title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1945/97 von Esko SEPPÄNEN an die Kommission. BSE-Seuche in den Niederlanden

eurovoc_concepts:
EU Member State
Netherlands
animal disease
cattle
epidemic
exchange of information
public health
veterinary legislation

text: 11. 3. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 76/65 Die wichtigsten Punkte dieses Kontrollprogramms sind: › Der koordinierte Einsatz der Kontrollmittel (U¤ berwachung aus der Luft, Patrouillenboote) durch die betroffenen Mitgliedstaaten › Griechenland, Spanien, Frankreich und Italien; › der Austausch nationaler Fischereiinspektoren, die auf Patrouillenboote der Mitgliedstaaten entsandt werden; › umfassende Kontrollen auf See und in den Ha¤fen; › Null-Toleranz bei Versto¤(cid:223)en gegen Gemeinschaftsbestimmungen; › eingehende U¤ berwachung der nationalen Kontrollprogramme durch Fischereiinspektoren der Kommission. Die Einfu¤hrung eines gemeinsamen Kontrollprogramms, das eine enge Zusammenarbeit und Koordinierung zwischen den Mitgliedstaaten vorsieht und den Austausch und die Entsendung einzelstaatlicher Inspektoren erleichtert, bildet einen neuen Anlauf zur U¤ berwachung dieser Fischerei. Das Programm wurde vereinbart, um die in der Vergangenheit festgestellten Kontrollma¤ngel zu u¤berwinden und sicherzustellen, da(cid:223) die Fischerei- bestimmungen der Gemeinschaft voll eingehalten werden. Die Kommission ihrerseits wird die Durchfu¤hrung der Kontrollen durch die Mitgliedstaaten wa¤hrend der gesamten Fangsaison eingehend u¤berwachen und zu diesem Zweck ihre Inspektoren in Ha¤fen und an Bord der Patrouillenboote der Mitgliedstaaten entsenden. In diesem Zusammenhang sind die Kommission und die Mitgliedstaaten fu¤r die Fangsaison 1997 u¤bereingekommen, den Gemeinschaftsfischern keinerlei Versto(cid:223) gegen die geltenden Bestimmungen nachzusehen. Im Rahmen des italienischen Umstellungsprogramms haben Treibnetzfischer nunmehr die Mo¤glichkeit, Pra¤mien fu¤r die Einstellung ihrer Ta¤tigkeit zu erhalten. Die Teilnahme an diesem Programm ist freiwillig, die Fischer ko¤nnen also auch weiterhin Treibnetze einsetzen, sofern sie das Gemeinschaftsrecht befolgen. (98/C 76/150) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1945/97 von Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) an die Kommission (4. Juni 1997) Betrifft: BSE-Seuche in den Niederlanden Nach Informationen in finnischen Zeitungen wurde vor einigen Wochen in den Niederlanden das erste an der BSE-Seuche erkrankte Rind entdeckt. Ist der Kommission bekannt, ob die Nachricht zutrifft, und bejahendenfalls, was gedenkt die Kommission hierbei zur Verhu¤tung einer Ausbreitung der Seuche zu unternehmen? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (5. August 1997) Die Kommission wurde nach Besta¤tigung des ersten und des zweiten Falls von spongiformer Rinderenzepha- lopathie (BSE) auf niederla¤ndischem Gebiet von den niederla¤ndischen Beho¤rden jeweils umgehend, d. h. am 21. Ma¤rz 1997 und am 7. April 1997, benachrichtigt. Gleichzeitig wurden die Beho¤rden der anderen Mitgliedstaaten gema¤(cid:223) den gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften u¤ber das Tierseuchen-Meldesystem informiert. Danach berichteten die niederla¤ndischen Veterina¤rbeho¤rden in mehreren Sitzungen des Sta¤ndigen Veterina¤rausschusses u¤ber ihre Untersuchungsergebnisse und die eingeleiteten Ma(cid:223)nahmen. Die anderen Mitgliedstaaten und die Kommission erachteten diese Ma(cid:223)nahmen als ausreichend, um den Schutz der Gesundheit von Mensch und Tier vor der Verbreitung der transmissiblen spongiformen Enzephalopathie (TSE) aus diesen beiden Seuchenherden zu gewa¤hrleisten


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1942/97 von Friedhelm FRISCHENSCHLAGER an die Kommission. Buchpreisbindung im deutschen Sprachraum - Wettbewerbsverzerrung durch Buchgemeinschaften - Wettbewerbsrechtliche Beschränkungen am europäischen Buchmarkt

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
book trade
bookshop
imposed price
printing
professional association
publisher
restriction on competition
target price

formats: html pdf print

text: C 45/126 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 10. 2. 98 (98/C 45/161) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1941/97 von Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) an die Kommission (28. Mai 1997) Betrifft: Immunita¤t der EU-Beamten Die deutsche Wochenzeitschrift (cid:132)Der Spiegel(cid:147) hat in seiner Nummer 19/1997 unter der U¤ berschrift (cid:132)Deutsche Delle(cid:147) daru¤ber berichtet, wie die politische Elite Deutschlands die deutschen EU-Beamten dra¤ngt, mehr als bisher zur Wahrung der Interessen Deutschlands zu tun. Die Zeitschrift greift unter anderem ein Memorandum von Karl-Heinz Florenz (CDU/CSU) und A¤ u(cid:223)erungen anderer Politiker auf. Nach dem Statut der Beamten der EU du¤rfen Beamte von keinem Mitgliedstaat Auftra¤ge oder Weisungen entgegennehmen. Ist der Artikel der Zeitschrift aus der Sicht der Kommission zutreffend? Wenn ja: Was beabsichtigt die Kommission zu unternehmen, um die Beamten der EU vor nationalem Druck zu schu¤tzen? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (12. Juni 1997) Gema¤(cid:223) Artikel 11 des Statuts der Beamten der Europa¤ischen Gemeinschaften hat sich der Beamte bei der Ausu¤bung seines Amtes und in seinem Verhalten ausschlie(cid:223)lich von den Interessen der Gemeinschaften leiten zu lassen; er darf von keiner Regierung, Beho¤rde, Organisation oder Person au(cid:223)erhalb seines Organs Weisungen anfordern oder entgegennehmen. Nach Artikel 86 des Statuts kann gegen Beamte oder ehemalige Beamte, die vorsa¤tzlich oder fahrla¤ssig die ihnen durch das Statut auferlegten Pflichten verletzen, eine Disziplinarstrafe verha¤ngt werden. Die Kommission vertritt den Standpunkt, da(cid:223) es nicht notwendig ist, Ma(cid:223)nahmen zum Schutz der Immunita¤t der europa¤ischen Beamten zu treffen, da der Grundsatz der Neutralita¤t der Beamten im Statut klar und unmi(cid:223)versta¤ndlich festgeschrieben ist. (98/C 45/162) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1942/97 von Friedhelm Frischenschlager (ELDR) an die Kommission (4. Juni 1997) Betrifft: Buchpreisbindung im deutschen Sprachraum › Wettbewerbsverzerrung durch Buchgemeinschaften › Wettbewerbsrechtliche Beschra¤nkungen am europa¤ischen Buchmarkt In Europa gibt es verschiedenste Formen von Wettbewerbsbeschra¤nkungen in den Buchma¤rkten der einzelnen Sprachbereiche (Preisbindung, Richtpreise etc. ). Es scheint einen Widerspruch zwischen dem Prinzip des freien Wettbewerbs und der Buchpreisbindung zu geben. Derzeit wird in O¤ sterreich etwa ein Viertel von an sich preisgebundenen Bu¤chern u¤ber den Vertriebsweg der Buchgemeinschaften preiswerter verkauft. Buchgemein- schaften haben gegenu¤ber dem kleinen Buchha¤ndler jedoch die legale Mo¤glichkeit, Lizenzausgaben zu produzieren und zu niedrigeren Preisen anzubieten. Weder o¤sterreichische Ha¤ndler noch Verlage haben die finanziellen Mo¤glichkeiten, selbst Lizenzausgaben zu drucken. Es hat den Anschein, da(cid:223) die bestehende Buchpreisbindung den gro(cid:223)en (deutschen) Verlagen erhebliche Wettbewerbsvorteile sichert. Gibt es Argumente, die diese, fu¤r die kleinen Buchha¤ndler wettbewerbsverzerrende Praxis im deutschsprachigen Buchhandel rechtfertigen? Wenn nicht, welche Schritte wird die Kommission unternehmen, um diese zu verhindern? Erachtet es die Kommission als sinnvoll, alle Bu¤cher inklusive Bestseller, bei denen dieser Schutz nicht notwendig scheint, durch die Buchpreisbindung zu schu¤tzen?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1919/97 af Ian WHITE til Kommissionen. Koncessioner til handicappede studerende

eurovoc_concepts:
apprenticeship
education grant
facilities for the disabled
higher education
parking area
physically disabled person
public service
public transport
reduced price
student

formats: html print


title: Meddelande från kommissionen om ett program för gemenskapsåtgärder avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening inom ramen för insatser på folkhälsoområdet

eurovoc_concepts:
EU programme
disease prevention
health policy
pollution
public health

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 06. 1997 KOM(97) 266 slutlig 97/0153 (COD) MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN om ett program för gemenskapsåtgärder avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening inom ramen för insatser på folkhälsoområdet Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om godkännande av ett program för gemenskapsåtgärder 1999-2003 avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening inom ramen för insatser på folkhälsoområdet (framlagda av Komissionen) MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN om ett program för gemenskapsåtgärder avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening inom ramen för insatser på folkhälsoområdet INNEHÅLLSFÖRTECKNING LINLEDNING BL SJUKDOMAR I EUROPEISKA GEMENSKAPEN ORSAKADE AV MILJÖFÖRORENING HL FÖREBYGGANDE MILJÖFÖRORENING AV SJUKDOMAR ORSAKADE AV IV. EN ÖVERSIKT ÖVER MEDLEMSSTATERNA OCH SJUKDOMAR ORSAKADE AV MILJÖFÖRORENING I FOLKHÄLSOÅTGÄRDER INTERNATIONELLT AVSEENDE V. EN ÖVERSIKT ÖVER GEMENSKAPSÅTGÄRDER AVSEENDE SJUKDOMAR ORSAKADE AV MBUfÖFÖRORENING VL INRIKTNINGEN INOM GEMENSKAPEN AVSEENDE SJUKDOMAR ORSAKADE AV MILJÖFÖRORENING FOLKHÄLSOÅTGÄRDER PÅ VDL GEMENSKAPENS HANDLINGSPROGRAM OM SJUKDOMAR ORSAKADE AV MILJÖFÖRORENING VIE KONSULTATION, BEDÖMNING OCH RAPPORTER 3 4 9 11 12 14 16 19 I. INLEDNING Skyddet av hälsan har prioriterats i artiklarna 3 o och 129 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen Gemenskapens uppgift är att bidra till säkerställandet av en hög nivå på hälsoskyddet, inrikta åtgärder på förebyggande av sjukdomar, särskilt genom att gynna samarbete mellan medlemsstaterna, och att vid behov stödja deras åtgärder genom att främja samordningen av deras politik och program samt genom att främja samarbete med tredje land och de internationella organisationer som är behöriga på folkhälsoområdet. I sitt meddelande av den 24 november 1993 om ramen för åtgärder på folkhälsoområdet (KOM (93) 559 slutlig) fastställde kommissionen en ram för framtida åtgärder på gemenskapsnivå för att uppnå dessa mål. I enlighet med de kriterier som anges i kommissionens meddelande har sjukdomar orsakade av miljöförorening prioriterats vad gäller gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet. Sjukdomar orsakade av miljöförorening är sådana sjukdomar som orsakas, framkallas eller förvärras av miljöförorening. Inom ramen för miljöprogram har förorening definierats som en miljöeffekt som hänger samman med mänsklig verksamhet som stör ekosystemets absorption och regeneration. En mer begränsad definition på förorening i samband med folkhälsan är en miljöbetingad obalans eller störning, orsakad av människor eller naturligt förekommande, som kan ha en skadlig inverkan på hälsan. Dessa föroreningar kan vara av biologiskt, kemiskt eller fysiskt slag och kan förekomma i luft, vatten, jord eller livsmedel. II. 4. 5. 6. 