak počítame zľava a začneme prvou nenulovou číslicou, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Na účel tohto nariadenia: — „právne nástroje“ znamenajú legislatíve a štatutárne ustano- venia, správne akty, súdne rozhodnutia, zmluvy, jedno- stranné právne akty, platobné nástroje iné ako bankovky a mince a iné nástroje s právnym účinkom, — „účastnícke členské štáty“ znamenajú členské štáty, ktoré prijímajú jednotnú menu v súlade so Zmluvou, — „prepočítacie koeficienty“ znamenajú neodvolateľne stano- vené prepočítacie koeficienty, ktoré prijme Rada v súlade s prvou vetou článku 1091 ods. 4 Zmluvy, (9) keďže výraz „zmluva“ použitý na definíciu právnych nástrojov znamená, že zahŕňa všetky druhy zmlúv, bez ohľadu na spôsob, ktorým boli uzavreté; (1) Ú. v. ES L 350, 31. 12. 1994, s. 27. — „národné menové jednotky“ znamenajú menové jednotky účastníckych členských štátov, ako sú tie, ktoré sú defino- vané deň pred začatím tretej etapy hospodárskej a menovej únie, 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 83 — „jednotka euro“ znamená jednotku jednotnej meny, ako je definovaná v nariadení o zavedení eura, ktorá nadobudne účinnosť k dátumu začatia tretej etapy hospodárskej a menovej únie. Článok 2 Prepočítacie koeficienty nebudú zaokrúhlené ani skrátené 2. na menej ako 6 platných číslic pri vykonávaní prevodov. 3. Prepočítacie koeficienty sa použijú na prepočty medzi jednotkou euro a národnými menovými jednotkami navzájom. odvodené inverzné Nebudú z prepočítacích koeficientov. koeficienty používať sa 1. Každý odkaz vykonaný v právnom nástroji na ECU, ako je uvedené v článku 109g Zmluvy a ako je definované (ES) č. 3320/94, sa nahradí odkazom na euro v nariadení v pomere jedno euro k jednému ECU. Odkazy v právnom nástroji na ECU bez takejto definície predpokladajú odkaz na ECU, ako je uvedené v článku 109g Zmluvy a ako je defino- vané v nariadení (ES) č. 3320/94; táto domnienka sa môže vyvrátiť po zohľadnení zámeru strán. 4. Peňažné čiastky, ktoré majú byť prevedené z jednej národnej meny na inú, sa najprv prevedú na peňažnú čiastku vyjadrenú v jednotke euro, pričom táto čiastka môže byť zaokrúhlená na menej ako tri desatinné miesta a potom sa pre- vedie na inú národnú menovú jednotku. Nesmie sa použiť žiadna alternatívna metóda výpočtu, pokiaľ neposkytuje rov- naké výsledky. 2. Týmto sa zrušuje nariadenie (ES) č. 3320/94. Článok 5 Tento článok sa uplatňuje od 1. januára 1999 v súlade 3. s rozhodnutím podľa článku 109j ods. 4 Zmluvy. Článok 3 Zavedenie eura nemá za následok zmenu akejkoľvek pod- mienky právneho nástroja ani oslobodenia od dlhu alebo výkonu podľa akéhokoľvek právneho nástroja, ani neposkytuje strane právo jednostranne meniť alebo ukončiť takýto nástroj. Toto ustanovenie je podmienené dohodou strán. Peňažné čiastky, ktoré majú byť zaplatené alebo účtované, keď sa vykonáva zaokrúhľovanie po prevode na jednotku euro podľa článku 4, sa zaokrúhlia smerom nahor alebo nadol na najbližší cent. Peňažné čiastky, ktoré majú byť zaplatené alebo účtované, ktoré sú prevedené na národnú menovú jednotku, sa zaokrúhlia smerom nahor alebo nadol na najbližšiu čiastkovú jednotku alebo v prípade, ak neexistuje najbližšia čiastková jed- notka, na násobok alebo zlomok čiastkovej jednotky alebo národnej menovej jednotky podľa národných právnych predpi- sov alebo praxe. Ak uplatňovanie prepočítacích koeficientov vedie k výsledku, ktorý je presne v strede, čiastka sa zaokrúhli smerom nahor. Článok 4 Prepočítacie koeficienty sa prijmú ako jedno euro vyja- ide o každú z národných mien účastníckych 1. drené pokiaľ členských štátov. Vyjadria sa na šesť platných číslic. Toto nariadenie nadobúda účinnosť deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 6 Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Luxemburgu 17. júna 1997 Za Radu predseda A. JORRITSMA-LEBBINK


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1101/97 of 17 June 1997 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: 97/401/EG: Kommissionens beslut av den 17 juni 1997 om ändring av beslut 94/324/EG om fastställande av speciella villkor för import av fiskeri- och vattenbruksprodukter från Indonesien (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Indonesia
fishery produce
fishery product
health certificate
health control
import


title: De opinie van de Europeanen over het milieu en de economische ontwikkeling in Europa.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
economic development


title: POSIZIONE COMUNE (CE) N. 33/97 definita dal Consiglio il 17 giugno 1997 in vista dell'adozione della direttiva 97/.../CE del Consiglio del ... relativa alle disposizioni e norme di sicurezza per le navi da passeggeri

eurovoc_concepts:
International Maritime Organisation
carriage of passengers
maritime safety
maritime transport
safety standard
transport safety


title: Rådets resolution av den 17 juni 1997 om utveckling av telematik inom sektorn för vägtransporter, särskilt elektronisk avgiftsbetalning

eurovoc_concepts:
EU Member State
European standard
cooperation policy
road transport
telematics
toll


title: 1997 m. birželio 17 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 94/324/EB, nustatantį konkrečias žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo iš Indonezijos sąlygastekstas svarbus EEE

