title: WRITTEN QUESTION No. 2081/97 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Flags of convenience and the EU fleet

eurovoc_concepts:
EU Member State
State aid
competition law
crew
employment policy
flag of convenience
maritime transport
ship's flag
tax system

text: 25. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 60/91 2. Varje skyddat omr(cid:229)de har en sa¤rskild skyddsomr(cid:229)desstyrelse, ((cid:148)protected area management board(cid:148), PAMB). Den inhemska befolkningens engagemang i fo¤rvaltningen av National integrated protected area system (NIPAS) a¤r i form av deras fo¤retra¤dare i PAMB i deras respektive omr(cid:229)de. I sektion 11 av Republic Act nr 7586 fr(cid:229)n 1992 fo¤rskrivs att varje stamsamha¤lle skall ha en fo¤retra¤dare i PAMB. N(cid:229)gon sa¤rskild procentandel fo¤r hur m(cid:229)nga av tja¤nsterna som skall innehas av de inhemska befolkningsgrupperna anges inte, men varje sa¤rskiljbar grupp skall ha en fo¤retra¤dare i PAMB. 3. Uto¤ver den utva¤rdering som na¤mnts ovan under punkt 1 h(cid:229)ller NIPAP regelbunden kontakt med de inhemska befolkningsgrupperna genom deras representanter i PAMB. NIPAP:s nationella chef a¤r medlem utan ro¤stra¤tt i PAMB och informerar p(cid:229) s(cid:229) sa¤tt om NIPAP:s planer och dess verksamhet. PAMB skall sammantra¤da minst tv(cid:229) g(cid:229)nger per (cid:229)r, men i praktiken h(cid:229)lls mo¤ten betydligt oftare. NIPAP har dessutom goda kontakter med de inhemska befolkningsgrupperna p(cid:229) gra¤srotsniv(cid:229) genom informations-, utbildnings- och kommunikations- (cid:229)tga¤rder. Under NIPAP:s inledningsfas ho¤lls en rad samr(cid:229)d da¤r de inhemska befolkningsgrupperna och deras 4. representanter informerades om de planerade projektaktiviteterna. Dessa samr(cid:229)d fo¤ljs upp med ytterligare samr(cid:229)d och workshops med de direkt bero¤rda. Vid dessa tillfa¤llen har dokumentation med detaljerad information om det bilaterala NIPAP-avtalet mellan kommissionen och Filippinerna delats ut. Dessutom har informationen spritts vid informations-, utbildnings- och kommunikations(cid:229)tga¤rder. (98/C 60/129) SKRIFTLIG FR¯GA E-2079/97 fr(cid:229)n Mair Morgan (PSE) till kommissionen (19 juni 1997) A¤mne: Expertgrupper Hur m(cid:229)nga expertgrupper och r(cid:229)dgivande grupper anva¤nder kommissionen, totalt och i varje GD? Hur m(cid:229)nga av dessa grupper anva¤nds fo¤r att va¤lja ut projekt? Svar fr(cid:229)n Jacques Santer p(cid:229) kommissionens va¤gnar (31 juli 1997) Kommissionen ha¤nvisar parlamentsledamoten till den fo¤rteckning o¤ver kommitte·er som a¤r publicerad i bilaga I till Europeiska unionens allma¤nna budget fo¤r 1997 samt den skrivelse om kommitte·ernas verksamhet (cid:229)r 1995 som o¤verla¤mnades till parlamentet den 28 juni 1996. (98/C 60/130) SKRIFTLIG FR¯GA E-2081/97 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen (19 juni 1997) A¤mne: Bekva¤mlighetsflagg och EU-flottan Kommissionen ka¤nner sa¤kert till att gemenskapens redare och sjo¤folk ofo¤rtja¤nt drabbas av de negativa fo¤ljderna av en allt h(cid:229)rdare konkurrens fr(cid:229)n fartyg som fo¤r bekva¤mlighetsflagg. Denna konkurrens beror till stor del p(cid:229) att redarna och sjo¤folket i Europeiska unionens medlemsstater omfattas av ett annorlunda och h(cid:229)rdare skattesystem a¤n vad som ga¤ller i tredje land. Mot bakgrund av detta: 1. Anser inte kommissionen att det bo¤r info¤ras skattema¤ssiga, sociala och administrativa fo¤rh(cid:229)llanden som kan undanro¤ja den diskriminering som sta¤ller gemenskapens redare och sjo¤folk i en ofo¤rdelaktig position? 2. Anser inte kommissionen att de skattela¤ttnader som fo¤reskrivs i direktivet fr(cid:229)n 1989 bo¤r genomfo¤ras snarast mo¤jligt, s(cid:229) att gemenskapsflottan kan konkurrera p(cid:229) lika villkor med den imponerande armadan av bekva¤mlighetsflaggade fartyg, varvid unionens och medlemsstaternas flaggor (cid:229)terigen kan vaja o¤ver den ja¤ttelika gemenskapsflottan p(cid:229) va¤rldshaven?