7. SJUKDOMAR MILJÖFÖRORENING I EUROPEISKA GEMENSKAPEN ORSAKADE AV Hälsoproblem orsakade av miljöförorening har runnits lika länge som människan, men den ökade urbaniseringen och industrialiseringen och den snabba befolkningstillväxten har lett till både ett större antal och högre halter av miljöföroreningar samt att ett större antal människor utsätts för dem. I och med att kunskapen om miljöföroreningars inverkan på hälsan har ökat, har man vidtagit åtgärder för att kontrollera miljöföroreningar och förbättra hygien och levnads- och arbetsvillkor genom att till exempel tillhandahålla rent vatten och bygga avloppssystem i städer. Det är faktiskt mer tack vare sådana åtgärder än framstegen inom hälso- och sjukvården som medborgarnas hälsotillstånd har förbättrats i medlemsstaterna under de senaste 200 åren. Idag har många av de sjukdomar som hänger samman med fattiga förhållanden och dålig hygien och som tidigare grasserade, i synnerhet smittosamma sjukdomar som sprids via förorenat vatten såsom kolera och tyfus, minskat i stor utsträckning och i många fall praktiskt taget utplånats. Även om ett antal smittosamma sjukdomar fortsättningsvis utgör allvarliga hot mot hälsan, har sjukdomar orsakade av växelverkan mellan miljö, ärftlighet och livsstil, såsom andningsorganens sjukdomar och vissa cancerformer, till stor del övertagit deras ställning som de största "hälsogisslen" i medlemsstaterna. Exponering under en lång tid för ganska låga föroreningsnivåer och akut exponering för höga halter kan spela en roll vid sådan växelverkan. Olika föroreningar kan också påverka varandra. Även om miljöföroreningar bidrar till dessa sjukdomars uppkomst, framkallande eller förvärrande och även sammankopplas med effekter på hälsan som kan leda till följdsjukdomar, kommer deras inverkan att i varje enskilt fall bero på en rad faktorer som anlagstyp, ålder, yrke och livsstil. Det är emellertid klart att även i fall där en miljöförorenings bidrag till uppkomsten eller förvärrandet av någon särskild sjukdom är relativt liten, kan föroreningens effekt på folkhälsan vara betydande om denna sjukdom leder till hög sjukdoms- och dödlighetsfrekvens. Miljöföroreningar är en av de främsta orsakerna till sjukdomar och dödlighet i Europeiska gemenskapen, cancer, kardiovaskulära sjukdomar och smittosamma sjukdomar, neurologiska störningar och försämrad immunitet. andningssvårigheter, inbegripet allergier, ANDNINGSORGANENS SJUKDOMAR 8. Under de senaste decennierna har antalet allvarliga sjukdomar i andningsorganen, såsom astma, ökat inom gemenskapen. Astma 9. Bronkialastma är en sjukdom i andningsorganen, som karakteriseras av att luftvägarna är ovanligt känsliga för en lång rad stimuli inbegripet inandning av retande ämnen och allergener. Astma kan vara antingen episodisk eller kronisk och kan i vissa fall leda till döden. 10. Under de senaste decennierna har det skett en avsevärd ökning av antalet astmafall i Europeiska gemenskapen och i vissa andra industriländer. Detta har skapat en allmän 4 oro över sjukdomen och de faktorer som eventuellt orsakar den. I Europeiska gemenskapen ökade dödligheten på grund av astma med 2 7% mellan 1974-78 och 1980-84. 1 Finland mer än fördubblades antalet personer med astma mellan åren 1964 och 1987. År 1994 hade 3 % av landets befolkning diagnostiserats som astmatiker. I Nederländerna har på motsvarande sätt antalet fall av vuxna med astma fördubblats mellan åren 1972 och 1991. I Förenade kungariket har det skett en motsvarande ökning. År 1994 uppskattades det att 4 % av de vuxna hade så allvarlig astma att regelbundna läkarkontroller krävdes. Utvecklingen bland barn är särskilt oroande. Förekomsten av astma har fördubblats hos små barn under 1970- och 1980-talet. Även i Förenade kungariket ger siffrorna för 1994 vid handen att 4-6 % av barnen hade astma som krävde regelbundna läkarkontroller. Och det har uppskattats att dubbelt så många har fått en astmadiagnos. I Danmark har förekomsten av astma ökat från 3 till 5 % mellan åren 1987 och 1994. Det har föreslagits att en del av denna rapporterade ökning av astma kan vara resultatet av ändrade och förbättrade kriterier och tekniker för att ställa diagnoser. Nyligen gjorda undersökningar som beaktar dessa ändringar lutar emellertid starkt mot slutsatsen att astmafallen verkligen har ökat och fortsätter att göra det. Flera faktorer har lagts fram som förklaring till denna ökning. Luftförorening utomhus kan vara en huvudorsak och. har väckt ett stort intresse. Fastän nivåerna på vissa föroreningar har blivit mycket lägre, har trafikutsläppens relativa betydelse ökat samtidigt som förekomsten av astma har ökat i många medlemsstater. Utomhusmiljön verkar emellertid att vara av mindre betydelse än luftkvaliteten inomhus och levnadsvanorna. Det är emellertid möjligt att det finns ett samband mellan vissa typer av luftförorening och den påtagliga ökningen av tidig astmadebut som vanligen förekommer hos atopiska personer, dvs. hos dem som lätt bildar IgE-antikroppar mot allergener som förekommer allmänt. Förändringar i inomhusmiljön som orsakats av nya sätt att bygga, såsom den tilltagande användningen av centralvärme och isolering som resulterar i att det är varmt och fuktigt inomhus, vilket gynnar tillväxten av dammkvalster och svamp, och människors ändrade levnadsvanor som leder till att de tillbringar mera tid inomhus, anses vara av särskild betydelse i det här hänseendet. Rökning, i synnerhet rökande mödrar, samt diet hör till andra faktorer som spelar en roll. 11. 12. 13. På grund av att ett stort antal människor inom Europeiska gemenskapen nu lider av astma är faktorer som eventuellt förvärrar sjukdomen viktiga vad gäller folkhälsan. Det finns klara bevis på vilka effekter som luftförorening utomhus har på personer med astma. Många omfattande epidemiologiska undersökningar som analyserar de dagliga förändringarna i luftföroreningarnas halter har gett vid handen att högre halter har samband med en betydande ökning av intagningar på sjukhus för astma, fler besök hos barnläkare och akutmottagningar för astmatiker och en ökad användning av mediciner. Kronisk obstruktiv lungsjukdom 14. Kroniska obstruktiva lungsjukdomar, särskilt bronkit och emfysem, utgör en betydande sjukdoms- och dödsorsak i Europeiska gemenskapen. I Frankrike till exempel har det uppskattats att 2,5 miljoner människor lider av kronisk bronkit, och en tredjedel av dem har kroniska luftvägshinder. Förekomsten av kroniska obstruktiva lungsjukdomar stiger med åldern och är för närvarande högre för män än för kvinnor. Förekomsten är också högre bland rökare (och nuförtiden röker fler kvinnor), bland personer med låg social status och bland dem som har haft yrken, där det förekommer höga halter av luftburna partiklar. I Finland uppskattades förekomsten hos äldre personer år 1994 till 12,5 % för män, men till mindre än 3 % för kvinnor. Vad gäller dödlighet utgör kroniska obstruktiva lungsjukdomar en betydande dödsorsak i industriländerna. I vissa länder har dödlighetssiffran stigit som till exempel i Frankrike, där den mellan åren 1980 och 1991 steg från 26,7 per 100 000 till 29 per 100 000 för män och från 12,3 till 17,0 för kvinnor. 15. 16. Det är emellertid svårt att med säkerhet fastställa förekomsten av kroniska obstruktiva lungsjukdomar hos allmänheten, eftersom sjukdomsdiagnosen vanligen endast ställs på sjukhuspatienter med hjälp av en mängd olika test inbegripet test av lungornas funktion. Det är även svårt att jämföra förekomsten mellan länder, då olika definitioner används och det inte alltid finns tillgängliga uppgifter. Vad gäller faktorer som orsakar kroniska obstruktiva lungsjukdomar, såsom astma, är vissa av de kända riskfaktorerna genetiskt betingade medan andra hänger ihop med levnadsvanor. Rökningen spelar med säkerhet en nyckelroll. Man vet att luftförorening bidrar till att förvärra det hela. De första resultaten av gemenskapens europeiska APHEA-projekt (Air Pollution and Health: a European Approach) tyder på att en ökning av vissa luftföroreningars dagliga halter har en synlig effekt på både sjukhusintagningar på grund av kroniska obstruktiva lungsjukdomar i europeiska städer och på dödlighet på grund av kroniska obstruktiva lungsjukdomar. Ytterligare arbete krävs för att kunna fastställa vilka agenser, som orsakar detta, samt förhållandet mellan exponeringsnivån för luftförorening och kort- och långtidseffekter. ALLERGIER 17. 18. 19. Under de senaste 20 åren har det skett en betydande ökning av allergiska besvär i hela Europa och särskilt i tätorter. Sedan 1970 har förekomsten av hösnuva hos både vuxna och barn fördubblats i ett antal av gemenskapens stater, såsom till exempel i Före. aJe kungariket och Sverige. Den nuvarande förekomsten inom gemenskapen varierar mellan 2-10%. Reaktionen på främmande antigener styrs av immunsystemet och påverkas av många olika faktorer inbegripet genetiska anlag, kostvanor, levnadsvanor och exponering för miljöbetingade allergener. Det verkar som om miljöföroreningar är nyckelfaktorerna, då särskilda allergener, som en person utvecklar överkänslighet för, påverkas även om genetiska faktorer spelar en mycket viktig roll. Bland dessa är biologiska agenser såsom pollen, djurmjäll och dammkvalster av betydelse. Pollenallergi är den vanligaste formen av allergi. Då hösnuvan beskrevs för första gången för 150 år sedan var den en sällsynt företeelse, men under senare år har den ökat snabbt, särskilt i tätorter. Sedan början av århundradet har ett samband mellan pollennivå och omfattningen av allergiska symtom såsom konjunktivit och rinit kunnat fastställas i stor utsträckning, men då luftens pollenhalt inte har stigit, kan ökningen av allergier inte endast bero på denna faktor. 20. Luftföroreningarnas inverkan är en faktor som måste beaktas, eftersom de kan förvärra problemet på tre sätt. För det första kan den stegra utvecklingen av pollenallergi genom en direkt inverkan på pollenkorn som gör dem mer allergiframkallande. För det andra finns det bevis på att människor reagerar kraftigare på allergiframkallande ämnen om de redan har utsatts för vissa luftföroreningar utomhus såsom vissa partiklar. Slutligen kan exponering för föroreningar i stadsluften, såsom svävande partikulärt material eller tobaksrök, förorsaka en allmän ökning av reaktivitet i luftvägarna till exempel genom att det bidrar till att pollenkornen tränger in i människokroppen. 21. Luftförorening inomhus är också en faktor som bör beaktas. De främsta allergenerna i inomhusmiljö är dammlcvalsterspillning, svampsporer och djurmjäll. Dammkvalstret som huvudsakligen lever i och på madrasser och sängkläder och i golvdamm kan framkalla allergiska reaktioner och förvärra befintliga symtom på allergi i andningsvägarna. Förekomsten av känslighet för dessa kvalster har uppskattats vara nästan 30 % i vissa länder. Såsom tidigare nämndes kan värmeisolering och dålig ventilation öka tillväxten av dammkvalster och svamp. ANDRA SJUKDOMAR 22. 23. 24. 25. Ett antal andra sjukdomar förknippas med miljöförorening inbegripet både kardiovaskulära sjukdomar och cancer, som redan omfattas av gemenskapens allmänna hälsoprogram. Kardiovaskulära sjukdomar är den största dödsorsaken inom gemenskapen. WHO har uppskattat att 1-2 % av dödsfallen på grund av kardiovaskulära sjukdomar (hos människor som redan har insjuknat) i Europa kan tillskrivas små ökningar av mikropartikulär luftförorening, och 3 % eller mer i de mest förorenade områdena. Ett samband har hittats mellan haltema av mikropartiklar (mindre än 10 u. m eller mindre än 2,5 (im) som förorenar luften en viss dag och dödlighetssiffran för människor, som redan har kardiovaskulära sjukdomar eller sjukdomar i andningsorganen. Man vet inte ännu vilka fysiologiska mekanismer som ingår, men det antas att partiklama kan inflammatoriska inverka nedsättande på reaktioner. lungfunktionen och förorsaka akuta Det finns bevis på att andra föroreningar, såsom tobaksrök i omgivningen och kolmonoxid, också kan förvärra kardiovaskulära sjukdomar. Cancer är totalt sett den näst största dödsorsaken i Europeiska gemenskapen efter kardiovaskulära sjukdomar. Cancer som framkallas av kemikalier har länge varit känd inom yrkeslivet. Största delen av cancerframkallande kemikalier har blivit föremål för lagstiftning på både nationell nivå och gemenskapsnivå för att minska exponeringsnivåerna. Förekomsten av även låga nivåer av karcinogener, som förekommer både naturligt och på konstgjord väg i miljön, har lett till oro för deras eventuella inverkan på befolkningen. Det finns vissa faktorer som man bör beakta i denna sjukdoms etiologi inbegripet den långa latenstiden. Undersökningar av cancerformemas geografiska spridning ger vissa ledtrådar till eventuella miljöfaktorer som bidrar till deras uppkomst. Det anses emellertid att tre fjärdedelar av cancerfallen hänger samman med levnadsvanorna, och tobaken allena står för en tredjedel av dödligheten i cancer. Fastän den främsta faktorn som orsakar lungcancer är rökning, får också icke-rökare denna sjukdom. Bedömningarna varierar, men det har antagits att cirka 9-13 % av fallen i Europa har samband med exponering för tobaksrök i omgivningen, dvs. passiv rökning i inomhusmiljö. 