text: 162 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/21 t. 31997D0401 L 166/14 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1997 6 25 KOMISIJOS SPRENDIMAS 1997 m. birželio 17 d. iš dalies keičiantis Sprendimą 94/324/EB, nustatantį konkrečias žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo iš Indonezijos sąlygas (tekstas svarbus EEE) (97/401/EB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1991 m. liepos 22 d. Tarybos direktyvą 91/493/EEB, nustatančią sveikatos reikalavimus, reglamentuo- jančius žuvininkystės produktų gamybą ir jų tiekimą į rinką (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 95/71/EB (2), ypač į jos 11 straipsnio 5 dalį, kadangi Komisijos sprendime 94/324/EB (3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 96/31/EB (4), žuvininkystės ir akvakultūros produktams į Bendriją importuoti buvo suda- rytas Indonezijos patvirtintų įmonių sąrašas; kadangi, Indone- zijos kompetentingai šis sąrašas gali būti iš dalies keičiamas; institucijai pateikus naują sąrašą, kadangi Indonezijos kompetentinga institucija pateikė naują sąrašą, į kurį įrašė 35 įmones, išbraukė 119 įmonių ir pakeitė 11 įmonių duomenis; kadangi būtina iš dalies pakeisti patvirtintų įmonių sąrašą; kadangi šiame sprendime numatytos priemonės buvo parengtos Komisijos sprendime 90/13/EEB (5) nustatyta tvarka, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Sprendimo 94/324/EB B priedas pakeičiamas šio sprendimo priedu. 2 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje 1997 m. birželio 17 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys (1) OL L 268, 1991 9 24, p. 15. (2) OL L 332, 1995 12 30, p. 40. (3) OL L 145, 1994 6 10, p. 23. (4) OL L 9, 1996 1 12, p. 6. (5) OL L 8, 1990 1 11, p. 70. 03/21 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 163 PRIEDAS „B PRIEDAS PATVIRTINTŲ ĮMONIŲ SĄRAŠAS Patvirtinimo numeris Įmonė Adresas 003. 07. B PT. AGUNG JAYASARI SAKTI 008. 11. B PT. AORTA Palembang, South Sumatra Semarang, Central Java 011. 24. B PT. BANGGAI SENTRAL SHRIMP Batui-Luwuk, Central Sulawesi 013. 10. B PT. BONECOM 015. 13. B PT. BUMI MENARA INTERNUSA 017. 13. B PT. CANDI JAYA AMERTA 019. 21. D PD. ANUGRAH FOOD INDUSTRY 020. 13. B PT. CENTRAL WINDU SEJATI Jakarta Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java Tanjung Pinang, Riau Sidoarjo, East Java 024. 10. B PT. DHARMA SAMUDRA FISHING INDUSTRIES Jakarta 025. 07. B PT. DHARMA NIAGA Palembang, South Sumatra 026. 08. B PT. DIPASENA CITRA DARMAJA PLANT I Lampung 027. 13. B PT. DUA MUTIARA 032. 11. B PT. FISHINDOMAKMUR SANTOSO 035. 02. B PT. GROWTH PACIFIC 036. 10. B PT. HALIMAS SAKTI SEJATI 041. 13. B PT. INDONUSA ROYAL SEAFOOD CORP. 042. 09. B PT. INTIMINA SETIATAMA 044. 13. B PT. ISTANA CIPTA SEJAHTERA 046. 02. A PT. JUTA JELITA 046. 02. B PT. JUTA JELITA 053. 07. B PT. LAURA INDO 054. 07. B PT. LESTARI MAGRIS PLANT I 055. 10. B PT. LOLA MINA 060. 13. B PT. MEGA MARINE PRIDE 063. 13. B PT. MINA KENCANA SEJAHTERA 065. 19. B PT. MISAJA MITRA 066. 21. B PT. MISAJA MITRA 069. 13. B PT. MODERN SINAR JAYANTARA 070. 13. B PT. MULTI PRAWN Sidoarjo, East Java Semarang, Central Java Medan, North Sumatra Jakarta Pasuruan, East Java Cirebon, West Java Banyuwangi, East Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra Palembang, South Sumatra Palembang, South Sumatra Jakarta Pasuruan, East Java Sidoarjo, East Java Kota Baru, South Kalimantan Samarinda, East Kalimantan Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java 077. 10. B PT. PANGGUNG ENTERPRISE Ltd Jakarta 087. 02. B PT. RED RIBBON INDONESIA CORP. Medan, North Sumatra 089. 21. B PT. SAMARINDA CENDANA COLD STORAGE & INDUSTRIES Samarinda, East Kalimantan 093. 13. B PT. SARI TIRTA JAYA Banyuwangi, East Java 095. 13. B PT. SEKAR BUMI I 096. 13. B PT. SEKAR BUMI II 097. 13. D PT. SEKAR LAUT 099. 13. B PT. SEKAR MULYA Waru, East Java Sidoarjo, East Java Sidoarjo, East Java Sidoarjo, East Java 106. 21. B PT. SUMBER KALIMANTN ABADI Tarakan, East Kalimantan 108. 13. B PT. SURI TANI PEMUKA 110. 13. B PT. SURYA ALAM TUNGGAL 118. 02. B PT. TIMUR JAYA I 118. 02. C PT. TIMUR JAYA I Banyuwangi, East Java Sidoarjo, East Java Tj. Balai Asahan, North Sumatra Tj. Balai Asahan, North Sumatra 119. 11. B PT. TIRTA RAYA MINA (PERSERO) Pekalongan, Central Java 164 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/21 t. Patvirtinimo numeris Įmonė Adresas 120. 13. B PT. TITANI ALAM SEMESTA 126. 13. B PT. UJUNG TIMUR 134. 13. B PT. WINDU BLAMBANGAN SEJATI 135. 13. B PT. WINDU MUTIARA 137. 19. B PT. WIRONTONO 138. 13. B PT. ANEKA TUNA INDONESIA 138. 13. C PT. ANEKA TUNA INDONESIA 139. 13. C PT. AVILA PRIMA 140. 11. C PT. BALI MAYA PERMAI 144. 02. B 144. 02. C PT. MEDAN TROPICAL CANNING & FROZEN INDUSTRIES PT. MEDAN TROPICAL CANNING & FROZEN INDUSTRIES 144. 13. C PT. BLAMBANGAN RAYA 145. 25. C PT. DEHO CANNING 148. 13. C PT. MAYA MUNCAR 149. 18. B PT. UJUNG TIMUR 150. 18. B PT. WINDU ALAM 151. 10. B PT. OCEAN MITRAMAS Gresik, East Java Sidoarjo, East Java Banyuwangi, East Java Banyuwangi, East Java Banjarmasin, South Kalimantan Malang, East Java Malang, East Java Banyuwangi, East Java Pekalongan, Central Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra Banyuwangi, East Java Bitung, North Sulawesi Banyuwangi, East Java Pontianak, West Kalimantan Pontianak, West Kalimantan Jakarta (KM Mitramas 3) 151. 13. C PT. REX CANNING AND FROZEN INDUSTRY Pasuruan, East Java 152. 10. B PT. OCEAN MITRAMAS 153. 27. C PT. CITRARAJA AMPAT CANNING 154. 13. B PT. KARYA KENCANA SUMBERSARI 156. 11. B PT. NAGAMAS SAKTI PERKASA 161. 13. B PT. BUMIMAS INDAH 163. 02. A PT. CENTRAL WINDU SEJATI 163. 02. B PT. CENTRAL WINDU SEJATI Jakarta (KM Mitramas 5) Sorong, Irian Jaya Sidoarjo, East Java Semarang, Central Java Pasuruan, East Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra 172. 19. B PT. KALIMANTAN FISHERY Banjarmasin, South Kalimantan 174. 21. B PT. MALINDO KENCANA UTAMA Tarakan, East Kalimantan 175. 13. B PT. MARINE CIPTA AGUNG 178. 11. B PT. MISAJA MITRA 179. 27. C PT. MULTI TRANSPECHE INDONESIA Pasuruan, East Java Pati, Central Java Biak, Irian Jaya 183. 10. B PT. RED RIBBON INDONESIA CORPORATION Jakarta 186. 13. B PT. SEKAR KATOKICHI Sidoarjo, East Java 197. 18. B PT. CENTRAL COLD STORAGE PRATAMA SAKTI Pontianak, West Kalimantan 198. 08. B PT. DIPASENA CITRA DARMAJA PLANT II Lampung 199. 11. D PT. INDOSIGMA SURYA CORPORATION Semarang, Central Java 201. 02. B PT. INTIMAS SURYA 204. 13. D PT. MIWON MINA SAMUDRA 205. 13. B PT. MUSTIKA BAGUS 207. 13. B PT. SK. FOODS INDONESIA 209. 09. B PT. FEGA AQUAFARMINDO Jakarta Sumenep, Madura Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java Tangerang, West Java 210. 13. D PT. PERUSAHAAN KERUPUK "SURYA JAYA" Sidoarjo, East Java 211. 13. B PT. ARGA ANAN NUSA 212. 13. B PT. ERATAMA PUTRA MANDIRI 213. 01. B PT. UJUNG TIMUR LANGSA 214. 10. B PT. MOONSTAR TUNAINDO 215. 14. B PT. SARI SEGAR LAUT 216. 15. B PT. SARI ALAM Pasuruan, East Java Surabaya, East Java Langsa, Aceh Jakarta Denpasar, Bali Mataram, Nusa Tenggara Barat 217. 11. B PT. AQUAFARM NUSANTARA Semarang, Central Java 218. 10. B PT. NAGAMAS SAKTI PERKASA Jakarta 03/21 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 165 Patvirtinimo numeris Įmonė Adresas 220. 07. B PT. CAHAYA BINTANG LAUT ABADI Bangka, Palembang 221. 21. B PT. NELAYAN ABADI KALIMANTAN 222. 21. B PT. TUNAS NELAYAN MANDIRI Tarakan, East Kalimantan Tarakan, East Kalimantan 223. 02. B PT. PULAU SALJU INDAH LESTARITj. Balai Asahan, North Sumatra 224. 02. B PT. PUTRA ALI SENTOSA Sibolga, North Sumatra 225. 10. B PT. FISHINDOMAKMUR SANTOSO 226. 10. B PT. CITRA DIMENSI ARTHALI 227. 13. B PT. SCRUM INDONESIA 228. 13. B PT. MEGAH SETYA NUGRAHA Jakarta Jakarta Probolinggo, East Java Surabaya, East Java 229. 08. B PT. CENTRAL PERTIWI BRATASENA Lampung 230. 13. B PT. HARAPAN BENDERANG 231. 13. B PT. UJUNG TIMUR 232. 13. B PT. MIWON MINA SAMUDRA Banyuwangi, East Java Banyuwangi, East Java Sumenep, East Java A = Švieži žuvininkystės produktai. B = Sušaldyti žuvininkystės produktai. C = Konservuoti žuvininkystės produktai. D = Rūkyti, sūdyti, dehidruoti arba marinuoti žuvininkystės produktai. “


title: VERORDENING (EG) Nr. 1099/97 VAN DE COMMISSIE van 17 juni 1997 tot vaststelling van de representatieve prijzen en de aanvullende invoerrechten in de sectoren slachtpluimvee en eieren, alsmede van ovoalbumine, en tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1484/95


title: 97/390/EY: Neuvoston päätös, tehty 17 päivänä kesäkuuta 1997, luvan antamisesta Portugalin tasavallalle jatkaa keskinäisiä kalastussuhteita Etelä-Afrikan tasavallan kanssa koskevan sopimuksen voimassaoloa 7 päivään maaliskuuta 1998 asti