title: DECISIÓN DE LA COMISIÓN de 19 de junio de 1997 relativa a la suspensión de las compras de mantequilla en algunos Estados miembros (Los textos en lenguas danesa, alemana, griega, francesa, neerlandesa, inglesa, finesa y sueca son los únicos auténticos)

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
butter
intervention buying


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2089/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. UNGASS-konferencen den 23.-27. juni 1997

eurovoc_concepts:
EU aid
Economic and Monetary Union
UNO
development aid
environmental protection
financial aid
gross national product
liberalisation of the market
private aid
single market

formats: html pdf print

text: 25. 2. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 60/93 P(cid:229) baggrund af flere andragender, fremsat i Parlamentets udvalg for andragender (1), er Kommissionen imidlertid i f(cid:230)rd med at undersłge to brud i Tyskland. Kommissionen har endnu ikke truffet nogen endelig beslutning i sagerne. Ruhrkohle AG og Saarbergwerke AG har meddelt, at de inden for de n(cid:230)ste par uger vil informere 2. Kommissionen om deres planer om at fusionere deres minedriftsaktiviteter i Ruhr og Saar. Kommissionen r(cid:229)der p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt ikke over yderligere oplysninger om den planlagte fusion. Fusioner af stenkulsudvin- dende virksomheder er underlagt pr(cid:230)ventiv fusionskontrol efter EKSF-traktatens artikel 66. Hvorvidt en fusion af Ruhrkohle AG og Saarbergwerke AG ville v(cid:230)re forenelig med f(cid:230)llesmarkedet vil afh(cid:230)nge af udbud- og efterspłrgselsstrukturen samt konkurrencevilk(cid:229)rene p(cid:229) de p(cid:229)g(cid:230)ldende produktmarkeder og geografiske markeder, som fłrst vil skulle undersłges. P(cid:229) baggrund af den hłje koncentration inden for stenkulsudvinding i Tyskland skal undersłgelsen fokusere p(cid:229), om stenkul fra tredjelande (importkul) og fra den EF-interne handel begr(cid:230)nser de indenlandske producenters mulighed for en vilk(cid:229)rlig konkurrencem(cid:230)ssig adf(cid:230)rd i tilstr(cid:230)kkelig grad og udgłr et tilstr(cid:230)kkeligt forsyningsalternativ for kłber. Resultatet af denne undersłgelse kan ikke foregribes her. Hvis planen ogs(cid:229) omfatter produkter eller markeder, der ikke er omfattet af EKSF-traktaten (f. eks. Saarbergwerkes aktiviteter inden for maskinindustrien og affaldsbortskaffelse), skal fusionen muligvis ogs(cid:229) anmeldes efter R(cid:229)dets forordning nr. 4064/89 (fusionsforordningen) (2). (1) Andragende 392/95, 584/95, 293/96 og 947/96. (2) EFT L 395 af 30. 12. 1989. (98/C 60/132) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2089/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (19. juni 1997) Om: UNGASS-konferencen den 23. -27. juni 1997 Hvilke finansielle rammer vil EU stille til r(cid:229)dighed i de kommende fem (cid:229)r for at sikre opfłlgningen af UNGASS? (98/C 60/133) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2090/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (19. juni 1997) Om: UNGASS-konferencen den 23. -27. juni 1997 Af hvilke (cid:229)rsager har EU ikke overholdt den forpligtelse til at stille 0,7% af bruttonationalproduktet til r(cid:229)dighed i udviklingshj(cid:230)lp, som det indgik i Rio i 1992? (98/C 60/134) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2091/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (19. juni 1997) Om: UNGASS-konferencen den 23. -27. juni 1997 Hvordan og hvorn(cid:229)r skal den nye m(cid:229)ls(cid:230)tning med at stille 0,5% af bruttonationalproduktet til r(cid:229)dighed i udviklingshj(cid:230)lp oms(cid:230)ttes? (98/C 60/135) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2092/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (19. juni 1997) Om: UNGASS-konferencen den 23. -27. juni 1997 Overvejer Kommissionen at fłlge Danmarks eksempel med at stille 0,1% af bruttonationalproduktet til r(cid:229)dighed til miljłprogrammer i udviklingslandene? Hvis ja, inden for hvilke tidsrammer og med hvilke forpligtelser for medlemsstaterne?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2083/97 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. Onderaanneming in de textielsector