26. Den ökade användningen av elektrisk ström i hemmen och på arbetsplatserna samt i apparater för tele- och radiokommunikation, vilket har lett till högre exponeringsnivåer vad gäller elektromagnetiska fält och strålning, har fått mycket uppmärksamhet av allmänheten. Detta har ökat den allmänna oron för eventuella hälsokonsekvenser, i synnerhet om bosättning nära elektriska högspänningsledningar kan leda till barnleukemi eller cancer i hjärnan. Det finns emellertid inga klara bevis för en förhöjd cancerrisk på grund av elektromagnetiska fält. En nyligen utgiven rapport från kommissionen (Icke-joniserande strålning: källor, exponering och hälsoeffekter - CEC/V/LUX/35/95) fastställde att befintliga epidemiologiska uppgifter inte är beviskraftiga och att biologiska undersökningar tillsvidare inte har visat en rimlig biologisk mekanism för karcinogenes på grund av elektromagnetiska fält. 27. 28. tyfiis, kolera och shigellos, och Förekomsten av smittosamma sjukdomar har ofta samband med miljöförorening. Mikrobiologiska agenser i dricksvatten och livsmedel kan till exempel leda till hepatitis tiiberkulos har samband med dåliga A, levnadsförhållanden. Sålunda har förbättringarna som skett vad gäller den allmänna hygienen och boendet - ordentlig avfallshantering, renhållning, förädling och uppbevaring av livsmedel osv. i kombination med vaccinering och andra medicinska åtgärder i stor utsträckning minskat hotet från dessa sjukdomar i Europeiska gemenskapen. Förekomsten av sjukdomar i samband med kontaminerade livsmedel, särskilt då det gäller salmonella, Campylobacter och listeria, har ökat i vissa länder och orsakar oro. Auditiva och icke-auditiva negativa hälsoeffelcter orsakade av buller är en fråga som blir allt viktigare Tillgängliga europeiska uppgifter tyder på att bullernivåerna i stadsmiljö stadigt ökar. Viktiga källor till bakgrundsbuller i tätorter är väg-, järnvägs- och flygtrafik och industri och byggnadsarbete. Å andra sidan har förändrade levnadsvanor, såsom den ökande användningen av freestyle och exponeringen för höga ljudnivåer (till exempel i diskotek),ansetts ha samband med nedsatt hörsel. Förutom hörselskador inbegriper auditiva hälsoeffekter eventuell försämring av språkinlärning och kognitiv utveckling hos barn. De icke-auditiva hälsoeffekterna inbegriper stress, oro och sömnrubbningar. 8 m. 29. 30. 31. 32. FOREBYGGANDE MIUÖFÖRORENING AV SJUKDOMAR ORSAKADE AV Förebyggandet av sjukdomar orsakade av miljöförorening består av tre delar. Det är för det första att minska föroreningsmängden genom att vidta åtgärder vid föroreningskällan, för det andra genom att begränsa den utsträckning som människor exponeras för dem och för det tredje genom att lindra följderna för personer som exponeras för dem. Det har redan lagts ned mycket arbete både i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå på de två första delarna vad gäller kontroll av föroreningsnivåerna i luft, vatten, livsmedel, avfall och strålskydd vid forskning om hälsoeffekter och vid begränsning av exponering för föroreningar på arbetsplatsen och i hemmet. Det är varken genomförbart eller lönsamt att sänka alla föroreningsnivåer eller att begränsa människors exponering för dem till den grad att det inte finns något potential kvar som kan framkalla negativa hälsoeffekter. I fall av naturligt förekommande, potentiellt skadliga agenser i miljön, såsom ultraviolettstrålning, pollen och vissa naturligt förekommande toxiner, kan kontroll av exponeringen troligen uppnås genom ett ändrat individuellt beteende. Möjligheterna till synergism mellan luftförorening och pollen kan emellertid möjliggöra en minskning av pollenets effekter genom kontroll av luftföroreningsnivåerna kontrolleras. Dessutom kan kontroll av föroreningsnivåer som lämpar sig för skydd av befolkningen vara otillräcklig för att förebygga negativa hälsoeffekter för vissa känsliga individer eller befolkningsgrupper, såsom barn och äldre människor På grund av detta är det nödvändigt att komplettera de åtgärder som syftar till att kontrollera utsläpp av och exponering för miljöföroreningar genom folkhälsoåtgärder med direkt inriktning på allmänheten. Dessa åtgärder har som målsättning att förebygga uppkomst av sjukdomar genom att begränsa exponeringen av individer och minska effekterna på hälsan Ett exempel på en sådan åtgärd är direktivet om omgivningsluftens kvalitet (rådets direktiv 96/62/EG av den 27 september 1996 om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten, EGT L 296, 21. 11. 1996, s. 55-63). Direktivet anger gränsvärden för hälsoskydd, men det ger också möjlighet att fastställa tröskelvärden vid vilka medlemsstaterna skall informera allmänheten eller utfärda varningar om dålig luftkvalitet. En förutsättning för att effektivt vidta sådana förebyggande åtgärder är att ha lämplig information om problemen som skall lösas. På gemenskapsnivå ger de nuvarande uppgifterna inte en klar bild av sambandet mellan miljöförorening och sjukdomar, särskilt vad gäller kvantitativa exponerings- och effektförhållanden. Även om uppgifterna om miljöförorening har insamlats under en lång tid på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna, berör dessa uppgifter huvudsakligen nivåer och slag av förorening. Det finns uppgifter om miljöföroreningamas effekter på hälsan i medlemsstaterna och i synnerhet om akuta effekter, men i många hänseenden har de exakta orsakssambanden ännu inte klarlagts. Problemen beror bl. a. på att det är svårt att göra exakta beräkningar av exponering och särskilt exponering under en lång tid, att hitta samband mellan för enskilde miljöföroreningar och hälsoeffekter på längre sikt samt de långa latenstiderna mellan symtom. exponering Klarläggningen försvåras ytterligare av förvirrande faktorer. Dessutom finns det relativt för en miljöförorening och uppkomsten exponeringsnivå befolkningens av kliniska eller den individens lite uppgifter om gemenskapen som helhet, och detta är en fråga som man bör ta itu med. 10 IV. EN ÖVERSIKT ÖVER FOLKHÄLSOÅTGÄRDER I MEDLEMSSTATERNA OCH INTERNATIONELLT AVSEENDE SJUKDOMAR ORSAKADE AV MILJÖFÖRORENING Medlemsstaterna 33. 34. Eftersom sjukdomar orsakade av miljöförorening får en allt större betydelse i Europeiska gemenskapen och den allmänna oron ökar, har ett antal medlemsstater tagit initiativ till förebyggande åtgärder i synnerhet vad gäller astma och andra sjukdomar i andningsorganen samt allergier. År 1993 presenterade till exempel hälsovårdsmyndigheterna i Danmark en handlingsplan för att öka förebyggandet av astma och allergi och året därpå inledde Frankrikes hälsovårdsmyndigheter och Comité Français d'Eduction pour la Santé ett fyraårigt program med syfte att höja allmänhetens och sjukvårdspersonalens medvetenhet om dessa sjukdomar. Finland har upprättat ett särskilt astmaprogram som skall pågå i tio år, vilket inbegriper en rad åtgärder som syftar till att öka informationen, förbättra tidig diagnostisering, förbättra vägledd egenvård och minska mängden retande ämnen i luften, såsom tobaksrök, som framkallar astma. I fråga om allergier genomförde Sverige 1995 en landsomfattande kampanj med namnet Allergiåret 95, som bland annat hade en mobil utställning i form av ett allergitåg som var utformat för att sprida information om vilka praktiska följder som allergin leder till i människors liv, stöd för utbildning av nyckelgrupper, såsom lärare och föräldrar, och stöd till lokala projekt. Internationell verksamhet 35. På internationell nivå har WHO genomfört en andra europeisk konferens om miljö och hälsa med finansiellt stöd från kommissionen. En rapport om hälsosituationen i Europa med namnet Concern for Europe's Tomorrow utarbetades för konferensen som hölls i Helsingfors i juni 1994 och som 47 av WHO/EURO:s medlemsstater deltog i. Representanterna godkände handlingsplanen för hälsoåtgärder för Europa, vilken är en strategi för att förebygga och kontrollera miljöhot mot hälsan, samt antog en deklaration om verksamhet för miljö och hälsa i Europa. Enligt denna kom deltagarländerna överens om att deras respektive hälsovårds- och miljömyndigheter gemensamt skall utveckla nationella handlingsplaner för hälsoåtgärder före utgången av 1997. Italien och Förenade kungariket är två av sex länder som deltar i ett pilotprojekt för att utveckla sina handlingsplaner före 1996 och för att dela sina erfarenheter med andra länder. 36. Konferensen upprättade också en europeisk miljö- och hälsokommitté för att stödja utvecklingen av nationella handlingsplaner för hälsoåtgärder och för att hjälpa till med samordningen och utvärderingen av genomförandet av handelsplanen för hälsoåtgärder för Europa. Kommissionen har representanter i denna kommitté för att på detta sätt kunna snarare kompletterar än överlappar gemenskapsprogram. säkerställa att dessa åtgärder 11 V. EN ÖVERSIKT ÖVER GEMENSKAPSÅTGÄRDER AVSEENDE SJUKDOMAR ORSAKADE AV MILJÖFÖRORENING / Miljöpolitik 37. 38. 39. 40. 41. Inom ramen för gemenskapens femte handlingsprogram för hälsa med namnet "Mot en hållbar utveckling" (EGT nr C 138, 17. 5. 1993) vidtas många åtgärder för att kontrollera miljöföroreningar och exponeringsnivåer. "Förbättring av folkhälsan och säkerheten" och inom av miljöfrågor gemenskapspolitiken och vid fattande av beslut är saker som handlingsprogrammet prioriterar. Detta program bygger på den omfattande gemenskapslagstiftning som finns om luft-, vatten- och markförorening, kemikalier, avfall och skydd mot radioaktivitet. sammanhang integrering i alla Ett förslag till ramdirektiv om luftkvalitet (rådets direktiv 96/62/EG av den 27 september 1996 om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten, EGT L 296, 21. 11. 1996, s. 55-63) har nyligen godkänts. I detta ramdirektiv utvecklar eller reviderar kommissionen lagstiftning om luftkvalitetsnormer för de mest betydande luftföroreningarna med hänsyn tagen till hälso- och miljöeffekten. I förslag som rör saken kommer också att ingå bestämmelser om spridningen av information till allmänheten. Nya initiativ tas på många områden, såsom kontroll av utsläpp från motorfordon, revidering av befintliga direktiv om kvaliteten på bad- och dricksvatten, tillhandahållande av allmän information om halsoföljderna av strålning och utarbetande av en strategi för att minska riskerna med kemiska produkter. Å andra sidan utförs för närvarande arbete enligt direktivet med klassificering och märkning av både nya och befintliga farliga kemiska ämnen (EGT L 133, 30. 5. 1988), och enligt direktivet om klassificering och märkning av farliga preparat (EGT L 187, 16. 7. 1988, s. 14). I dessa direktiv ingår kriterier som kemikalier skall uppfylla för att klassificeras på grundval av till exempel deras dermala toxicitet, och genom inandningsvägarna, hudsensibilisering, hud- och ögonirritation. Sådana kriterier kan uppdateras med hjälp av de senaste vetenskapliga bevisen. Europeiska miljöbyrån grundades för att förse politiker på europeisk och nationell nivå med miljöinformation som är saklig, tillförlitlig och jämförbar. Byrån, som har nära samarbete med nationella myndigheter och kommissionen, ställer samman information om luft- och vattenföroreningar med detaljerade uppgifter om föroreningskällor, vilket kommer att vara till stor nytta i arbetet avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening. Byrån samarbetar med WHO och har gett ut en första rapport om miljö och hälsa. Den har planer på att göra ytterligare undersökningar på detta område. Kommissionen och Europeiska miljöbyrån har nyligen sammanställt omfattande information om både den nuvarande och den framtida luftkvaliteten. Dessutom har initiativ att minska antropogena utsläpp av luftföroreningar redan verkställts eller utarbetas för närvarande genom ett antal gemenskapsinitiativ som till exempel Auto Oil-programmet och lagstiftningen om avgaser från motorfordon (EGT nr L 100, 19. 4. 1994, s. 42), som är ett resultat av programmet, direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (EGT nr C 87, 25. 3. 1996, s. 8) och direktivet om kontroll av utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer (EGT nr C 328, 7. 