eurovoc_concepts:
Portugal
South Africa
fishing agreement


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1336/97/EÜ, 17. juuni 1997, üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate suuniste kohta

eurovoc_concepts:
EU aid
action programme
project of common interest
trans-European network
transmission network

text: 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 141 31997D1336 L 183/12 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11. 7. 1997 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1336/97/EÜ, 17. juuni 1997, üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate suuniste kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 129d esimest lõiku, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (3) toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras (4) vastavalt lepituskomitees 16. aprillil 1997 heakskiidetud ühis- tekstile ning arvestades, et: (1) (2) (3) üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude loomise ja arendamise eesmärk on tagada teabe ringlus ja vaheta- mine kogu ühenduses; nimetatud seadmete olemasolu on vajalik selleks, et ühenduse kodanikud ja vastav tööstusharu – eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad – saaksid täielikult ära kasutada telekommuni- katsiooni pakutavad võimalused ja seega luua “infoühis- konna”, milles rakenduste, teenuste ja telekommunikat- sioonivõrkude areng on äärmiselt oluline selleks, et taga- da kõigile kodanikele, äriühingutele ja ametivõimudele, sealhulgas ka neile, kes asuvad vähem arenenud või igasuguse neile vajaliku teabe kaugemates piirkondades, kättesaadavus olenemata selle liigist või kogusest; valges raamatus “Kasv, konkurentsivõime, tööhõive” rõ- hutas komisjon, kui oluline on luua infoühiskond, mis liiki majanduslike, poliitiliste ja sotsiaalsete suhete uut tekkimisega aitab Euroopa Liidul toime tulla järgmise sajandi uute väljakutsetega, sealhulgas töökohtade loomi- sega; seda tunnistati Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtu- misel 1993. aasta detsembris; tuleb tagada kaupade, siseturg on piirideta ala, kus isikute, kapitali ja teenuste vaba liikumine ja kus juba vastuvõetud või vastuvõetavad ühenduse meetmed eel- teabevahetust üksikisikute, ette- davad märkimisväärset (1) EÜT C 302, 14. 11. 1995, lk 23 ja EÜT C 175, 18. 6. 1996, lk 4. (2) EÜT C 39, 12. 2. 1996, lk 20. (3) EÜT C 129, 2. 5. 1996, lk 32. (4) Euroopa Parlamendi 1. veebruari 1996. aasta arvamus (EÜT C 47, 19. 2. 1996, lk 15), nõukogu 21. märtsi 1996. aasta ühisseisukoht (EÜT C 134, 6. 5. 1996, lk 18) ja Euroopa Parlamendi 17. juuli 1996. aasta otsus (EÜT C 261, 9. 9. 1996, lk 59). Euroopa Parlamendi 14. mai 1997. aasta otsus ja nõukogu 26. mai 1997. aasta otsus. ettevõtjate võtjate ja ametiasutuste vahel; tõhusate teabevahetusva- hendite olemasolu on äärmiselt oluline selleks, et paran- dada kõnealuse teabevahetuse saab tagada üleeuroopaliste telekommuni- katsioonivõrkude abil; üleeuroopalised telekommunikat- sioonivõrgud tugevdavad ühenduse sotsiaalset ja majan- duslikku ühtekuuluvust; konkurentsivõimet; (4) (5) (6) (7) üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude loomine ja arendamine peab võimaldama üksikisikutel, ettevõtjatel ja ametiasutustel vabalt teavet vahetada, austades üksik- isikute õigust eraelu puutumatusele ning intellektuaal- omandi ja tööstusomandiga seotud õigusi; 1994. aasta juunis soovitas rühm silmapaistvaid tööstus- tegelasi 24. –25. juuni 1994. aasta Euroopa Ülemkogu Kérkyra kohtumiseks ettevalmistatud ettekandes “Euroo- pa ja globaalne infoühiskond” rakendada üleeuroopalised telekommunikatsioonivõrgud ja kindlustada nende vas- tastikune sidumine kõigi Euroopa võrkudega; ettekandes käsitleti mobiilsidet infoühiskonna alustalana, mille või- malusi tuleks tugevdada; Kérkyral kohtunud Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks; komisjon järgis neid soovitusi Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud teatises “Euroopa tee infoühiskonda: tegevuskava”; seda tegevuskava käsitlenud 28. septembri 1994. aasta nõukogu istungi kokkuvõtetes rõhutati, et globaalse, ühtse ja tasakaalustatud lähenemise põhjal toimuv andmeliikluse infrastruktuuride kiire areng on ühendusele äärmiselt oluline; asutamislepingu artikliga 129c on ette nähtud, et ühen- dus sätestab suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid; nendes suunistes tuleb kindlaks määrata ühist huvi pakkuvad projektid; telekommunikatsiooni infrastruktuuride valdkonnas hõlmavad üleeuroopalised võrgud kõnealuste võrkude kolm tasandit: rakendused, üldteenused ja baasvõrgud; 142 (8) (9) ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd infoühiskonna areng ei ole võimalik ilma kättesaadavate rakendusteta, eelkõige vajatakse ühishuvidele vastavaid rakendusi, mis vastaksid võimalikult suurel määral kasu- tajate vajadustele ja võtaksid vajaduse korral arvesse ka vanurite ja puuetega inimeste vajadusi; seega on raken- dused ühist huvi pakkuvate projektide oluline osa; kaug- töö seisukohast oluliste rakenduste puhul tuleb eelkõige arvesse võtta asjaomastes liikmesriikides töötajate õiguste suhtes kohaldatavaid õigusnorme; (15) otsuse 94/802/EÜ (3) kohaselt loodud programm Esprit (teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse, sealhulgas de- monstratsioonide eriprogramm infotehnoloogia valdkon- nas (1994–1998)) on ette valmistanud aluse ja loonud tehnilise baasi infotehnoloogia rakenduste kasutuselevõt- miseks; võib juhtuda, et ühist huvi pakkuvaid projekte rakenda- takse mitmel juhul praegustes telekommunikatsioonivõr- kudes, eelkõige EURO-ISDN-võrgus, ja selle raames pa- kutakse ka üleeuroopalisi rakendusi; koostada tuleb suu- nised projektide huvi selliste kindlaksmääramiseks; pakkuvate ühist (10) valitud ettepanekute rakendamine ja ühenduses liikmes- riikide või piirkondlikul tasandil võetud samalaadsed algatused tuleks kooskõlastada; (16) otsuse 91/353/EMÜ (4) kohaselt loodud teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse eriprogrammidega üldist huvi pakkuvate telemaatiliste süsteemide valdkonnas (1991– 1994) ja otsuse 94/801/EMÜ (5) kohaselt loodud teadu- suuringute ja tehnoloogia arenduse, sealhulgas demons- tratsioonide eriprogrammiga üldist huvi pakkuvate tele- maatiliste rakenduste valdkonnas (1994–1998) on ette valmistatud alus üldist huvi pakkuvate koostalitlusvõime- liste rakenduste kasutuselevõtmiseks kogu Euroopas; (11) selliste projektide valimisel ja rakendamisel tuleks arvesse võtta kõiki praeguste ja uute teenuseosutajate pakutavaid infrastruktuure; (17) (12) 9. novembril 1995 võtsid Euroopa Parlament ja nõuko- gu vastu otsuse nr 2717/95/EÜ EURO-ISDNi (integraal- teenuste digitaalvõrk) kui üleeuroopalise võrgu arenda- mise kohta; (1) (13) hulgas võrkudest, nende praegustest olemasolevast ISDN-võrgust, on kujunemas perspektiivsed võrgud, mil- le pakutav andmeedastuskiirus ulatub samale tasemele lairibavõrgu võimalustega ja mida saab kohandada erine- vate vajadustega, eelkõige multimeediateenuste ja -raken- integreeritud lairibavõrkude (IBC- duste pakkumisega; võrkude) loomine on sellise arengu tulemus; IBC-võrgud on infoühiskonna rakenduste ideaalne lähtekoht; tehnoloogia raamprogrammi tuleb tagada üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrku- de arendamise (eesmärgiga lahendada tegelikud problee- mid, mitte tegeleda puhtalt eksperimentaalsete projekti- dega) ja ühenduse eri programmide, eelkõige teadusuu- demonstratsioonide ringute, arengu neljanda ja keskmise suurusega ettevõtjaid toetavate programmide, teabesisaldusele suunatud programmide (näiteks INFO ja muu infoühiskonna tegevuse 2000 ja MEDIA II) tulemuslik koordineerimine; selline koordineerimine tu- leb tagada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustes ettenähtud projektide puhul, mida kohaldatakse üleeu- roopaliste võrkude suhtes; eriprogrammide, väikesi ja (14) kohaselt otsuse 91/352/EMÜ (2) loodud programm RACE (teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse eripro- (1990–1994)) on gramm sidetehnoloogia valdkonnas ette valmistanud aluse ja loonud tehnilise baasi IBC- võrkude kasutuselevõtmiseks Euroopas; (18) asutustevaheliste koostalitlusvõime telemaatikavõrkude tagamiseks ettenähtud meetmed kuuluvad prioriteetide hulka, mis on vastu võetud kooskõlas üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate käesolevate suu- nistega; (1) EÜT L 282, 24. 11. 1995, lk 16. (2) EÜT L 192, 16. 7. 1991, lk 8. (3) EÜT L 334, 22. 12. 