eurovoc_concepts:
clothing industry
competitiveness
consumer movement
distribution business
employment policy
productivity
social partners
subcontracting
textile industry

formats: html print


title: Protocol opgesteld op basis van artikel K.3 van het Verdrag betreffende de Europese Unie en artikel 41, lid 3, van de Europol-overeenkomst, betreffende de voorrechten en immuniteiten van Europol, de leden van zijn organen, zijn adjunct-directeuren en zijn personeelsleden

eurovoc_concepts:
Europol
legal status
operation of the Institutions
privilege
rules of procedure
staff regulations (EU)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2079/97 dell'on. Mair MORGAN alla Commissione. Gruppi di esperti

eurovoc_concepts:
Community budget
European Commission
action programme
advisory committee (EU)
eligibility criteria
self-employed person

text: 25. 2. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 60/91 2. Ogni area protetta e‘ gestita da un comitato di gestione dell(cid:146)area protetta (Protected area management board › PAMB). La partecipazione delle popolazioni indigene alla gestione del sistema nazionale integrato di zone protette (NIPAS) si svolge tramite la loro presenza nei PAMB delle aree di appartenenza. La legge della Repubblica n. 7586 del 1992, alla sezione 11 stabilisce che per ciascuna comunita‘ tribale vi sia un rappresentante membro del PAMB. Non esistono disposizioni relative alla percentuale di posti destinati alle comunita‘ indigene, ma ogni singola comunita‘ detiene un posto nel PAMB. 3. Oltre le valutazioni descritte al punto 1, il NIPAP mantiene costanti contatti con le comunita‘ indigene tramite i rappresentanti presso il PAMB. Il condirettore nazionale del NIPAP fa parte del PAMB in qualita‘ di membro non votante e partecipa allo scambio di informazioni riguardo ai progetti e alle attivita‘ del NIPAP. Di regola, il PAMB deve riunirsi almeno due volte all(cid:146)anno, ma in pratica le riunioni sono molto piu‘ frequenti. Il NIPAP, inoltre, mantiene i contatti con le comunita‘ indigene a livello di base mediante la realizzazione di azioni di informazione, istruzione e comunicazione (information, education, communication › IEC). Durante la fase iniziale del NIPAP, si sono svolti numerosi incontri per informare le comunita‘ e i loro 4. rappresentanti circa le attivita‘ previste dal progetto. Dopo questi primi incontri, il NIPAP organizza incontri e seminari con i diretti interessati. In occasione di questi incontri e‘ stata distribuita documentazione contenente informazioni dettagliate sull(cid:146)accordo bilaterale tra la Commissione e le Filippine relativo al NIPAP. Inoltre, tali informazioni sono state diffuse anche nel corso delle attivita‘ IEC. (98/C 60/129) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2079/97 di Mair Morgan (PSE) alla Commissione (19 giugno 1997) Oggetto: Gruppi di esperti Quanti gruppi di esperti e gruppi consultivi utilizza in totale la Commissione in ciascuna DG? Quanti di essi sono impiegati per la selezione di progetti? Risposta data dal Sig. Santer a nome della Commissione (31 luglio 1997) La Commissione invita l(cid:146)interrogante a consultare l(cid:146)elenco dei comitati pubblicato come allegato n. 1 al bilancio generale dell(cid:146)Unione europea per l(cid:146)esercizio del 1997, nonche· la nota sul funzionamento dei comitati nel 1995 trasmessa al Parlamento in data 28 giugno 1996. (98/C 60/130) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2081/97 di Cristiana Muscardini (NI) alla Commissione (19 giugno 1997) Oggetto: Bandiere ombra e flotta UE Come e‘ noto alla Commissione, gli armatori e i marittimi comunitari subiscono ingiustamente le conseguenze negative di una concorrenza sempre piu‘ agguerrita da parte delle navi battenti bandiere ombra, concorrenza che deriva in modo rilevante dal diverso e piu‘ pesante trattamento fiscale al quale sono sottoposti gli armatori e i marittimi dei paesi dell(cid:146)Unione europea rispetto a quelli dei paesi terzi. Di fronte a questa situazione non crede la Commissione che: 1. si debbano realizzare le condizioni fiscali, previdenziali e amministrative atte a eliminare le discriminazioni che svantaggiano i marittimi e gli armatori comunitari? 2. al fine di favorire l(cid:146)innalzamento della bandiera dell(cid:146)Unione e quelle degli Stati membri sulla gigantesca flotta europea nei mari del mondo, gli sgravi gia‘ previsti dalla direttiva del 1989 debbano essere realizzati nel piu‘ breve tempo possibile, per competere ad armi pari con l(cid:146)offensiva dell(cid:146)imponente armata delle bandiere ombra?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2072/97 af Jaak VANDEMEULEBROUCKE til Kommissionen. Fællesskabets finansielle bidrag på miljøområdet

eurovoc_concepts:
EU aid
European Commission
European Movement
balance of payments assistance
board of directors
environmental protection
management audit
transport policy
use of aid