12. 1995, s. 1). 12 Åtgärder på andra verksamhetsområden 42. 43 Relevanta gemenskapsåtgärder genomförs också inom andra verksamhetsområden. Vad gäller livsmedel antogs tre direktiv av rådet år 1995 om högsta tillåtna gränsvärde för halter av ett antal aktiva ämnen i bekämpningsmedel. För hälsa och säkerhet på arbetsplatsen finns del omfattande aktuell lagstiftning iöi ull skydda uibelstuguicn, inbegripet direktiv om fysiska, kemiska och biologiska agenser på arbetsplatsen. Verksamhet pågår, bl. a. arbete med gränsvärden för exponering för kemiska ämnen i arbetet (inbegripet utvidgning av det befintliga direktivet om gränsvärden för yrkesmässig exponering för karcinogener) samt utveckling av programmet Säkerhetsåtgärder för Europa (SAFE), som är inriktat på att förbättra arbetarskyddet, särskilt i små och medelstora företag. År 1995 lade kommissionen också fram en grönbok om "En energipolitik för Europeiska unionen" (KOM(94) 659 slutlig, 11. 1. 1995) som bland annat täcker folkhälsofrågor och lägger fram förslag till stöd för ny ren teknik för att minska utsläpp av föroreningar. Slutligen genomförs inom ramen för gemenskapsprogrammet för forskning och teknisk utveckling relevant forskningsprojekt inom programmen om miljö och klimat, jordbruk och fiske samt biomedicin och hälsa. I gemenskapens fjärde ramprogram för forskning och teknisk utveckling (beslut 94/111 O/EG av den 26 april 1994, EGT L 126, 18. 5. 1994, s. 1, ändrat genom beslut 96/616/EG av den 25 mars 1996, EGT L 86, 4. 4. 1996, s. 69), dvs. programmet för biomedicin och hälsa, forskas det på området "Kroniska sjukdomar, åldrande och åldersrelaterade sjukdomar" i etiologi inklusive miljöaspekter samt behandling och skötsel av problem med andningsorganen inbegripet astma. Målsättningarna för forskningen på området "Arbets- och miljöhälsa" omfattar fastställande av viktiga riskfaktorer och kontroll av dem även i samband med problem med andningsorganen och allergier som är av betydelse för allmänhetens och arbetstagarnas hälsa. Rådet 44. Rådet och medlemsstatemas hälso- och sjukvårdsministrar, församlade i rådet, uppmanade genom resolutionen av den 11 november 1991 (EGT nr C 304, 23. 11. 1991, s. 6) kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaternas behöriga myndigheter undersöka vilka kunskaper och erfarenheter som finns tillgängliga i medlemsstaterna, gemenskapen och internationella oranisationer mot bakgrund av sambandet mellan hälsa och miljö. Europaparlamentet 45. I sin resolution A4-0311/95 (EGT nr C 032, 5. 2. 1996, s. 15-24) om det medelfristiga sociala handlingsprogrammet för 1995-1997 bad parlamentet kommissionen att genom lämpligt förfarande lägga fram det handlingsprogram som planerats i kommissionens rammeddelande om folkhälsa vad gäller sjukdomar orsakade av miljöförorening samt de två övriga planerade programmen om ovanliga sjukdomar och om olyckor och skador. Ekonomiska och sociala kommittén 46. Under senare år har kommittén avgett ett antal yttranden om miljöförorening och hälsofrågor. I ett mycket omfattande yttrande av den 6 juli 1994 om kommissionens 13 VI. 47. 48. 49. 50. rammeddelande om folkhälsa uppmanades kommissionen med kraft att anta en vidsynt inställning till ämnet. Dessutom betonades miljöns betydelse för främjande av hälsan. INRIKTNINGEN PÅ FOLKHÄLSOÅTGÄRDER INOM GEMENSKAPEN AVSEENDE SJUKDOMAR ORSAKADE AV MILJÖFÖRORENING Vid framtida gemenskapsåtgärder inom folkhälsan skall det tas hänsyn till det omfattande arbete som utförts och särskilt det arbete som vidtagits enligt artiklarna 129 och 13Or i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. I enlighet med artikel 129 i fördraget skall gemenskapen bidra till säkerställandet av en hög hälsoskyddsnivå genom att gynna samarbete mellan medlemsstaterna, stödja deras verksamhet och i nära samarbete med dem främja samordning av deras riktlinjer och program, samt genom att utveckla samarbete med tredje land och behöriga internationella organisationer på folkhälsoområdet. Enligt subsidiaritetsprincipen skall gemenskapen vidta åtgärder på detta område endast och i den utsträckning som den föreslagna verksamheten på grund av sin omfattning eller endast och i den utsträckning som den föreslagna verksamheten på grund av sin omfattning eller sina verkningar, bättre kan genomföras på gemenskapsnivå. Dessutom måste gemenskapsåtgärderna stå i proportion till de mål som skall uppnås, ha valts på basis av förhandsbedömning och förväntas ge mervärde. Det skulle vara omöjligt för ett allmänt hälsoprogram inom gemenskapen att med de begränsade resurser som står till förfogande vara inriktat på alla de otaliga sjukdomar som orsakas av miljöförorening. Dessutom skulle ett sådant försök både minska ett sådant programs effektivitet genom att åtgärderna blir för diffusa och öka risken för att i misstag komma in på områden som omfattas av andra gemenskapsprogram. För att välja ut vilka sjukdomar orsakade av miljöföroreningar som bör prioriteras i detta program, måste man överväga ett antal urvalskriterier med utgångspu- ':t i metoden för att ställa upp prioriteringar som beskrivs i kommissionens meddelande KOM (93) 559 om ramen för åtgärder på folkhälsoområdet. Urvalskriterierna är följande: Folkhälsoåtgärder med anknytning till sjukdomen ingår inte i något annat gemenskapsprogram. Det finns bevis på att nuvarande exponeringsnivåer för miljöföroreningar utgör en hälsorisk och dessutom utsätts befolkningen för betydande exponering. Sjukdomen leder till en hög sjuklighet eller dödlighet inom gemenskapen, eller det finns bevis på att dess förekomst ökat signifikant. - Gemenskapsåtgärder ger mervärde i jämförelse med medlemsstatemas åtgärder. 51. Mot bakgrund av dessa kriterier kommer detta program att lägga tyngdpunkten på sjukdomar som har samband med luftförorening, huvudsakligen andningsorganens sjukdomar och allergier. För närvarande är det de luftburna föroreningarna som leder till de högsta exponeringsnivåerna för befolkningen. Dessutom visar nya bevis att de inom Europeiska gemenskapen fortfarande har nuvarande luftföroreningshalterna betydande effekter, trots minskning av vissa luftföroreningar. Dessa effekter kan ha 14 52. 53. 54. 55. samband med kortvariga förändringar i luftföroreningshalterna och det kommer fram bevis på effekter „av sjukdoms- och dödlighetsfrekvens, som blivit följden av detta, har gett upphov till allmän oro. långvarig exponering. Den ökade Förebyggande åtgärder vad gäller flera av de andra kategorierna av sjukdomar inom ramen för gemenskapens orsakade av miljöförorening beaktas redan folkhälsostrategi. Åtgärder i samband med cancer omfattas av programmet Europa mot cancer. Programmet för främjande av hälsan omfattar kardiovaskulära sjukdomar, och åtgärder avseende smittsamma sjukdomar behandlas i programmet för aids och vissa andra smittosamma sjukdomar. Vad gäller sjukdomar i samband med buller måste effektivt förebyggande inriktas på åtgärder som minskar utsläpp och exponeringsnivåer. Gemenskapens krav avseende exponering för buller i arbetet har fastställts i direktiv 86/188/EEG (EGT nr L 137, 24. 5. 1986, s. 28) och förslag till ändring av bestämmelser har lagts fram av kommissionen. Flera av gemenskapsinitiativen som till exempel Thermie II (KOM(95) 654 slutlig), Gemenskapsstrategi för minskade koldioxidutsläpp från personbilar och förbättrad bränsleekonomi (KOM (95) 689 slutlig) och grönboken för en rättvis och effektiv prissättning inom transportssektorn - politiska alternativ vid internalisering av de externa kostnaderna för transporter i Europeiska unionen (KOM(95) 691 slutlig) är inriktade på olika frågor och aspekter vad gäller till exempel luftförorening. Å andra sidan hör andningsorganens sjukdomar och allergier inte till något av de andra folkhälsoprogrammen. Detta ger kommissionen goda möjligheter att vidta åtgärder som kan komplettera både befintligt arbete med kontroll av miljöföroreningar i gemenskapen och medlemsstatemas åtgärder. Åtgärder avseende dessa sjukdomar kommer därför att utgöra kärnan i ett program om sjukdomar orsakade av miljöförorening. Kommissionen har föreslagit programmet i enlighet med artikel 129, och Europaparlamentet och rådet fattar beslut om detta. 15 VIL GEMENSKAPENS HANDLINGSPROGRAM OM SJUKDOMAR ORSAKADE AV MCLJÖFÖRORENING 56 1. 57. 58. För att på bästa möjliga sätt bidra till insatser mol sjukdomar orsakade av miljöförorening, innehåller det av gemenskapen föreslagna handlingsprogrammet en blandning av övergripande åtgärder och sjukdomsspecifika åtgärder som är inriktade på andningsorganens sjukdomar och allergier. Man har föreslagit många övergripande åtgärder som är inriktade på att förbättra och sprida information och erfarenheter av riskperception och riskhantering av sjukdomar orsakade av miljöförorening, vilket kommer att stödja åtgärderna som är inriktade på särskilda sjukdomar orsakade av miljöförorening. Det är nödvändigt att säkerställa komplementaritet av informationen som insamlats inom detta program och andra gemenskapsprogram eller åtgärder som är viktiga för detta folkhälsoområde. Förbättring av information på gemenskapsnivå om sjukdomar orsakade av miljöförorening Det finns uppgifter om sjukdomar orsakade av miljöförorening, men på gemenskapsnivå är de för närvarande alltför otillräckliga och ofullständiga för att särskilt kunna användas vid beslutsfattande eller information till allmänheten om hälsorisker. Till stora delar beror detta på att uppgifterna inte är tillräckligt detaljerade eller lämpliga för att man skall förstå uppkomst, tröskelvärden för effekter och förhållandet exponering-respons eller synergism. Det är ofta även så att uppgifterna inte är jämförbara. Särskilt i samband med andningsorganens sjukdomar förekommer ofta betydande variationer i kriterierna för diagnostisering och klassificering av de olika sjukdomarna. Det som behövs är en kritisk genomgång av uppgifterna för att därefter förbättra deras jämförbarhet. Detta kommer att inbegripa till exempel att man kommer överens om kriterier för diagnostisering och undersökningsmetoder samt fastställer jämförbara indikatorer. Den senare uppgiften måste genomföras parallellt med det föreslagna gemenskapsprogrammet om hälsokontroll (KOM (95) 449 av den 16 oktober 1995), vilket kommer att kräva ett intensifierat samarbete mellan dem som samlar in och analyserar uppgifterna om sjukdomar orsakade av miljöförorening och dem, som förbättrar de nuvarande mekanismerna för utbyte av uppgifter mellan medlemsstaterna. Det kommer att vara nödvändigt att kontrollera att uppgifter om miljöföroreningar finns tillgängliga vid analys av hälsoeffekter. Uppgifter om miljöförorening från en lång tidsperiod bör sökas för att komplettera uppgifter om kortvariga toppunkter. 59. Målet för gemenskapsåtgärderna är - att bidra till att öka kunskaperna om den roll som miljöföroreningama spelar i uppkomst och förvärrande av sjukdomar inom Europeiska gemenskapen och om grunden för och effektiviteten av förebyggande åtgärder. 60. Åtgärderna som måste vidtas för att uppnå detta mål kan inbegripa följande: Att fastslå prioriteringar för fastställande av de sjukdomar som specifika miljöföroreningar antas ha del i, att jämföra sjukdomarnas förekomst och/eller utbredning samt deras förhållande till uppgifter om miljöfaktorer i olika delar av Europeiska gemenskapen, att undersöka kvaliteten på uppgifterna och att fastställa vilka uppgifter som saknas, att analysera och granska tillgängliga 16 uppgifter om dessa miljöföroreningars toxikologi och att fastställa brister i insamlingsmetoder, kunskaperna, ^att jämföra dessa uppgifter definitioner och kriterier som nnviints samt det sätt som uppgifterna används på i analyserna, vid bestämning av vilka åtgärder som skall vidtas och vid information till allmänheten. inklusive - Att bidra till att förbättra jämförbarheten mellan uppgifter som används vid förebyggande åtgärder genom att stödja informationsutbyte avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening samt förebyggande av dessa, inbegripet kostnads- och intäktsanalyser vad gäller åtgärdemas effektivitet. 