1994, lk 24. (4) EÜT L 192, 16. 7. 1991, lk 18. (5) EÜT L 334, 22. 12. 1994, lk 1. 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 143 (19) (20) 24. juuli 1993. aasta teatises ettevalmistavate meetmete kohta üleeuroopaliste võrkude valdkonnas seoses lairiba integraalsidevõrkudega tunnistas komisjon, et koos kõne- aluse sektori ettevõtjatega on vaja võtta ettevalmistavad meetmed vajalike suuniste koostamiseks; nimetatud meetmete tulemustest lähtuvad käesolevas otsuses sätes- tatud suunised IBC-võrkude kohta; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 liberaliseeritakse telekommunikatsioonisektorit järk-jär- gult; üleeuroopaliste rakenduste, üldteenuste ja baasvõr- kude areng sõltub üha enam erainitsiatiivist; kõnealune üleeuroopaline areng peab Euroopa tasandil vastama turu vajadustele või ühiskonna tegelikele ja märkimis- väärsetele vajadustele, mida turujõud üksi ei rahulda; eespool öeldut arvesse võttes palutakse sektori huvitatud ettevõtjatel esitada konkreetsed ettepanekud asjaomases korras, mis annab kõigile võrdsed võimalused; nimetatud kord tuleb määratleda; ühist huvi pakkuvate projektide kindlaksmääramisel abistab komisjoni komitee; võrkude telekommunikatsiooni Käesolevas otsuses sätestatakse suunised, mis hõlmavad üleeu- roopaliste infrastruktuuride valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid. Ühist huvi pakkuvate projektide kindlaksmääramiseks käes- olevates suunistes loetletakse sellised projektid I lisas ja sätesta- takse nende täpsema kindlaksmääramise kord ja kriteeriumid. Artikkel 2 Ühendus toetab võrkude vastastikust sidumist telekommunikat- infrastruktuuride valdkonnas, koostalitlusvõimeliste tee- siooni nuste ja rakenduste loomist ja arendamist ning juurdepääsu neile, et: (21) 20. detsembril 1994. aastal sõlmiti Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vaheline modus vivendi, mis käsit- leb asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud korras vas- tuvõetud õigusaktide rakendusmeetmeid; (1) — soodustada üleminekut infoühiskonda, saada uute võrkude ja rakenduste kasutamise kogemusi ühiskondlikus tegevuses, aidata kaasa sotsiaalsete ja kultuuriliste vajaduste rahuldami- sele ning parandada elukvaliteeti, (22) ühist huvi pakkuvate projektide puhul, mis on seotud mingi liikmesriigi territooriumiga, on nõutav asjassepuu- tuva liikmesriigi heakskiit; (23) komisjon ja liikmesriigid peavad võtma meetmeid, et tagada võrkude koostalitlusvõime ning koordineerida ühest küljest liikmesriikide üleeuroopaliste telekommuni- katsioonivõrkude loomisega seotud tegevust ja teisest küljest vastavaid siseriiklikke projekte, kuivõrd see on vajalik üldise ühtsuse tagamiseks; (24) infoühiskonna optimaalse arengu huvides on oluline tagada tõhus teabevahetus ühenduse ja kolmandate riiki- de ja eelkõige Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osa- lisriikide või ühendusega assotsiatsioonilepingu sõlminud riikide vahel; — parandada konkurentsi ühenduse ettevõtjate, eelkõige väi- keste ja keskmise suurusega ettevõtjate vahel, ning tugevda- da siseturgu, — tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, võttes arvesse eelkõige vajadust siduda saared, raskesti ligipääseta- vad ja perifeersed piirkonnad ühenduse keskregioonidega, — kiirendada uute kasvavate valdkondade arengut ja luua seega uusi töökohti. Artikkel 3 Artiklis 2 nimetatud eesmärkide saavutamiseks on esmatähtis: — uurida ja kinnitada Euroopa infoühiskonna arengut toetava- te rakenduste, eelkõige ühist huvi pakkuvate rakenduste tehnilist ja kaubanduslikku otstarbekust ja võtta need seejä- rel kasutusele, (25) kõnealuste suuniste kohaste meetmete suhtes kohaldatak- se siiski täies ulatuses asutamislepingus ja rakendusakti- des sätestatud konkurentsieeskirju, (1) EÜT C 102, 4. 4. 1996, lk 1. — uurida ja kinnitada nende rakenduste otstarbekust, mis, parandades kogu ühenduses juurdepääsu teabele ja toetudes Euroopa kultuurilisele mitmekülgsusele, aitavad kaasa ma- janduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele, ja võtta need seejärel kasutusele, 144 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd — stimuleerida piiriüleseid piirkondadevahelisi algatusi ja eel- kõige ebasoodsamaid piirkondi hõlmavaid algatusi üleeu- roopaliste telekommunikatsiooniteenuste ja -rakenduste käi- vitamiseks, — võrkude vastastikuse seotavuse, lairibateenuste ja -rakendus- te ning nende jaoks vajaliku infrastruktuuri koostalitlusvõi- me edendamine, eelkõige multimeediarakenduste puhul, ning olemasolevate teenuste ja rakenduste ning lairibatee- nuste ja -rakenduste vahelise koostalitlusvõime edendamine. — uurida ja kinnitada nende rakenduste ja teenuste otstarbe- kust, mis aitavad kaasa siseturu tugevdamisele ja töökohtade loomisele, eelkõige nende puhul, mis võimaldavad väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel parandada oma konku- ja võtta rentsivõimet nii ühenduses kui kogu maailmas, need seejärel kasutusele, — määrata kindlaks selliste üleeuroopaliste üldteenuste tehnili- ne ja kaubanduslik otstarbekus, mis pakuksid katkematut juurdepääsu igasugusele teabele, seda ka maapiirkondades ja äärealadel, ning mis oleksid koostalitlusvõimelised sama- laadsete teenustega mujal maailmas, ning uurida selliseid teenuseid ja need seejärel kinnitada, — uurida ja kinnitada integreeritud lairibavõrkude (IBC-võrku- de) otstarbekust, kuivõrd see on vajalik selliste rakenduste ja teenuste jaoks, ja aidata kaasa selliste võrkude vastastikusele seotavusele, — teha kindlaks ja kõrvaldada kõigi telekommunikatsioonivõr- kude komponentide tulemuslikku sidumist ja koostalitlus- võimet takistavad puudused ja puuduvad lülid ühenduses ja ülemaailmselt, pöörates erilist tähelepanu I lisas määratletud telekommunikatsiooni baasvõrkudele. Artikkel 4 Artiklis 2 määratletud eesmärkide saavutamiseks rakendatavate üldmeetmete hulka kuulub: — ühist huvi pakkuvate projektide täpsustamine loodava töö- programmiga, — toimingud, mille eesmärk on suurendada üksikisikute, ette- võtjate ja ametiasutuste teadlikkust sellest, millist kasu või- vad neile tuua uued perspektiivsed üleeuroopalised telekom- munikatsiooniteenused ja -rakendused, Artikkel 5 Üleeuroopaliste võrkude arendamine telekommunikatsiooni inf- rastruktuuride valdkonnas toimub käesoleva otsuse kohaselt ühist huvi pakkuvate projektide rakendamise abil. Ühist huvi pakkuvad projektid on loetletud I lisas. Artikkel 6 Vastavalt artiklitele 7, 8 ja 9 määratakse I lisas loetletud ühist huvi pakkuvad projektid täpsemalt kindlaks II lisas esitatud kriteeriumide põhjal. Kindlaksmääratud projektide puhul on õigus saada ühenduse toetust vastavalt nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrusele (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas. (1) Artikkel 7 Pärast konsulteerimist sektori ettevõtjatega ning võttes 1. arvesse muid üleeuroopalisi võrke käsitlevaid põhimõtteid val- mistab komisjon I lisa põhjal ette tööprogrammi, mis võetakse vastu artiklis 8 sätestatud korras, ja kutsub seejärel üles ettepa- nekuid esitama. Komisjon kontrollib, kas liikmesriigi territooriumiga seo- 2. tud projektid on asjaomane liikmesriik heaks kiitnud. Artikkel 8 1. Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab komisjon. — toimingud, mille eesmärk on stimuleerida kasutajate ja teenusepakkujate ühiseid algatusi projektide käivitamiseks üleeuroopaliste eelkõige IBC-võrkude valdkonnas, telekommunikatsioonivõrkude, Artikli 9 lõikes 1 täpsustatud juhtudel abistab komisjoni 2. komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja. — rakenduste ja eelkõige ühist huvi pakkuvate rakenduste otstarbekuse uurimise ja kinnitamise ning hilisema kasuta- mise toetamine asutamislepingus sätestatud meetodite raa- mes ning avaliku sektori/erasektori koostöö, eelkõige part- nerluse soodustamine, — tööhõive ja majanduskasvu allikaks olevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele mõeldud teenuste ja raken- duste pakkumise ja kasutamise soodustamine, Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastu- võtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindaja- te hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. (1) EÜT L 228, 23. 9. 1995, lk 1. 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 145 Komisjon võtab kavandatavad meetmed vastu, kui need on kooskõlas komitee arvamusega. Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõ- las või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon viivitamata nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Kui nõukogu ei ole kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest otsust teinud, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu. Artikkel 9 Artiklis 8 sätestatud korda kohaldatakse järgmistel juhtu- 1. del: — artiklis 7 nimetatud tööprogrammi ettevalmistamine ja aja- kohastamine, — ettepanekute esitamise üleskutsete sisu kindlaksmääramine, — ühist huvi pakkuvate projektide täpsem kindlaksmääramine II lisas esitatud kriteeriumide põhjal, — täiendavate toetus- ja koordineerimismeetmete kindlaksmää- ramine, — meetmed, mis võetakse tööprogrammi rakendamise hinda- miseks rahalisel ja tehnilisel tasandil. Komisjon teatab komiteele tööprogrammi rakendamisel 2. tehtud edusammudest igal koosolekul. Artikkel 10 Artikkel 12 Käesolev otsus ei piira liikmesriikide ega ühenduse finantsko- hustusi. Artikkel 13 Nõukogu võib igal üksikjuhul eraldi anda asutamislepingu artiklis 228 sätestatud korras loa kolmandate riikide, eelkõige Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide või ühenduse- ga assotsiatsioonilepingu sõlminud riikide osalemiseks, et nad saaksid aidata kaasa ühist huvi pakkuvate projektide rakenda- misele ja edendada telekommunikatsioonivõrkude vastastikust seotavust ja koostalitlusvõimet, tingimusel et sellega ei kaasne ühenduse toetuse suurenemine. Artikkel 14 Komisjon esitab iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide ko- miteele aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta. Aruanne sisaldab hinnangu ühenduse toetusel eri projektide raames saavutatu kohta üldiste eesmärkidega võrreldes ja pärast rakenduste kasutuselevõtmist üldhinnangu rakenduste kasutuse- levõtmise sotsiaalse ja ühiskondliku mõju kohta. Koos kõnealuse aruandega esitab komisjon asjakohased ettepa- nekud käesoleva otsuse I lisa läbivaatamiseks tehnilise arengu ja omandatud kogemuste põhjal. Kui neljanda aasta 31. detsembriks ei ole vastu võetud otsust, loetakse I lisa aegunuks, välja arvatud kõnealuseks kuupäevaks Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud ettepanekute esitamise üleskutse. Käesolevat otsust kohaldatakse integraalteenuste digitaalvõrgu (ISDN-võrgu) suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 2717/95/EÜ kohaldamist. Artikkel 15 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 11 Brüssel, 17. juuni 1997 Liikmesriigid võtavad kõik meetmed, et toetada ühist huvi pakkuvate projektide rakendamist ühenduse eeskirjade kohaselt. Kui lubade andmise korra kasutuselevõtmine peaks vajalikuks osutuma, rakendatakse see nii kiiresti kui võimalik ühenduse õiguse kohaselt. Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja J. M. GIL-ROBLES A. JORRITSMA LEBBINK 146 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd I LISA ÜHIST HUVI PAKKUVATE PROJEKTIDE KINDLAKSMÄÄRAMINE Üleeuroopalised telekommunikatsioonivõrgud avavad ühenduse turu uutele rakendustele ja teenustele, millele toetub infoühiskonna areng. Kõnealused rakendused ja teenused on olulised selleks, et kindlustada ühenduse majanduslik heaolu ja töökohtade loomine ning tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude kirjeldamiseks kõige sobivama raamistikuna on heaks kiidetud kolmest tasandist koosnev mudel. Need tasandid on: — rakenduste tasand, mille kaudu suhtlevad kasutajad üldteenuste ja baasvõrkudega, et rahuldada oma ametialaseid, haridus- ja sotsiaalseid vajadusi, — üldteenuste tasand, mis koosneb omavahel ühilduvatest üldteenustest ja nende haldamisest. Rakenduste üldiste vajaduste toetamise ja uute rakenduste arendamiseks ja rakendamiseks ühiste vahendite pakkumisega täiendavad kõnealused teenused rakendusi ja edendavad nende koostalitlusvõimet, — baasvõrkude tasand, mis tagab füüsilise juurdepääsu võrkudele, andmeedastuse ja võrkude kommuteerimise, sealhulgas ka nende haldamise ja signaalimise. Need elemendid tagavad üleeuroopalise võrgu seotavuse. Kolm kõnealust tasandit moodustavad ühtse struktuuri, milles rakendusi toetavad kaks madalamat tasandit: üldteenused ja baasvõrgud. Rakendusi ei ole võimalik pakkuda, kui puudub üks kahest ülejäänud tasandist; iga tasand peaks siiski olema piisavalt avatud, et toetada vahetult sellest allpool paikneva tasandi elemente. Seoses sellega tuleks ühist huvi pakkuvad projektid kindlaks määrata vastavalt sellele, milline on nende talitlusvõime toetada käesolevas otsuses esitatud eesmärke. Järgmistes jagudes määratakse kindlaks üleeuroopaliste võrkude igal tasandil ühist huvi pakkuvad projektid, mis tuleb täpsemalt määratleda vastavalt artiklile 9 ja artiklis 8 sätestatud korras. 1. Rakendused ja rakendused peavad olema koostalitlusvõimelised, et Rakenduste puhul tuleb arvesse võtta lingvistilisi nõudmisi tarbijad saaksid neist võimalikult palju kasu kogu ühenduses. Võimaluse korral võetakse rakenduste puhul arvesse vähem arenenud ja hõredamalt asustatud piirkondade erivajadusi. Nad peavad olema suunatud võimalikult laiale kasutajaskonnale ja võimaldama kodanikele juurdepääsu ühist huvi pakkuvatele teenustele. Puuetega inimeste huvides tuleks juba projektide kavandamise algjärgus silmas pidada nende erivajadusi seoses teenustele juurdepääsemisega. Rakenduste alal on ühist huvi pakkuvad projektid järgmised. — Kõrgkoole ja uurimiskeskusi ühendav võrk: tuleks luua perspektiivne multimeediarakendusi sisaldav üleeuroopa- line võrk, mis ühendaks kogu Euroopa kõrgkoole ja uurimiskeskusi ning võimaldaks avatud juurdepääsu nende raamatukogudele. — Kaugõpe ja -koolitus: koolidele, kõrgkoolidele, ettevõtjatele ja üksikisikutele tuleks tagada juurdepääs perspektiiv- setele kaugõppe- ja -koolitusteenustele. Tuleks luua keskused, millele on olemas juurdepääs kogu ühenduses ja kus pakutakse õppematerjali ja koolitusteenuseid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, suurtele ettevõtja- tele, haridussüsteemidele ja riigiasutustele. Selleks et aidata kaasa infoühiskonda siirdumisele, tuleks arendada ja soodustada uusi lähenemisvõimalusi kõigile asjakohastele õppetöö- ja koolitusaspektidele. — Tervishoiutelemaatika: kasutusele tuleks võtta ühtsetel standarditel põhinevad üleeuroopalised võrgud ja rakendu- sed, mis ühendaksid ühenduse tasandil kõiki tervishoiusektori ettevõtjaid, eelkõige üldarste, haiglaid ja tervishoiu- keskusi. — Transporditelemaatika: üleeuroopalisi integreeritud makse- ja broneerimisteenuste, reisikorralduse ja marsruudikoostamise ning lasti telekommunikatsioonivõrke tuleks täies ulatuses ära kasutada selleks, et pakkuda kasutajakeskseid teenuseid transpordisektori logistilise toe valdkonnas ja selliste lisaväärtusteenuste nagu teabeteenuste, ja veokite haldamise valdkonnas. Lisaks sellele tuleks hõlmata linnapiirkondades osutatavad transporditelemaatika teenused, võttes arvesse standardimis- ja koostalitlusvõimenõudeid. Kõnealuste perspektiivsetel tavatelefonivõrku- del tagama üleeuroopaliste transpordivõrkude vastastikuse täiendavuse ja koostalitlusvõime. ja mobiiltelefonivõrkudel põhinevate teenuste kasutamine peaks võimaluse korral 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 147 — Keskkonnatelemaatika: üleeuroopalised võrgud võivad märkimisväärselt kaasa aidata keskkonnaseirele ja keskkon- na majandamisele, sealhulgas ka toimetulekule hädaolukordades. Kaasaaitamine võib seisneda selliste infosüstee- mide kasutuselevõtmises, millega kogutakse andmeid keskkonna kohta ja mille kaudu vastutavad asutused saavad nendega tutvuda, ning hädaolukordades sekkumist võimaldavate usaldusväärsete sidesüsteemide loomises. — Kaugtöö: perspektiivsete telekommunikatsioonisüsteemide võimaldatava kaugtöö (mida tehakse satelliitkontorites ja võimaluse korral kodus) arendamine aitab saavutada ennenägematu paindlikkuse seoses töökoha ja töökorral- dusega. Ametialase tegevuse detsentraliseerimise kaudu võib kaugtöö aidata vähendada igapäevasest asustuskes- kustesse sõitmisest tulenevat mõju keskkonnale. Kaugtöö arengut saab soodustada selliste projektidega, mis võimaldavad kaugtöötajatel kasutada isiklikke telemaatikavahendeid ja millega luuakse liikuvatele töötajatele kaugtöökeskusi. Eriti tuleks tähelepanu pöörata kõnealuste rakenduste hindamisele ja nende sotsiaalsete taga- järgede arvessevõtmisele. — Telemaatikateenused väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele: ühist huvi pakkuvad teenused toetavad üleeuroopaliste telekommunikatsioonirakenduste ja -teenuste kasutamist ühenduse väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates sellega, et tarbijate ja tarnijatega ning hõlmavad