text: C 102/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 3. 4. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. september 1997) Det (cid:230)rede medlem henvises til de svar, der er afgivet p(cid:229) forespłrgsel nr. H-503/96 (1) og H-605/96 (2) fra Philippe De Coene vedrłrende det projekt, der er indgivet af »European Golf Association«. Et eksemplar af »European Golf Association«s vedt(cid:230)gter samt en liste over bestyrelsesmedlemmerne tilstilles direkte det (cid:230)rede medlem samt Parlamentets sekretariat. Kommissionen har holdt sig lłbende orienteret om udviklingen af dette projekt, som ved udgangen af september 1997 kulminerer med lanceringen af kampagnen »Committed to Green« i anledning af Ryder Cup- golfturneringen mellem Europa og USA. Ved projektets afslutning skal den ansvarlige for projektet indgive en afsluttende rapport om det udfłrte arbejde, endelige regnskaber med alle relevante udgifter, samt en slutopgłrelse. Disse oplysninger vil blive n(cid:230)rmere gennemg(cid:229)et af Kommissionen med henblik p(cid:229) at sikre, at arbejdet er blevet ordentligt udfłrt, samt at de samlede udgifter i forbindelse hermed fremg(cid:229)r korrekt. (1) Forhandlinger i Europa-Parlamentet den 19. 6. 1996, EFT bilag nr. 4-484, s. 222-223. (2) Forhandlinger i Europa-Parlamentet den 17. 7. 1996, EFT bilag nr. 4-486, s. 224. (98/C 102/16) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2072/97 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (19. juni 1997) Om: F(cid:230)llesskabets finansielle bidrag p(cid:229) miljłomr(cid:229)det Under budgetkonto B4-306 ydes der stłtte inden for rammerne af miljłbeskyttelse. I EFT C 148 af 16. 5. 1997 offentliggłres en liste over organisationer, som modtager en s(cid:229)dan stłtte. Kan Kommissionen oplyse, hvilket projekt der er indgivet af »Fe·de·ration Europe·enne pour le transport et l(cid:146)environnement«? Kan Kommissionen give mig flere oplysninger om denne organisation? Kunne den vedl(cid:230)gge statutterne og give mig en ajourfłrt liste over bestyrelsesmedlemmerne? Kan Kommissionen oplyse, hvordan den korrekte tildeling af disse penge kontrolleres? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. september 1997) »Fe·de·ration europe·enne pour le transport et l(cid:146)environnement« har f(cid:229)et tildelt midler i forbindelse med sit arbejdsprogram for 1996. Denne finansiering var ikke rettet mod et konkret projekt som s(cid:229)dant, men blev givet som »aktivitetsfinansiering«. Denne omfattede de generelle driftsomkostninger i forbindelse med arbejdspro- grammet samt alle de s(cid:230)rlige udgifter i forbindelse med aktiviteterne i programmet. I programmet indgik forskning i og generel bevidstgłrelse om de miljłm(cid:230)ssige fłlger af transport og metoderne til lłsning af de deraf fłlgende problemer. Aktiviteterne omfattede publikationer, konferencer, seminarer samt lobbyvirksomhed. Den n(cid:230)vnte organisation samarbejder regelm(cid:230)ssigt og effektivt med Kommissionen med hensyn til at fremme miljłbevidstheden og F(cid:230)llesskabets miljłpolitiske m(cid:229)ls(cid:230)tninger. Kommissionen tilstiller direkte det (cid:230)rede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat de p(cid:229)g(cid:230)ldende uddrag af »Moniteur Belge«, der indeholder organisationens vedt(cid:230)gter samt en fortegnelse over dens nuv(cid:230)rende bestyrelsesmedlemmer. Kommissionen har for nylig med tilfredsstillende resultat afsluttet en rutinem(cid:230)ssig kontrol, heri indbefattet finanskontrol, af denne organisations aktiviteter i 1996


title: EU-publikationer och dokument mottagna av biblioteket : supplement 1991-1995. Bind V.,EU-publikationer og -dokumenter modtaget af Biblioteket : supplement 1991-1995. Nide V.,EU:n julkaisut ja dokumentit saapuneet kirjastoon: supplement 1991-1995. Vol. V, Titre index.,Pubblicazioni e documenti dell'UE ricevuti dalla Biblioteca : supplement 1991-1995. Vol. V.,Publicaciones y documentos de la UE recebidos por la Biblioteca : supplement 1991-1995. Vol. V.,Publications and documents of the EU received by the Library : supplement 1991-1995. Vol. V, Author index.,Publications et documents de PUE reçus par la bibliothèque: supplement 1991-1995. Vol. V.,Publicações e documentos da UE recebidos pela Biblioteca : supplement 1991-1995. Vol. V.,Publikaties en documenten van de EU ontvangen door de Bibliotheek : supplement 1991-1995. Deel V.,Veröffentlichungen und Dokumente der EU eingegangen in der Bibliothek : supplement 1991-1995. Band V.,Εκδόσεις και έγγραφα της EE που έχουν παραληφθεί από τη Βιβλιοθήκη : supplement 1991-1995. Τόμος V.