2. Riskperception och riskhantering avseende sjukdomar orsakade av miljöfororening 61. 62 63. Allmänhetens varseblivning av hälsorisker orsakade av miljöförorening, särskilt omfattningen och rangordningen av dem när det gäller påverkan på hälsan, skiljer sig ofta betydligt från en expertbedömning, och detta kan leda till onödig allmän oro och krav på att oproportionerliga åtgärder skall vidtas. Erfarenheterna visar att det finns flera orsaker till detta. För det första är människor bättre informerade och mycket mer medvetna om risker genom information som man får genom media. För det andra är förväntningen att det inte skulle finnas några hälsorisker ett ideal som sällan uppnås, om någonsin, i praktiken. För det tredje finns det ofta inga kunskaper om hur föroreningsrelaterade risker skall bedömas och principerna för att hantera dem eller om innebörden av en del av den terminologi, såsom "obetydlig", "tolerabel" eller "acceptabel" risknivå, som förekommer i gemenskapens förebyggande åtgärder och kontrollåtgärder. För det fjärde kan missförstånd uppstå på grund av bristande information om omfattningen av hälsorisker som kan tillskrivas miljöföroreningar jämfört med andra faktorer, såsom levnadsvanor, och på grund av det sätt som media ibland framställer informationen på. Allmänhetens tendens att underskatta rökningens betydelse, inbegripet passiv rökning, i uppkomsten av andningsorganens sjukdomar och kardiovaskulära sjukdomar jämfört med följderna av förorenad omgivningsluft illustrerar detta. Den allmänna oron för eventuella risker med elektromagnetiska falt (EMF) är ett annat exempel på olika inställning bland experter och den allmänna opinionen 64. För det femte uppfattar allmänheten risker på ett annat sätt än vad vetenskapliga resultat ger vid handen. Detta kan innebära att faktorer som orsakar vissa mindre risker ges en mycket större betydelse i jämförelse med andra, vilket delvis beror på att accepterandet av risker är beroende av den utsträckning som människan själv kan kontrollera riskkällorna. 65. Mot bakgrund av detta är målet för gemenskapsåtgärderna följande: - Att öka kunskapsnivån och förståelsen för hälsorisker orsakade av miljöförorening samt varseblivning, bedömning och hantering av dessa. 66. De åtgärder som skall vidtas för att uppnå detta mål kan inbegripa följande: - Att stödja åtgärder inriktade på att förbättra allmänhetens kunskaper om risker och bedömning och hantering av dem samt att främja allmänhetens 17 varseblivning av hälsorisker orsakade av miljöförorening gemenskapen. ^ inom hela - Att främja åtgärder och informationsutbyte om metoder för att höja allmänhetens och opinionsbildarnas kunskapsnivå om bedömningen av hälsorisker orsakade av miljöförorening. 3. Andningsorganens sjukdomar och allergier 67. Den ökade förekomsten av sjukdomar i andningsorganen och allergier under de senaste decennierna har inneburit ökad belastning för samhället i allmänhet, ökat pressen på hälso- och sjukvården samt lett till en stor allmän oro. 68. Målet för gemenskapsåtgärder på det här området är att stödja åtgärder inriktade på att minska förekomsten och/eller utbredningen av dessa sjukdomar. 69. De åtgärder som skall vidtas för att uppnå dessa mål kan inbegripa följande: - Att bidra till att allmänheten och särskilda grupper får information om dessa sjukdomar och de agenser som har del i dem, att stödja utvecklingen av olika sätt att stärka och samordna infoi mationskampanjer, att stödja insatser för självbehandling i andningsorganen eller allergier. för personer med stödgrupper sjukdomar eller Att bidra till jämförelse av olika utbildningsinitiativ som används för att bekämpa dessa sjukdomar, med inriktning på att främja de bästa lösningarna, genomgång av de vidtagna åtgärdemas effektivitet, bl. a. kostnads- och intäktsanalyser. 18 VOL KONSULTATION, BEDÖMNING OCH RAPPORTER Konsultation 70. Åtgärderna i detta program kommer att genomföras i nära samarbete med medlemsstaterna, särskilt vad gäller samordning av deras riktlinjer och program. Kommissionen föreslår att det inrättas en rådgivande kommitté bestående av medlemsstatemas företrädare. Lämpliga kontakter kommer också att upprätthållas med Europeiska miljöbyrån, WHO, andra relevanta organisationer och tredje land i enlighet med bestämmelserna för programmets åtgärder. Utvärderingsrapporter 71. Bedömningen av programmet kommer att göras i två rapporter: - - En utvärdering under programmets tredje år till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Syftet med denna rapport är att säkerställa att gemenskapsinstitutionerna, och därigenom alla berörda parter far fullständig information om hur de vidtagna åtgärderna framskrider inom detta program. En slutrapport om programmets genomförande, som också innehåller en utvärdering av de åtgärder som vidtagits, kommer att lämnas till ovannämnda institutioner av kommissionen när programmet slutförts. Allmän informationsverksamhet 72. Kommissionen kommer att säkerställa att allmänheten och alla berörda parter får tillgång till rapporter om genomförda åtgärder. 19 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om godkännande av ett program för gemenskapsåtgärder 1999-2003 avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening inom ramen för insatser på folkhälsoområdet 2o 1. 2. 3. 4. 5. MOTIVERING I sitt meddelande (KOM(93) 559 slutlig) av den 24 november 1993 om ramen för åtgärder på folkhälsoområdet angav kommissionen principerna och strategin som skulle följas vid vidtagandet av gemenskapsåtgärder med inriktning på att uppnå målen inom hälsoskyddet enligt artiklarna 3 o och 129 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Gemenskapens uppgift är att stödja medlemsstatemas satsningar på folkhälsoområdet, att bistå vid utformningen och uppfyllandet av mål och genomförandet av strategier samt att bidra till tillhandahållandet av hälsoskydd i hela gemenskapen, varvid som mål uppställs de bästa resultaten som redan har uppnåtts på ett givet område varsomhelst i gemenskapen. I enlighet med artikel 129 lägger kommissionen fram förslag till inledande åtgärder som skall bidra till att säkerställa ett hälsoskydd på hög nivå som Europaparlamentet och rådet skall godkänna. Kommissionens meddelande som nämndes ovan fastställer kriterier för hur prioriterat område för gemenskapens handlingsprogram skall bestämmas. I enlighet med dessa kriterier fastställdes det att sjukdomar orsakade av miljöförorening utgör ett sådant prioriterbart område. Kommissionens nuvarande förslag som grundar sig på artikel 129 och som redan har tillkännagivits i kommissionens arbetsprogram för 1996 omfattas av principen för delad behörighet mellan kommissionen och medlemsstaterna och strävar efter att förbättra informationen om och förebyggandet av sjukdomar orsakade av miljöförorening (särskilt andningsorganens sjukdomar och allergier) samt att öka kunskaperna om varseblivning av risker och riskbedömning och hantering av dessa, för att bidra till att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå mot sjukdomar orsakade av miljöföroreningar. Gemenskapsåtgärder på detta område omfattas inte av gemenskapens särskilda befogenhet och inriktas på förbyggande av sjukdomar orsakade av miljöförorening. Enligt subsidiaritetsprincipen skall gemenskapen vidta åtgärder endast om och i den utsträckning som den föreslagna verksamheten på grund av sin omfattning eller sina verkningar, bättre kan genomföras på gemenskapsnivå. Sjukdomar orsakade av miljöföroreningar är sådana sjukdomar som orsakas, framkallas eller förvärras av miljöföroreningar. Särskilt de sjukdomar som har samband med luftförorening, både inomhus och utomhus, utgör en betydande och växande andel av sjukdoms- och dödlighetsstatistiken inom Europeiska gemenskapen, och de orsakar stor allmän oro. Förebyggande av sjukdomar orsakade av miljöföroreningar förutsätter kunskap om samband mellan miljöföroreningar och sjukdomar och består av tre efterföljande element. Det är för det första att minska utsläppen av förorenande ämnen genom att vidta åtgärder vid deras källa, för det andra att sätta upp gränsvärden för haltema av förorenande ämnen och för exponeringen för dem, och för det tredje att lindra följderna för enskilda individer. Det har redan utförts mycket arbete både i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå vad gäller kontroll av föroreningsnivåer för luft, vatten, jord, livsmedel och avfall genom att forska i följderna och begränsa exponeringen för miljöföroreningar. 6. Det föreslagna femåriga handlingsprogrammet är avsett att komplettera detta arbete genom åtgärder inriktade på befolkningen, personer som arbetar inom hälso- och 2/ 7 8. 9. sjukvården samt myndigheterna i syfte att öka människors möjligheter till att minska exponeringen och lindja miljöföroreningarnas hälsoeffekter. Med beaktande av de bcgtHntutdc icwn. nci. sum fnitin att tillgå «kulle det vara omöjligt för ett av gemenskapens allmänna hälsoprogram att inrikta sig på alla de talrika sjukdomar som orsakats av miljöförorening. Detta program kommer därför att lägga sin huvudsakliga tyngdpunkt på sjukdomar som har samband med luftföroreningar både inomhus och utomhus, dvs. i första hand andningsorganens sjukdomar och allergier. Inom ramen för detta program relateras utomhusluft till miljöer utanför arbetet, om vilka det på gemenskapsnivå finns färre uppgifter vad gäller exponeringstyp och -omfattning. För närvarande är de högsta exponeringsnivåerna som gemenskapens invånare utsätts för luftföroreningar, och denna exponering utgör en betydande hälsorisk. Förekomsten av sjukdomar orsakade av miljöförorening fortsätter att öka åtföljd av allmän oro. Slutligen erbjuder dessa sjukdomar betydande möjligheter för gemenskapen att vidta åtgärder som kan komplettera både dess befintliga kontroll av miljöföroreningar och medlemsstatemas åtgärder. För att stödja dessa åtgärder har det också föreslagits att det i nära samarbete med medlemsstaterna skall vidtas åtgärder på två områden. Den första uppsättningen av åtgärder är inriktad på att på gemenskapsnivå förbättra informationen om sjukdomar orsakade av miljöförorening, som för närvarande är bristfällig, delvis på grund av att medlemsstatemas uppgifter ofta inte är jämförbara. Det har föreslagits att åtgärder för att förbättra denna situation skall vidtas som komplettering till det som har föreslagits inom det framtida hälsokontrollprogrammet (ändrat förslag KOM(96) 222 slutlig). Den andra uppsättningen av åtgärder är inriktad på att behandla problem som uppkommer när människor varseblir hälsorisker, som orsakats av miljöföroreningar och hur dessa risker bedöms och hanteras samt bristen på adekvat information om sådana situationer. Vid val av mål och fastställande av åtgärder som skall ingå i programmet har den nuvarande situationen i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå beaktats inom det område, som programmet täcker. Programmet siktar på att i allt högre grad förbättra och på ett effektivare sätt sprida information och erfarenheter, att i hela gemenskapen uppnå förståelse för nyckelfrågor och frågor som gäller sjukdomar orsakade av miljöförorening och att öka samarbetet mellan medlemsstaterna för att undvika onödigt dubbelarbete och påskynda godkännandet av de bästa lösningama på problem, som är vanliga i medlemsstaterna när det gäller sådana sjukdomar. 10. Dessa problem har varit målet för resolutioner från rådet och medlemsstatemas hälso- och sjukvårdsministrar, församlade i rådet den 11 november 1991 (EGT C 304, 23. 11. 1991, s. 6), samt från Europaparlamentet A4-0311/95 (EGT C 032, 5. 2. 1996, s. 15-24) som har uppmanat kommissionen att ge förslag på området. 