infoteenused ja elektronkaubanduse. Üldiselt tuleks väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid rohkem teadvustada telemaatikapõhiste lahenduste olemasolust. loovad sidemed ametiasutuste, kutseühingute, — Pakkumiste esitamine elektroonilisel teel: tuleks luua üleeuroopaline võrk pakkumiste esitamiseks elektroonilisel teel, mille abil sõlmitaks ühenduse ametiasutusi ja tarnijaid hõlmavaid riigihankelepinguid elektroonilisel viisil. — Linnade infomagistraalid: tuleks toetada selliste võrkude ja teenuste loomist, mis ühendaksid kodumajapidamisi, ettevõtteid, ühiskondlikke organisatsioone ja ametiasutusi ning mis võimaldaksid juurdepääsu teabe, hariduse, kultuuri, meelelahutuse ja turismiga seotud on-line multimeediateenustele kohalikul, piirkondlikul, riigi ja ühendu- se tasandil. Toetada tuleks linke linnavõrkude ja piirkondlike võrkude vahel. — Raamatukoguteenused: tuleks rajada mitmesuguseid raamatukogusid (riigi-, ülikooli-, teadus-, üldkasutatavad jm raamatukogud) hõlmavad üleeuroopalised perspektiivsed võrguteenused, et võimaldada tõhusat juurdepääsu nii kogu ühenduse raamatukogudes paiknevale korrastatud teadmiste kogumile kui ka kultuurilistele rikkustele ning toetada seega ühenduse majandus-, ühiskondlikku, haridus- ja kultuurielu. — Tööturul kasutatavad telemaatikateenused: tuleks kasutusele võtta võrgupõhised teenused, näiteks vabade töökoh- tade andmebaasid, et toetada ühenduse muutuvat tööturgu ja aidata võidelda töötuse vastu. ja kultuuripärand: — Keeleline rikkus ja kunstipärandit ja võimaldaksid sellega tutvuda ning mis demonstreeriksid teabeinfrastruktuuride võimalusi loominguliste püüdluste stimuleerimisel ja toetaksid nii kohalike ideede arendamist kohalikus keeles kui ka nende levitamist. tuleks käivitada projektid, mis aitaksid säilitada Euroopa kultuuri- 2. Üldteenused Üldteenuste võrkude alal on ühist huvi pakkuvad projektid järgmised. — Toimivate üleeuroopaliste teenuste rakendamine, mis peaks hõlmama eelkõige elektronposti, failiedastussüsteeme, on-line-juurdepääsu elektronandmebaasidele ja videoteenuseid. Nimetatud üleeuroopaliste üldteenuste järele on suur vajadus ja seetõttu kasutatakse nende pakkumiseks olemasolevaid või loodavaid tavatelefonivõrke või mobiiltelefonivõrke ja juba toimivaid võimalusi kasutajate juurdepääsuks neile. Need peaksid hõlmama ühenduse tasandil toimivaid teenustoiminguid, näiteks telefonikatalooge, valuutakursside tasaarvestust, kasutajaõiguste kont- rollimist, andmekaitset, infoturvet, intellektuaalomandi säilitamist ja selle eest tasumist, üleeuroopalist kioskitee- nust ja võrgus navigeerimise abi, kodanikele juurdepääsu võimaldavaid teenuseid, makseteenuseid jne. — Üldteenuste järkjärguline laiendamine multimeediakeskkonda. Kõnealused teenused pakuvad lõppkasutajale juur- depääsu multimeediateenustele ja võivad muu hulgas hõlmata multimeediaposti, suure kiirusega failiedastusteenu- seid ja videoteenuseid, sealhulgas tellitavat videoteenust. Tuleks toetada kõnealuste multimeediateenuste kasutamist äri- ja kodutarbijate hulgas ja selliste uute teenuste integreerimist nagu masintõlkimine, kõnetuvastus, graafilised kasutajaliidesed, intelligentsed agendid ning kasutaja interaktsiooni ja isikustamise vahendid. — Avaliku digitaalallkirja kasutuselevõtmine avatud teenuste pakkumise ja mobiilse kasutamise lähtekohana: üldtee- nused sõltuvad suurest hulgast üksteist täiendavatest ja omavahel konkureerivatest teenuseosutajatest. Avatud teenuste pakkumine ja mobiilne kasutamine on esmatähtis ning eeldab piisavat eraelukaitset pakkuvate elektroo- niliste nimekujude (digitaalallkirja) üldist kättesaadavust ja nende toetamist. 148 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd 3. Baasvõrgud Baasvõrkude alal on ühist huvi pakkuvad projektid järgmised. — EURO-ISDN (integraalteenuste digitaalvõrk): kaubandusliku ja tehnilise kättesaadavuse tõttu kogu Euroopas on ISDN praegu sobivaim digitaalne kommuteeritav baasvõrk, mis suudab toetada uusi teenuseid ja rakendusi. Tänu oma praegusele arengutasemele pakub see Euroopale mitmeid võimalusi ning kõnealuste uute teenuste ja rakenduste kasutuselevõtmine Euroopa tasandil põhjendab selle võrgu turu ja geograafilise hõlmavuse laiendamist. ISDN on vaid esimene etapp ning edasise arengu käigus muutub ta ainult Siiski vahendiks, mille abil kasutajad pääsevad lairibavõrgu põhiteenuste juurde. Erilist tähelepanu tuleks pöörata teenuste tulemuslikku koostalitlusvõimet takistavate puuduste kõrvaldamisele. tuleks meeles pidada, et — Asünkroonse ülekandeviisi (ATM) ja muude IBC-võrkude kaubanduslik kasutuselevõtmine: kõnealune valdkond on üleeuroopaliste huvide seisukohast olulisimaid. — Olemasolevate võrkude ja IBC-võrkude koostalitlusvõime: olemasolevad (tavatelefoni-, mobiilside- ja satelliitside- teenuste) võrgud tuleks vastastikku siduda ja need peaksid olema koostalitlusvõimelised nii omavahel kui ka ATM-põhiste suure edastuskiirusega võrkudega, et pakkuda infoühiskonna loomisel ilmnevates olukordades majanduslikult kõige otstarbekamaid lahendusi. IBC-võrkude arendamisel on kõnealune teema keskne ning eriti oluline on see nii väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kui ka äri- ja kodutarbijate turgude seisukohast. — Tavatelefonivõrkude, mobiiltelefonivõrkude ja satelliitvõrkude arendamine selleks, et toetada eespool nimetatud rakendusi ja teenuseid. 4. Eriti olulised projektid Mõned nimetatud ühist huvi pakkuvad projektid on infoühiskonna arenguks eriti olulised. Need on üldteenused, kaugõppe ja -koolituse ning kultuuripärandiga seotud ühist huvi pakkuvad rakendused, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele pakutavad teenused ning transpordi-, keskkonna- ja tervishoiutelemaatika. Neid eriti olulisi projekte või nende kombinatsioone käsitlevad ettepanekute esitamise üleskutsed avaldatakse üldjuhul vähemalt kord aastas. Seoses sellega esitab komisjon parlamendile aruande. 5. Täiendavad toetus- ja koordineerimismeetmed Lisaks ühist huvi pakkuvate projektide toetamisele peaks ühendus käivitama meetmed sobiva keskkonna loomiseks. Meetmed aitavad kaasa konsensuse saavutamisele ning siseriiklikele ja piirkondlikele abinõudele uute rakenduste ja teenuste soodustamiseks ja edendamiseks kooskõlas muudes valdkondades rakendatavate programmidega ja IBC- võrkude arendamisega. Meetmed hõlmavad konsultatsioone Euroopa standardimis- ja strateegilise planeerimise organitega ja kooskõlastamist mitmesuguste ühenduse rahastamisvahenditega finantseeritavate meetmetega. Nendesse meetmetesse kuulub: — sihtspetsifikaatide väljatöötamine ja nende poole pürgimine. Nimetatud spetsifikaadid aitavad sektori ettevõtjatel teha kindlaid investeerimisotsuseid, — IBC-võrkudele juurdepääsemiseks vajalike vahendite määratlemine kõigi kolme täpsustatud tasandi puhul, — Euroopa ja maailma standarditel põhinevate ühiste spetsifikaatide kasutuselevõtmine, — koostöö edendamine nii valdkonna ettevõtjate, eelkõige nii kaabeltelevisiooni operaatoritega sarnaste uute ja eraldiseisvate ettevõtjate vahel kui ka kasutajatega, — käesoleva otsuse kohaste toimingute koordineerimine ühenduse ja liikmesriikide programmidega. 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 149 II LISA ÜHIST HUVI PAKKUVATE PROJEKTIDE TÄPSEMA KINDLAKSMÄÄRAMISE KRITEERIUMID Ühist huvi pakkuvad projektid määratakse täpsemalt kindlaks nende projektide seast, mille valdkonna huvitatud ettevõtjad on esitanud artikli 7 kohase ettepanekute esitamise üleskutse peale, lähtuvalt sellest, kuivõrd need on kooskõlas artiklites 2 ja 3 esitatud eesmärkide ja prioriteetidega. Kõnealused projektid peavad olema riikidevahelised, see tähendab, et need peavad rahuldama mitme liikmesriigi vajadusi. Üldjuhul rakendatakse neid mitmes liikmesriigis, kuid lubatud on rakendada ka ainult ühes liikmesriigis, kui see toetab ulatuslikumat üleeuroopalist huvi. Lisaks sellele võetakse arvesse määruses (EÜ) nr 2236/95 sätestatud majandus- ja finantskriteeriume. Need kriteeriumid, mida nimetatud määruse raames kasutatakse selleks, et otsustada konkreetsele projektile rahalise toetuse andmine, on järgmised: — projekti potentsiaalne majanduslik elujõulisus, milles tuleks olla kindel, — projekti valmidus, — ühenduse sekkumise ergutav mõju riigi ja erarahastamisele, — finantsraamistiku usaldusväärsus, — otsesed ja kaudsed sotsiaal-majanduslikud mõjud, eelkõige mõju tööhõivele, — mõju keskkonnale, — eelkõige piiriüleste projektide puhul projekti eri osade ajaline koordineerimine