11. Genomförandet av programmet kommer att ge mervärde på följande sätt: a) Det kommer att samla medlemsstaterna till att tillsammans kritiskt granska och förbättra metoder för insamling och användning av uppgifter om sjukdomar orsakade av miljöförorening samt uppgiftemas innehåll, omfattning och kvalitet. Zz. b) c) Det kommer att lörbättra medlemsstaternas samlade kapacitet att analysera befolkningens varseblivning av risker orsakade av miljöförorening och att på ett bättre sätt förklara hur de bedöms och hanteras, särskilt då sådant som bidrar till miljöföroreningen i en viss medlemsstat har sitt ursprung eller källa i en annan medlemsstat. Det kommer att påskynda och fördjupa processen att ta itu med den förhöjda förekomsten av och ökande oron över andningsorganens sjukdomar och allergier genom att främja samarbete med särskild inriktning på detta område mellan medlemsstaterna. Detta program vidtas på grundval av ett beslut fattat av Europaparlamentet och rådet enligt artikel 129. Det förutsätter inte harmonisering av nationella bestämmelser på det område som omfattas. En utvärdering av de åtgärder som vidtas inom programmet kommer att ges i följande två rapporter som kommer att överlämnas till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: 12. 13. En utvärdering under programmets tredje år. - En slutrapport om programmets genomförande. I dessa rapporter kommer att ingå information om gemenskapens finansiering av de olika åtgärdsområdena samt om utvärderingsresultaten. ?2 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om godkännande av ett program för gemenskapsåtgärder 1999-2003 avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening inom ramen för insatser på folkhälsoområdet EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 129 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, med beaktande av Regionkommitténs yttrande, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 189b i fördraget, och med beaktande av följande: 1. Sjukdomar orsakade av miljöförorening far en allt större betydelse i hela Europeiska gemenskapen och föranleder allmän oro. 2. I enlighet med artikel 3 o i fördraget skall gemenskapens verksamhet inbegripa gemenskapsinsatser som bidrar till att en hög hälsoskyddsnivå uppnås. 3. I artikel 129 fastställs uttryckligen gemenskapens behörighet inom detta område, när det gäller att främja samarbete mellan medlemsstaterna och vid behov stödja deras verksamhet, samt att främja samordning av deras riktlinjer och program och stödja samarbete med tredje land och behöriga internationella organisationer på folkhälsoområdet. Gemenskapsåtgärder bör vara inriktade på förebyggande av sjukdomar och främjande av hälsofostran och information. 4. Enligt artikel 130r i fördraget skall gemenskapens åtgärder i fråga om miljön bidra till skyddet av människors hälsa. 5. I förbyggande av sjukdomar orsakade av miljöförorening skall det inte endast ingå åtgärder inriktade på källorna till och haltema för förorenande ämnen samt på minskad exponering, utan också folkhälsoåtgärder inriktade på befolkningen för att ge enskilda individer möjlighet att minska exponeringen och lindra skadliga effekter på hälsan. Insamling av uppgifter om hälsoeffekter och om exponering bör ske parallellt med insamlig av uppgifter om luftburna föroreningars halter. 6. Rådet och medlemsstatemas hälso- och sjukvårdsministrar, församlade i rådet, uppmanade genom resolutionen av den 11 november 19911 kommissionen att i nära samarbete med EGT nr C 304. 23. 11. 1991, s. 5. ^ medlemsstatemas behöriga myndigheter undersöka vilka kunskaper och erfarenheter som finns tillgängliga i medlemsstaterna^gemenskapen och internationella oranisationer mot bakgrund av sambandet mellan hälsa och miljö. 7. Det har fastställts att sjukdomar orsakade av miljöförorening utgör ett prioriterat område för gemenskapsåtgärder inom ramen för åtgärder på folkhälsoområdet2. 8. I sin resolution (A4-0311/95) om medelfristigt socialt handlingsprogram 1995- 19973 bad parlamentet kommissionen att genom lämpligt förfarande framlägga det handlingsprogram om sjukdomar orsakade av miljöfororening som planerats inom kommissionens rammeddelande om folkhälsan. 9. I enlighet med subsidiaritetsprincipen får åtgärder på områden där gemenskapen inte ensam har kompetens, såsom åtgärder vad gäller sjukdomar orsakade av miljöförorening, vidtas av gemenskapen endast om och i den utsträckning som dessa, på grund av deras omfattning och verkningar, bättre kan genomföras på gemenskapsnivå. 10 De föreslagna åtgärderna i det nuvarande programmet kommer att leda till ett mervärde på gemenskapsnivå genom att de sammanför åtgärder som redan har vidtagits relativt isolerat på nationell nivå, samt genom att de kompletterar varandra med viktiga resultat för gemenskapen som helhet, bidrar till att stärka solidariteten och sammanhållningen inom gemenskapen och leder till upprättande av normer och standarder för det bästa tillvägagångssättet. 11. Samarbetet med behöriga internationella organisationer på folkhälsoområdet och med tredje land bör utvecklas. 12. Programmet kommer att bidra till att gemenskapens mål som anges i artikel 129 uppnås genom att ge stöd för att förbättra kunskaperna om och förståelsen av sjukdomar orsakade av miljöfororening samt en större spridning av information om dem, deras samband med miljöföroreningar och förebyggai. de av dem, genom att säkerställa att uppgifter om dessa frågor i högre grad kan jämföras och genom att utveckla åtgärder som kompletterar gemenskapens befintliga program och åtgärder, samtidigt som onödigt dubbelarbete undviks. 13. Den 20 december 1994 antog Europaparlamentet, rådet och kommissionen ett modus vivendi om genomförandebestämmelser för lagstiftning som har godkänts i enlighet med förfarandet i artikel 189b i fördraget 14. Detta beslut föreskriver en finansiell ram som utgör den viktigaste utgångspunkten för den budgetansvariga myndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 1 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens deklaration av den 6 mars 1995. 15. Gemenskapens budgetplan gäller fram till 1999 och kommer därefter att revideras. 16. Finansieringsramen för programmets fyra sista år (2000-2003) skall avgöras i detalj efter det att framtida finansiella mål upprättats. 2 3 KOM (93) 559 slutlig EGTnrC032, 5. 2. 1996, s. 15-24. 17. För att öka programmets värde och verkningar bör en fortlöpande granskning ske av de åtgärder som vidtagits, särskilt vad gäller deras effektivitet och huruvida de uppställda målen uppfyllts, med inriktning på att vid behov göra nödvändiga ändringar. 18. Detta program bör ha en varaktighet av fem år för att man skall ha tillräcklig tid att genomföra de åtgärder genom vilka de uppställda målen skall nås. ?6 HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 Programmets upprättande 1. Ett program för gemenskapsåtgärder mot sjukdomar orsakade, framkallade eller förvärrade av miljöförorening, nedan kallat "detta program", antas härmed för perioden 1 januari 1999 till 31 december 2003 inom ramen för verksamhet på folkhälsoområdet. 2. Programmets mål skall vara att bidra till säkerställandet av en hög hälsoskyddsnivå mot sjukdomar orsakade av miljöfororening genom att förbättra kunskaperna om och förståelsen för hälsorisker orsakade av miljöförorening och hur de skall beaktas, särskilt vad gäller astma och andra sjukdomar i andningsorganen samt allergier. 3. De åtgärder som skall genomföras inom ramen för detta program och deras specifika mål anges i bilagan under följande rubriker: 1. Åtgärder för att förbättra informationen om sjukdomar orsakade av miljöförorening 2. Riskperception och riskhantering vad gäller sjukdomar orsakade av miljöförorening 3. Andningsorganens sjukdomar och albrgier Artikel 2 Genomförande 1. Kommissionen skall i nära samarbete med medlemsstaterna säkerställa att de åtgärder som anges i bilagan genomfors. 2. Kommissionen skall samarbeta med institutioner och organisationer som är aktiva på området avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening. Artikel 3 Budget 1. Finansieringsramen för genomförande av detta program för 1999 skall i enlighet med nuvarande finansiella mål vara 1,3 miljoner ecu. Finansieringsramen för programmets fyra sista år (2000-2003) skall avgöras i detalj efter det att framtida finansiella mål upprättats. 2. De årliga anslagen skall fastslås av budgetmyndigheten i enlighet med de finansiella målen. Artikel 4 Överensstämmelse och komplementaritet Kommissionen skall säkerställa att det råder överensstämmelse och komplementaritet mellan de åtgärder som skall genomföras inom ramen för detta program och andra relevanta gemenskapsprogram och åtgärder. 23 / Artikel 5 Kommitté 1. Vid genomförandet av detta handlingsprogram skall kommissionen bistås av en rådgivande kommitté, det följande kallad "kommittén", som består av företrädare från medlemsstaterna. Ordförande är företrädare för kommissionen. 2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén förslag till åtgärder som skall vidtas, särskilt avseende a) kriterier och förfaranden för urval och finansiering av projekt inom ramen för detta program, b) utvärderingsförfarande. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning. Yttrandet skall protokollföras och dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin uppfattning tagen till protokollet. Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats. 3. Kommissionens företrädare skall regelbundet informera kommittén om förslag från kommissionen eller gemenskapsinitiativ och genomförande av program inom andra områden som är av betydelse för att målen i detta program skall uppnås. Artikel 6 Internationellt samarbete 1. Vid genomförande av detta program skall samarbete med tredje land och med behöriga internationella organisationer på folkhälsoområdet utvecklas. 2. 1 detta program skall de associerade länderna i Centraleuropa kunna delta i enlighet med de villkor som fastställs i de associeringsavtal eller därtillhörande tilläggsprotokoll om medverkan i gemenskapsprogram. I detta program skall Cypern och Malta kunna delta med stöd av tilläggsanslag enligt samma regler som tillämpas för EFTA-länderna i enlighet med förfaranden som skall fastställas i samråd med dessa länder. Artikel 7 Kontroll och utvärdering 1. Kommissionen skall vid genomförandet av detta beslut vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa övervakning och fortlöpande utvärdering av programmet och i samband med detta beakta de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 1 och i bilagan. 2. Kommissionen skall under programmets tredje år lägga fram en utvärdering till Europaparlamentet och rådet. z ^ 3. Kommissionen skall lämna in en slutrapport till Europaparlamentet oclr rådet, nar hchi programmet genomförts. 4. Dessa rapporter skall innehålla information om gemenskapsfinansiering inom olika verksamhetsområden, om komplettering med övriga åtgärder som anges i artikel 4, samt om utvärderingsresultat. Kommissionen skall också sända dessa rapporter till Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar Ordförande På rådets vägnar Ordförande 23 BILAGA SPECIFIKA MÅL OCH ÅTGÄRDER L ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖRBÄTTRA SJUKDOMAR ORSAKADE AV MILJÖFORORENING INFORMATIONEN OM Mål: Att bidra till att öka kunskaperna om den roll som miljöföroreningama spelar i uppkomst och förvärrande av sjukdomar inom Europeiska gemenskapen och om grunden för och effektiviteten av förebyggande åtgärder. 1. 2. a Att fastslå prioriteringar för fastställande av de sjukdomar som specifika miljöföroreningar antas ha del i, att jämföra sjukdomamas förekomst och/eller utbredning samt deras förhållande till uppgifter om miljöfaktorer i olika delar av Europeiska gemenskapen, att undersöka kvaliteten på uppgifterna och att fastställa vilka uppgifter som saknas, att analysera och granska tillgängliga uppgifter om dessa miljöföroreningars toxikologi och att fastställa brister i kunskaperna, att jämföra dessa uppgifter inklusive insamlingsmetoder, definitioner och kriterier som använts samt det sätt som uppgifterna används på i analyserna, vid bestämning av vilka åtgärder som skall vidtas och vid information till allmänheten. Att bidra till att förbättra jämförbarheten mellan uppgifter som används vid förebyggande åtgärder genom att stödja informationsutbyte avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening samt förebyggande av dessa, inbegripet kostnads- och intäktsanalyser vad gäller åtgärdemas effektivitet. RISKPERCEPTION OCH RISKHANTERING MED BEAKTANDE AV SJUKDOMAR ORSAKADE AV MILJÖFÖRORENING Mål: Att öka kunskapsnivån och förståelsen för hälsorisker orsakade av miljöförorp^ng samt varseblivning, bedömning och hantering av dessa. 3. 4. Att stödja åtgärder inriktade på att förbättra allmänhetens kunskaper om risker och bedömning och hantering av dem samt att främja allmänhetens varseblivning av hälsorisker orsakade av miljöförorening i hela gemenskapen. Att främja åtgärder och informationsutbyte om metoder för att höja allmänhetens och opinionsbildarnas kunskapsnivå om bedömningen av hälsorisker orsakade av miljöförorening. III. ANDNINGSORGANENS SJUKDOMAR OCH ALLERGIER Mål: Att stödja åtgärder inriktade på att förebygga och minska förekomsten av dessa sjukdomar. 5. Att bidra till att allmänheten och särskilda grupper får information om dessa sjukdomar och de agenser som har del i dem, att stödja utvecklingen av olika sätt att stärka och insatser för självbehandling eller samordna stödgrupper för personer med sjukdomar i andningsorganen eller allergier. informationskampanjer, att stödja »O Att bidra till jämförelse av olika utbildningsinitiativ som används lör att bekämpa dessa sjukdomar, med inriktning pä att främja de bästa lösningarna, genomgång av de vidtagna åtgärdemas effektivitet, bl. a. kostnads- och intäktsanalyser. 31 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om godkännande av ett program för gemenskapsåtgärder 1999-2003 avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening inom ramen för insatser på folkhälsoområdet 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER B3- 3. RÄTTSLIG GRUND Artikel 3 o och artikel 129 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1 Allmänt mål Att bidra till att målen som fastställts i fördraget uppnås: - Enligt artikel 3 o skall gemenskapen bidra till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå. -Enligt artikel 129 skall gemenskapen bidra till att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor, särskilt genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och vid behov stödja deras insatser, främja samordning av deras politik och program och främja samarbetet med tredje land och behöriga internationella organisationer på folkhälsoområdet. Gemenskapens insatser skall inriktas på att förebygga sjukdomar, särskilt de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker och överföring samt hälsoupplysning och hälsoundervisning. Handlingsprogrammets allmänna mål är att bidra till säkerställande av en hög hälsoskyddsnivå mot sjukdomar orsakade av miljöfororening genom att förbättra kunskaperna om och förståelsen för hälsorisker orsakade av miljöförorening och hur de skall beaktas, särskilt vad gäller astma och andra sjukdomar i andningsorganen samt allergier. Metoden för att uppnå detta mål inbegriper följande åtgärder: - - Att bidra till att öka kunskaperna om den roll som miljöföroreningama spelar i uppkomst och förvärrande av sjukdomar inom Europeiska gemenskapen och om grunden för och effektiviteten av förebyggande åtgärder. Att öka kunskapsnivån och förståelsen för hälsorisker orsakade av miljöförorening samt varseblivning, bedömning och hantering av dessa. Att stödja åtgärder inriktade på att förebygga och minska förekomsten av dessa sjukdomar. <L 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Fem år: 1. 1. 1999-31. 12. 2003 En rapport om genomförande skall lämnas till rådet och Europaparlamentet under programmets tredje verksamhetsår. - En rapport lämnas till rådet och Europaparlamentet •• utvärderingsresultaten efter att programmet har avslutats. tillsammans med 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER - - Icke-obligatoriska utgifter Differentierade anslag 6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Bidrag till samfinansiering med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn (får inte överskrida ett visst procenttal av den totala kostnaden för de föreslagna projekten). Nivån på beviljade anslag beror på vilken omfattning som åtgärderna som skall finansieras har och på i vilken utsträckning som handlingsprogrammet återspeglas i olika planerade verksamheter. Anslag av detta slag kommer inte att överskrida 70 % av den totala budget som har öronmärkts för de planerade projekten, förutom när det gäller nätverk, och arbeten som har beställts av kommissionen eller som kommissionen har direkt nytta av, varvid bidragen kan gå upp till 100 %. 7. BUDGETKONSEKVENSER 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (definition av kostnad per enhet) Kalkyleringsmetoden är ett resultat av erfarenheter som har erhållits av tidigare verksamhet med anknytning till folkhälsa. Detta omfattar de olika typer av gemenskapsåtgärder som listas i tabell 4 i kommissionens meddelande (93)559 slutlig av den 24 november av finansieringssamarbete med medlemsstaterna och icke-statliga organisationer när det gäller insamling, analys och spridande av information, upprättande av nätverk, inrättande av mekanismer och förfaranden för rådfrågning och samarbete för inrättande av gemensamma mål, och för att samordna insatser samt utarbeta och utveckla strategier på gemenskapsnivå. representerar bred 1994. Metoden erfarenhet De särskilda kostnadsberäkningarna grundar sig på antagandet att hälften av den verksamhet som skall genomföras inom detta program kommer att fordra bidrag till 100%, medan den andra hälften kommer att fordra bidrag till 50% och att den verksamhet som kommer att genomföras involverar de flesta eller alla medlemsstater. 33 Ett belopp på 1,3 miljoner ecu har bedömts som nödvändigt för dessa åtgärder under programmets första år 1999. Budgetramen för de följande fyra verksamhetsåren kommer att upprättas genom att beakta gemenskapens framtida finansiella mål. De årliga anslagen kommer att beslutas i enlighet med de normala budgetförfarandena. De årliga anslagen kommer att beslutas i enlighet med de normala budgetförfarandena. 7. 1. 1 Förbättrad information om sjukdomar orsakade av miljöförorening De uppgifter som för närvarande finns om sjukdomar orsakade av miljöförorening skall granskas. Kostnadsuppskattningen för detta är 100 000 ecu för det första året. Dessutom måste närverk upprättas för att bearbeta den information som fås genom dessa granskningar. Ett belopp på minst 200 000 ecu har bedömts som nödvändigt för upprättande av dessa nätverk. 7. 1. 2 Förbättrad riskmedvetenhet och riskhantering Spridning av information för allmänheten och särskilda grupper såsom journalister har planerats till en genomsnittlig kostnad på 200 000 ecu. För att få bättre förståelse för hur allmänheten uppfattar miljörelaterade hälsorisker skall parallella åtgärdas inledas. Det har anslagits 100 000 ecu för detta. 7. 1. 3 Förebyggande av sjukdomar i andningsorganen och allergier Stöd för nätverk som främjar information om sjukdomar i andningsorganen och allergier i syfte att koppla samman informationskampanjer förutsätter uppskattningsvis 300 000 ecu under programmets första verksamhetsår. Denna åtgärd skall beakta information som fås från en jämförelse av olika slag av utbildningsinitiativ som har vidtagits för att främja d** bästa tillvägagångssätten. 300 000 ecu har anslagits i detta syfte. V 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar (i miljoner ecu) MÅL VERKSAMHETSOMRÅDE ÅR 1999 2000 2001 2002 2003 TOTALT Vägledande planer 0,3 0,3 Förbättrad information om sjukdomar orsakade av miljöförorening V h gemenskapen. Undersökning Fastslående av prioriteringar för fastställande av de sjukdomar som specifika miljöföroreningar antas ha del i. Jämförelse av sjukdomamas förekomst och/eller utbredning samt deras förhållande till i olika delar av uppgifter om miljöfaktorer av Europeiska kvaliteten på uppgifterna och fastställande av vilka uppgifter som saknas. Analysering och granskning av dessa miljöföroreningars toxikologi, och fastställande av brister Jämförelse av dessa uppgifter inklusive insamlingsmetoder, definitioner och kriterier som använts samt det sätt som uppgifterna används på i analyser, vid bestämning av vilka åtgärder som skall vidtas och vid information till allmänheten. i kunskaperna. tillgängliga uppgifter om I MÅL VERKSAMHETSOMRÅDE ÅR 1 "-—' 1999 2000 2001 2002 2003 TOTALT Bidrag till förbättrad jämförbarhet mellan uppgifter som används vid förebyggande åtgärder genom att stödja informationsutbyte avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening samt förebyggande av dessa, inbegripet kostnads- och intäktsanalyser vad gäller åtgärdemas effektivitet. Stödjande av åtgärder inriktade på att förbättra allmänhetens kunskaper om risker och bedömning och hantering av dem samt främjande av allmänhetens varseblivning av hälsorisker orsakade av miljöförorening i hela gemenskapen. Främjande av åtgärder och informationsutbyte om metoder och höja opinionsbildamas kunskapsnivå om bedömningen av hälsorisker orsakade av miljöförorening. allmänhetens för att 0,1 0,2 0,1 0,1 0,2 0,1 Riskperception och riskhantering y •> MÅL VERKSAMHETSOMRÅDE ÅR 1999 2000 2001 2002 2003 TOTALT Andningsorganens sjukdomar och allergier 4J Bidrag till att allmänheten och särskilda grupper far information om dessa sjukdomar och de agenser som har del i dem, att stödja utvecklingen samordna av olika informationskampanjer, att stödja insatser för självbehandling eller stödgrupper för personer med sjukdomar i andningsorganen eller allergier. stärka och sätt att Bidrag till jämförelse av olika utbildningsinitiativ som används för att bekämpa dessa sjukdomar, med inriktning på att främja de bästa lösningarna, genomgång åtgärdernas de effektivitet, bl. a. kostnads- och intäktsanalyser. vidtagna av 0,3 0,3 0,3 0,3 T O T A LT 1,3 p. m p. m p. m p. m 1,3 7,3 Vägledande tidsplan över anslag (i miljoner ecu) | ! 1999 j 2000 1 Åtagande- | oomyndiganden j 1,3 | ! Betalnings:- 1 bernyndiganden i 1 | 200 Î i i 2002 2003 TOTALT \ 1^99 1 2000 1 i 2002 ! 2003 'i i Föyande budgetår | TOTALT | | i | 0,78 1 032 !" j i I | 0,78 0,52 1,3 p ni _____ | p. m p. m p. m 1,3 BESTÄMMELSER OM BEDRA GERIBEKAMPNING. RESULTAT AV ÅTGÄRDER På ansökningsblanketterna för stöd skall eventuella stödmottagare ange kontaktuppgifter och organisationens slag för att deras tillförlitlighet skall kunna fastställas på förhand. Bestämmelser om bedrägeribekämpning (checkar, delrapporter, slutrappo^er) ingår i avtalen eller kontrakten mellan kommissionen och stödmottagarna. Kommissionen kommer att kontrollera rapporterna och försäkra sig om att arbetet har genomförts väl innan del- och slutbetalningarna görs. Dessutom gör kommissionen stickprov för att kontrollera hur medlen har använts. Kontroller har redan genomförts av andra budgetposter för folkhälsan i samband med budgetåren 1991 till 1995 och har påvisat deras effektivitet. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 9,1 Särskilda och kvantifierbara mål Gemenskapsåtgärderna strävar till att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå mot sjukdomar orsakade av miljöförorening genom att förbättra kunskaperna om och förståelsen för hälsorisker orsakade av miljöförorening och hur de skall beaktas, särskilt vad gäller astma och andra sjukdomar i andningsorganen samt allergier. De indikatorer som visar om målen på detta område har uppnåtts eller inte kommer att inbegripa åtgärder av följande siag. De kommer att ytterligare i samarbete med det nya programmet om hälsokontroll, vars förbättras för gemenskapens arbetsuppgifter inkluderar utvecklingen av indikatorer 3i? folkhälsoverksamhet. Metoden för att uppnå detta mål inbegriper följande åtgärder som - främjar och bistår skapandet av nätverk som bidrar till att öka kunskaperna om den roll som miljöföroreningarna spelar i uppkomst och förvärrande av sjukdomar inom Europeiska gemenskapen och om grunden för och effektiviteten av förebyggande åtgärder (medlemsskap, utarbetande av t. ex. nyhetsbrev, anordnande av konferenser, www-diskussionsgrupper. ). sprider information om hälsorisker orsakade av miljöförorening samt varseblivning, bedömning och hantering av dessa. förbättrar informationen och uppgifterna om sjukdomar orsakade av miljöförorening på gemenskapsnivå samt nivån på desa sjukdomars förekomst och/eller utbredning. främjar samråd och samarbete mellan medlemsstater (beskrivning av fall av samråd av detta slag osv. ) och bistår offentliga hälsomyndigheter med att bättre utnyttja andra gemenskapsverksamheter i deras strävanden att förebygga sjukdomar orsakade av miljöförorening. Målgrupp 1. 