title: Οδηγία 97/24/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου της 17ης Ιουνίου 1997 σχετικά με ορισμένα στοιχεία και χαρακτηριστικά των δίκυκλων ή τρίκυκλων οχημάτων με κινητήρα

eurovoc_concepts:
anti-pollution device
approval
safety device
signalling device
technical standard
two-wheeled vehicle


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1100/97 DER KOMMISSION vom 17. Juni 1997 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 2805/95 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen im Weinsektor

eurovoc_concepts:
export refund
fruit juice
grape
third country
viticulture
wine


title: Council Regulation (EC) No 1131/97 of 17 June 1997 amending Regulation (EC) No 391/97 fixing, for 1997, certain measures for the conservation and management of fishery resources applicable to vessels flying the flag of Norway

eurovoc_concepts:
Norway
catch quota
derogation from EU law
fishing area
fishing licence
ship's flag


title: Beschikking Nr. 1336/97/EG van het Europees Parlement en de Raad van 17 juni 1997 betreffende een geheel van richtsnoeren voor trans-Europese telecommunicatienetwerken


title: Verordnung(EG) Nr. 1114/97 des Rates vom 17. Juni 1997 zur Einstellung des Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren der äußeren Ringe von Kegelrollenlagern mit Ursprung in Japan und zur Aufhebung der für die betreffenden Einfuhren eingeführten Antidumpingmaßnahmen


title: Forslag til Rådets forordning (EF) om genindførelse af en toldsats på 12 % på visse varer henhørende under KN- kode 5607

eurovoc_concepts:
Brazil
CCT duties
GATT
tariff preference
textile fibre

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 17. 06. 1997 KOM(97) 301 endelig udg. 97/0167 (ACC) Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om genindførelse af en toldsats på 12% på visse varer henhørende under KN-kode 5607. (forelagt af Kommissionen) If Si'- • $- V ' f e' ft-*' • ( Wî • • !f-':J - «Si*. -. fi«** " »Ilt1 I: PS*-. •«IPs • te1 UK. BEGRUNDELSE 1. I januar 1989 indførte de brasilianske myndigheder en eksportafgift på 13% på fob-prisen på sisalfibre. De brasilianske eksportører af forarbejdede sisalvarer var undtaget fra betaling af denne afgift. I betragtning af risikoen for forskelsbehandling af forarbejdningsindustrien i Fællesskabet indledte Fællesskabet konsultationer med Brasilien inden for rammerne af GATT, jf. artikel XXII. l. Der fandtes imidlertid ingen løsning, der var tilfredsstillende for begge parter. Under disse omstændigheder og for at tilskynde Brasilien til at ændre dette diskriminerende system ophævede Fællesskabet i overensstemmelse med artikel XXVIII i GATT den bundne toldsats på 12% på følgende varer: 5607 Sejlgarn,, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast: af sisal: 5607 21 00 Binde- og pressegarn 5607 29 Andre varer: 5607 29 10 Af finhed over 100 000 decitex (10 g/m) 5607 29 90 Af finhed ikke over 100 000 decitex (10 g/m). Fællesskabet foretog en suspension og ikke en endelig ændring, da dette ville gøre det muligt at fortsætte forhandlingerne med Brasilien om en gensidigt tilfredsstillende løsning. Parallelt hermed fastsatte Fællesskabet ved Rådets forordning (EØF) nr. 283/91 * autonome toldsatser på 25% for de pågældende varer. 2. I forbindelse med forhandlingerne i Uruguay-runden tilbød Fællesskabet at fastsætte tolden på sisalfibre til 12%. Anvendelsen af denne indrømmelse var genstand for en brevveksling mellem Fællesskabet og Brasilien og var betinget af, at -de brasilianske myndigheder skulle ophæve eksportafgifterne på de pågældende varer, og af, at der ikke indførtes nye tilsvarende afgifter. I denne forbindelse forpligtede Fællesskabet sig til at anvende en sats på 12%, så snart de brasilianske myndigheder kunne bekræfte, at de eksportafgifter, der anvendtes af staterne Paraiba og Bahia (der er de vigtigste producenter og eksportører af sisalfibre), endeligt var ophævet. Brasilien har ved en skrivelse bekræftet godkendelsen af "Convenio ICMS 33/94" samt vedtagelsen af dekret nr. 16293/94 og 3237, ved hvilke eksporten af sisàlfibre fra staterne Bahia og Paraiba definitivt fritages for denne eksportafgift. • Rådets forordning (EØF) nr. 283/91 af 4. 2. 1991, EFT nr. L 35 af 7. 2. 1991, s. 1. 1 foranstaltninger bragte dog Disse ikke enhver forskelsbehandling af eksporterede sisalfibre til ophør. form for afgiftsmæssig Brasilien har ved en skrivelse bekræftet, at suppleringslov nr. 87/96 af 13. september 1996 har fritaget eksporten af alle primærvarer og industrielle halvfabrikata, herunder sisalfibre, for ICMS-afgifter i alle brasilianske stater. Konklusion gensidigt Ifølge Kommissionens tilfredsstillende løsning, som på begge sider genskaber de vilkår, der herskede før 1989. Kommissionen henstiller til Rådet at træffe beslutning om en omgående genindførelse af en toldsats på 12% på de pågældende varer. opfattelse udgør denne ordning en indrømmelse er betinget af, at Brasilien Denne eksportafgifter eller afgifter med tilsvarende virkning på sisalfibre. ikke senere genindfører 3, Forslag til RÅDETS FORORDNTNO fFF) om genindfbrelse af en toldsats på 12% på visse varer RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - henhørende under KN-kode 5607. under henvisning til traktaten om oprettelsen af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 113, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: Fællesskabet sænkede importtolden på forarbejdede varer af sisal- og andre agave fibre henhørende under KN-kode 5607 21 00, 5607 29 10 og 5607 29 90 og bandt denne told til 12% i forbindelse med de multilaterale handelsforhandlinger i Tokyo-runden; den bundne sats på 12% på disse varer tilbagekaldtes efterfølgende i overensstemmelse med artikel XXVIII i GATT og erstattedes af en autonom sats på 25% i Rådets forordning (EØF) nr. 283/91 ; i forbindelse med de multilaterale handelsforhandlinger i Uruguay-runden forpligtede Fællesskabet sig til at genindføre toldsatsen på 12%, når Brasilien endeligt havde afskaffet den afgift, der af staterne Paraiba og Bahia anvendtes på eksporten af sisalfibre; Fællesskabet påtog sig denne forpligtelse på betingelse af, at Brasilien ikke anvender nye eksportafgifter eller afgifter med tilsvarende virkning på eksporten af disse varer; Brasilien har bekræftet, at eksporten af sisalfibre er undtaget fra ICMS-afgifter i alle brasilianske stater i henhold til suppleringslov 87/96 af 13. september 1996; som følge herafer det nu passende at genindføre en toldsats på 12% og ophæve Rådets forordning (EØF) nr. 283/91 for at tage hensyn til ovenstående; ovennævnte betingelse er fortsat gyldig - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 4- Bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 affattes således: ArtikfiLL KN-kode Varebeskrivelse Toldsats Supple rende enhed autonom bundet (%) 5607 Sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast: 5607 10 00 — Uændret Uændret Uændret — Af sisal eller andre agavefibre 5607 21 00 -- Binde- og pressegarn 16 12 5607 29 — Andre varer: 5607 29 10 5607 29 90 — Af finhed over 100 000 decitex (10g/m) — Af finhed ikke over 100 000 decitex (lOg/m) 16 16 12 12 Rådets forordning (EØF) nr. 283/91 ophæves. A ril Kel A ArTlKC11? Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen Fællesskabers Tidende i De Europæiske Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den. 1997 På Rådets vegne Formand FINANSIERINGSOVERSIGT Afsnit 1. Finansielle følger 1. 2. 3. 4. Forslag til Rådets forordning om genindførelse af en toldsats på 12% for visse varer af sisal. BudgÇtQversknft: (indtægtstab: ukendt) Retsgrundlag: artikel 113 Beskrivelse: Den foreslåede forordning er en følge af en forpligtelse, som Fællesskabet påtog sig under Uruguay-runden, til at genindføre den oprindelige told på 12%, når Brasilien havde afskaffet landets eksportafgifter på sisalfibre, som havde ført til, at Fællesskabet havde hævet tolden på varer af sisal til 25%. 5. Indtægtstvpe: Tab af indtægter for told betalt for tredjelande. importerede varer fra 6. Ændring i indtægtsniveau: Sænkningen af den nuværende told på 25% til 12% vil føre til et tab af toldindtægter på omkring 0,2 mio. ECU. ISSN 0254-1459 KOM(97)301 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 10 03 Katalognummer : CB-CO-97-289-DA-C ISBN 92-78-21429-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg g


title: 97/391/EF: Rådets beslutning af 17. juni 1997 om bemyndigelse af Kongeriget Spanien til at videreføre aftalen om de gensidige fiskeriforbindelser med Den Sydafrikanske Republik indtil den 7. marts 1998

eurovoc_concepts:
South Africa
Spain
fishing agreement


title: Le chômage dans les régions de l'Union européenne en 1996.

eurovoc_concepts:
EU Member State
employment statistics
female unemployment
regional statistics
unemployment
youth unemployment


title: GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 29/97 antagen av rådet den 17 juni 1997 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv nr 97/.../EG om ändring av direktiv 76/116/EEG, 80/876/EEG, 89/284/EEG och 89/530/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gödselmedel

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
approximation of laws
fertiliser
labelling
packaging


title: FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 29/97 fastlagt af Rådet den 17. juni 1997 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/.../EF om ændring af Rådets direktiv 76/116/EØF, 80/876/EØF, 89/284/EØF og 89/530/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om gødning


title: Voorstel voor een besluit van de Raad betreffende vervanging van leden van het Comité van het Europees Sociaal Fonds

eurovoc_concepts:
European Social Fund
appointment of staff
committee (EU)

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 17. 06. 1997 COM(97) 308 def. Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD betreffende vervanging van leden van het Comité van het Europees Sociaal Fonds (door de Commissie ingediend) BESLUIT VAN DE RAAD van betreffende vervanging van leden van het Comité van het Europees Sociaal Fonds DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, gelet op Verordening (EEG) n° 4253/88 van de Raad van 19 december 1988 tot vaststelling van toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) n° 2052/88 met betrekking tot de coördinatie van de bijstandsverlening uit de onderscheiden Structuurfondsen enerzijds en van die bijstandsverlening met die van de Europese Investeringsbank en de andere bestaande financieringsinstrumenten anderzijds (1), inzonderheid op artikel 28, derde alinea, gezien het voorstel van de Commissie, overwegende dat de Raad op voordracht van de Commissie bij besluit van 23 oktober 1995 (2), de gewone en plaatsvervangende leden van het Comité van het Europees Sociaal Fonds heeft benoemd voor een periode die afloopt op 22 oktober 1998; overwegende dat er zetels voor een gewone leden vacant zijn geworden; overwegende dat er zetels voor een plaatsvervangende leden vacant zijn geworden; overwegende dat het gaat om de categorie van Regeringsvertegenwoordigers; overwegende dat het gaat om de categorie van Werkgeversvertegenwoordigers; overwegende dat het gaat om de categorie van Werknemersvertegenwoordigers; overwegende dat er leden benoemd moeten worden voor de vacant geworden zetels in het Comité van het Europees Sociaal Fonds, (1) PB n" L 374 van 31. 12. 1988, blz. 1. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) n" 3193/94 (PB n" L 337 van 24. 12. 1994, blz. 11). (2) PB n° C 296 van 10. 11. 1995, blz. 7. BESLUIT: Artikel 1 Als leden van het Comité van het Europees Sociaal Fonds worden benoemd voor de verdere duur van de ambtstermijn van de te vervangen leden, dat wil zeggen tot en met 22 oktober 1998: Vertegenwoordigend: Lid: die zat vervangen: DENEMARKEN DENEMARKEN IERLAND PORTUGAL ZWEDEN ZWEDEN ZWEDEN VERENIGD KONINKRIJK VERENIGD KONINKRIJK De Werknemers De Regering De Regering De Regering De Werknemers Dé Regering De Werkgevers De Regering De Werkgevers Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Gewoon Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Plaatsvervangend Mevrouw Marie Louise KNUPPERT De Heer Allan PHILIPS De Heer Hugh MYDEN Mevrouw Ana VALE De Heer Leif DERGEL Mevrouw Anne-Marie QVARFORT Mevrouw Karin EKENGER Mevrouw Anne-Marie LAWLOR De Heer Rhian CHILCOTT De Heer I. WISTISEN De Heer A. KNUDSEN Mevrouw Freda NOLAN Mevrouw M. C. MEDEIROS SOARES De Heer Anders FORSMAN Mevrouw Erika THELNtNG Mevrouw Ingrid JERNECK Mevrouw June MILLIGAN De Heer Alan ARMJTAGE Dit besluit wordt bekendgemaakt in het Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 2 Gedaan te Brussel, XPCMTXtS mut RL 27/05/97-2 Voor de Raad De Voorzitter ISSN 0254-1513 COM(97) 308 def. DOCUMENTEN NL 05 01 Catalogusnummer : CB-CO-97-294-NL-C ISBN 92-78-21490-6 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg


title: Eisen und Stahl : monatlich 5/1997.,Iron and steel : monthly 5/1997.,Sidérurgie : mensuel 5/1997.

eurovoc_concepts:
EU Member State
industrial statistics
iron and steel industry
third country


title: European public opinion on the environment and economic development in Europe.