2. 3. Medlemsstaternas behöriga hälsovårdsmyndigheter på nationell, regional och lokal nivå samt behöriga internationella organisationer på folkhälsoområdet. Personer som är verksamma inom hälso- och sjukvården, epidemiologiska vårdinrättningar, hälso- och sjukvårdssammanslutningar, akademiska institutioner osv. Icke-statliga organisationer och andra organ som är intresserade av hälsofrågor samt allmänheten. 9. 2 Skäl för åtgärden Vid inledning av verksamhet enligt artikel 129 skall gemenskapen delta i förebyggande av sjukdomar och i hälsoskydd. Kommissionens meddelande om ramen för insatser på folkhälsoområdet (KOM(93) 559 slutlig av den 23 november 1993) fastställer kriterier för prioritering av områden i gemenskapsprogrammen. I enlighet med dessa kriterier utvärderade rammeddelandet 1993 de olika möjligheterna som finns för att hantera sjukdomar, i synnerhet de stora folksjukdomarna och deras bakomliggande orsaker, samt utifrån kriterierna i detta meddelande, åtta prioriterade områden där förebyggande av skador var ett. Rådet och medlemsstaternas hälso- och sjukvårdsministrar, församlade i rådet, uppmanade genom resolutionen av den 11 november 1991 kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaternas behöriga myndigheter undersöka vilka kunskaper och erfarenheter som finns tillgängliga i medlemsstaterna, gemenskapen och internationella oranisationer mot bakgrund av sambandet mellan hälsa och miljö. 3e> I sin resolution (A4-0311/95) om medelfristiga sociala handlingsprogram 1995-1997 bad parlamentet kommissionen det framlägga under åtgärdsprogram som planerats inom kommissionens rammeddelande om folkhälsan avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening. lämpliga omständigheter att Programmet siktar på att i allt högre grad förbättra och på ett effektivare sätt sprida information och erfarenheter, att i hela gemenskapen uppnå förståelse för nyckelfrågor och frågor som gäller sjukdomar orsakade av miljöförorening och att öka samarbetet mellan medlemsstaterna för att undvika onödigt dubbelarbete och påskynda godkännandet av de bästa lösningarna på problem, som är vanliga i medlemsstaterna när det gäller sådana sjukdomar. Enligt artikel 129 skall gemenskapen och kommissionen tillhandahålla ett allmänt ramverk av klara bestämmelser. Detta skulle vara mycket mera effektivt än att överlåta dessa frågor till mellanstatligt samarbete utan gemenskapens bistånd. På detta område räknas det med att gemenskapens och kommissionens insats i enlighet med artikel 129 tillhandahåller ett allmänt ramverk av klara bestämmelser genom vilka man kan undvika förutsättningslösa och tidskrävande förhandlingar och som leder till snabbare framsteg på en stabilare grund. Avseende metoder för ingripande och anslag gäller följande: - - - Särskild tillämpning av subsidiaritetsprincipen vid fastställande av åtgärder som skall vidtas och samfinansieras. Fastställande av kriterier och val av projekt för samfinansiering avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening. Mervärde för gemenskapen, som även i fortsättningen kommer att uppnås särskilt genom samordning av nationella åtgärder, spridning av information och erfarenheter, fastställande av prioriteringar, utveckling av lämpliga nätverk, val av europeiska projekt och motivering och mobilisering av alla involverade. Två metoder kommer att användas vid genomförandet av programmet. Den ena är att stödja projekt som genomförs i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå. Valet av projekt som prioriteras grundar sig i stor utsträckning på allmänna mål och mål på medellång sikt. Genomförandet av själva åtgärderna beror på hur kvalitativa och effektiva projekt som under året överlämnas till den behöriga avdelningen är. Den andra metoden är att vidta särskilda åtgärder som är nödvändiga för att uppnå programmets mål, som helt och hållet kommer att finansieras av programmet. Projektens urvalskriterier är följande: Förenlighet med målen och överensstämmelse med åtminstone ett av de uppställda målen. - Granskning av projektens (transnational! deltagande, utveckling av en mall som är tillämplig i andra medlemsstater, information som är användbar i andra medlemsstater osv. ). för gemenskapen" "mervärde Förmodad effektivitet och lönsamhet. - Klara och motiverade bestämmelser. H^> Den valda metodikens relevans. Organisatorisk behörighet och erfarenhet. Lämplig budget för målen. Stöd för nationella samarbetspartners projekt. Objektiv bedömning. Yttrande av den involverade rådgivande kommittén. - - - - Den budget på 1,3 miljoner ecu som har föreslagits för detta programs första år svarar mot den budget som samtidigt har föreslagits för programmen för ovanliga sjukdomar och förebyggande av skador. Detta återspeglar att varje åtgärdsområde som fastställs i kommissionens meddelande om handlingsramen på folkhälsoområdet (1993) ges samma prioritet, vilket fortfarande gäller. Det föreslagna beloppet utgör den minsta möjliga summa som behövs för att kunna inleda programmet. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 9. 3. 1 Uppföljning av åtgärden Kommissionen skall verkställa uppföljning på gemenskapsnivå och överlämna en rapport till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén då halva programmet har genomförts samt en slutrapport efter att programmet har avslutats, med utgångspunkt i nationella rapporter samt utvärderingar av programåtgärder och enskilda projekt. 9. 3. 2 Utvärdering Utvärderingen sker på följande sätt: - - - En utvärdering av huvudåtgärderna och subventionerade projekt, i vilken i förekommande fall oberoende experter medverkar. En utvärderingsrapport under det tredje året. En övergripande rapport om kvaliteten och effektiviteten på projekten som har genomförts inom handlingsplanen, vilken skall överlämnas av efter att kommissionen programmet har slutförts. till de övriga gemenskapsinstitutionerna Följande resultatindikatorer har valts för denna utvärdering: - - - Kommissionens projekten. tjänstemän eller deras samarbetspartner utvärderar Analysering av delrapporter om planerade och finansierade åtgärder, i vilka en variation av tyngdpunkten tillåts där det är möjligt. Externa organ undersöker verkningarna. - Den av anordnarna använda metodikens relevans. Lämplig budget för målen. Organens kunskaper och erfarenhet. Spridning av resultaten. Utvärderingarnas form och frekvens är följande: - - Utarbetande av del- och slutrapporter om olika åtgärder som vidtagits på området. Utvecklande av en "standardiserad" utvärderingsblankett för åtgärder, som stödmottagarna lämnar in tillsammans med sina slutrapporter. Dessa dokument kontrolleras antingen av kommissionens tjänstemän eller av tjänstemän på området. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A I BUDGETEN) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med hänsyn till vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av den biilgelansvariga myndigheten 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärder Fasta tjänster Till fälliga tjänster varav Period Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet Ytter ligare tjänster A B C Fast anställda eller tillfälligt anställda Andra tjänster 1 1 1 Totalt 3 0 0 0 0 1 1 1 3 } 0 0 0 0 w<? 10. 2 Budgetkonsekvens av ytterligare personal Ingen ytterligare personal planeras. 10. 3 ökning av andra administrativa utgifter till fölid av åtgärden Budgetpost Belopp Beräkningsmetod Möten A2510 104 250 ecu för 2 möten rådgivande 1 representant/medlemsstat = 2 möten/år x 15 repr. x 695 ecu/repr. x 5 år = 104 250 ecu kommittén/år, De medel som behövs för att täcka utgifterna nedan under femårsperioden kommer att erhållas genom att befintliga finansiella resurser omplaceras och tilläggsresurser inte kommer att behövas. a) Personalutgifter (Avdelning Al, A2 och A5) 3 x 100 000 ecu x 5 år = 1 500 000 ecu b) Driftsutgifter Utgifter för möten (A-250) 2 möten/år x 15 experter x 825 ecu/expert x 5 år = 123 750 ecu Reseutgifter (A-130) 24 uppdrag/år Bryssel-Luxemburg x 200 ecu/uppdrag x 5 år = 24 000 ecu 30 uppdrag/år för medlemsstater x 1000 ecu/uppdrag x 5 år = 150 000 ecu c) Totalt: 1 797 750 ecu Ml ISSN 1024-4506 KOM(97) 266 slutlig DOKUMENT SV 04 05 14 13 Katalognummer : CB-C0-97-253-SV-C ISBN 92-78-20676-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg ^v


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1933/97 του Giulio FANTUZZI προς την Επ τροπή. Αντισταθμιστικές ενισχύσεις για αροτριαίες καλλιέργειες

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU aid
EU programme
budgetary power
cereals
common agricultural policy
economic consequence
monetary compensatory amount

text: 25. 2. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 60/55 Se poio· y·cow ane·rxontai oi eth·siew dapa·new gia th metafora· tvn «metallikv· n kibvti·vn tvn boyleytv· n» apo· tiw Bryje·llew sto Strasboy·rgo kai antistro·fvw; Po·so stoixi·zei ethsi·vw h yphresi·a odhgv· n poy diati·uetai sto Koinoboy·lio; Se poio· y·cow ane·rxontai oi eth·siew dapa·new gia tiw yphresi·ew meta·frashw kai diermhnei·aw toy Koinoboyli·oy; Po·soi ypa·llhloi toy Koinoboyli·oy metabai·noyn ka·ue mh·na sto Strasboy·rgo gia thn sy·nodo olomelei·aw; Poy diame·noyn oi ypa·llhloi aytoi· se peri·ptvsh poy h EE ryumi·zei tiw proy¤poue·seiw ste·gash·w toyw; Se poio· y·cow ane·rxontai oi sxetike·w dapa·new; Po·so ua ayja·nontai, ana· kra·tow, oi esvterike·w dapa·new toy Koinoboyli·oy (p. x. yphresi·ew meta·frashw) se peri·ptvsh prosxv· rhshw tvn xvrv· n thw Anatolikh·w Eyrv· phw; Ypa·rxoyn sxetike·w mele·tew h· sena·ria; Ea·n ayto· symbai·nei, ti sympera·smata e·xoyn synaxuei· kai pvw ei·nai dynato·n na gnvstopoihuoy·n; Apa· nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph· w (25 Ioyli·oy 1997) H Epitroph· den ei·nai armo·dia gia ton proy¤pologismo· toy Koinoboyli·oy. To ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy ua e·prepe na zhth·sei tiw sxetike·w plhrofori·ew apeyuyno·meno sto i·dio to Koinoboy·lio, gia para·deigma ypoba·llontaw erv· thsh sto Proedrei·o o·pvw proble·petai apo· to a·ruro 28 toy esvterikoy· kanonismoy·. (98/C 60/85) GRAPTH ERVTHSH E-1845/97 ypobolh· : Daniela Raschhofer (NI) prow thn Epitroph· (30 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Me·tra lito·thtaw thw Epitroph·w (cid:201)xoyn meivuei· oi syneisfore·w tvn kratv· n melv· n lo·gv tvn me·trvn lito·thtaw thw Epitroph·w; Synexi·zetai h mikrh· ay·jhsh toy proy¤pologismoy· gia ton gevrgiko· proy¤pologismo· peraite·rv eisodhmatike·w apv· leiew gia toyw gevrgoy·w thw Aystri·aw; Ypa·rxoyn sxetike·w proble·ceiw h· mele·tew; Ea·n toy·to symbai·nei se poia· sympera·smata katalh·goyn; Poioi· tomei·w esvterikh·w politikh·w ua pre·pei na arkestoy·n kata· to 1998 se ligo·teroyw xrhmatodotikoy·w po·royw; 1. Ba·sei poiv· n krithri·vn epile·gontai oi tomei·w poy ui·gontai apo· tiw perikope·w ayte·w; Gia poio· lo·go e·xei douei· proteraio·thta sta progra·mmata PHARE, MEDA, Aliei·a kai Anurvpistikh· 2. Boh·ueia e·nanti a·llvn sxedi·vn; Se ti syni·statai h oikonomikh· antista·umish ston tome·a tvn sithrv· n poy epibebai·vse o Epi·tropow 3. Fischler; 4. Pvw dikaiologoy·ntai oi perikope·w stiw primodoth·seiw tvn sithrv· n; (98/C 60/86) GRAPTH ERVTHSH E-1933/97 ypobolh· : Giulio Fantuzzi (PSE) prow thn Epitroph· (4 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: Antistaumistike·w enisxy·seiw gia arotriai·ew kallie·rgeiew Kata· th syzh·thsh gia to «pake·to» tvn agrotikv· n timv· n 1997/1998 poy pragmatopoih·uhke sta plai·sia toy Symboyli·oy Gevrgi·aw stiw 21 kai 22 Aprili·oy 1997, o Epi·tropow k. Fischler to·nise o·ti h pro·tash peri· mei·vshw tvn antistaumistikv· n enisxy·sevn gia arotriai·ew kallie·rgeiew poy ua synepa· getai, o·pvw ei·nai gnvsto·, mei·vsh tvn dapanv· n 1,4 dis. ECU gia ton proy¤pologismo· 1998, den apoteloy·n anapo·spasto me·row toy pake·toy tvn timv· n