eurovoc_concepts:
EU publication
European Commission
classification
document


title: Règlement (CE) nº 1119/97 de la Commission du 19 juin 1997 modifiant les règlements (CE) nº 411/97 et (CE) nº 412/97 portant modalités d'application du règlement (CE) nº 2200/96 du Conseil en ce qui concerne la fixation d'un délai transitoire pour 1997

eurovoc_concepts:
EU financing
common organisation of markets
fruit
operational programme
producer organisation
vegetable

formats: html pdfa1b print


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1127/97 DELLA COMMISSIONE del 19 giugno 1997 relativo al rilascio di titoli di esportazione del sistema B nel settore degli ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
export licence
nut


title: Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om utnyttjandegraden för gemenskapens nya instrument (GNI) (Perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1996)

eurovoc_concepts:
Community loan
EU borrowing
EU statistics
report

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 19. 06. 1997 KOM(97) 312 slutlig KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT TELL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 1996 och KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM UTNYTTJANDEGRADEN FÖR GEMENSKAPENS NYA INSTRUMENT (GNI) (Perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1996) INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING A. KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPA PARLAMENTET OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 1996 1. Gemenskapens upplåning 2. Utlåningen inom gemenskapen 3. Utlåningen utanför gemenskapen 4. Europeiska investeringsfonden 5. Budgetkonsekvenser av utlåningen Statistikbilaga B. KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM UTNYTTJANDEGRADEN FÖR GEMENSKAPENS NYA INSTRUMENT (GNI) (Perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1996) 1. Situationen den 31 december 1996 2. Fördelning av lånen på länder och sektorer Statistikbilaga INLEDNING A. Årsrapport Denna årsrapport utarbetas i enlighet med rådets beslut om gemenskapens nya instrument (GNI)1 och om låneinstrument för forskning och finansiering inom Euratom2. Dessutom begärde Europaparlamentet i sin resolution om intensifiering av den politiska övervakningen av gemenskapens upp- och utlåning3 att även verksam heterna inom Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) och Europeiska investeringsbanken (EIB) skulle inkluderas. Föreliggande rapport omfattar år 1996 och är den sjuttonde som kommissionen offentliggör för att uppfylla sin skyldighet att ge rådet och Europaparlamentet en så fullständig information som möjligt om samtliga dessa verksamheter. På det finansiella planet kännetecknades 1996 av en avsevärd ökning av aktiviteten, orsakad av en måttlig ökning av den reala tillväxten (real BNP ökade med 1,6 %) och en mycket kraftig förbättring av de grundläggande ekonomiska förhållandena (låg inflation, sanering av de offentliga finanserna, lägre räntor, uppsving för världshandeln). Förbättringen av den ekonomiska omgivningen stimulerade finansiella investeringar och emission av långfristiga värdepapper, framförallt under det andra halvåret. Däremot har utlåningen mattats av för OECD-området sammantaget (se tabell 1). På grund av sina specifika egenskaper hade gemenskapens låneinstrument en likartad utveckling under 1996. EIB:s utlåning inom gemenskapen ökade däremot avsevärt (+ 12,6 %). Detta var framförallt tydligt i samband med stöd till stödberättigade regioner, finansiering av de transeuropeiska näten och åtgärder i de nya medlemsländerna. Efter de exceptionella resultaten för 1995 minskade dock verksamheten utanför unionen på grund av ett politiskt klimat i vissa länder som var ogynnsamt för investeringar och på grund av att de mandat som gemenskapen gett banken i Latinamerika och Asien gått ut. Förnyandet av mandaten har diskuterats under längre tid än förutsett. Eftersom EIB:s mandat för detta område gick ut tidigare än för de andra geografiska områdena lade kommissionen i januari 1996 fram ett förslag till rådet om ett interimistiskt program som detta godkände i december 1996 för ett belopp på 275 miljoner ecu. 1 2 3 Beslut nr 78/870/EEG, art. 6, EGT nr L 298, 25. 10. 1978. Beslut nr 81/19/EEG, art. 7, EGT nr L 37, 10. 2. 1981. Beslut nr 81/1013/EEG, art. 7, EGT nr L 367, 23. 12. 1981. Beslut nr 82/169/EEG, art. 6, EGT nr L 78, 24. 3. 1982. Beslut nr 83/200/EEG, art. 7, EGT nr L 112, 28. 4. 1983. Beslut nr 87/182/EEG, art. 9, EGT nr L 71, 14. 3. 1987. Beslut nr 77/270/Euratom, art. 4, EGT nr L 88, 6. 4. 1977. Dok. PE/67134, 5. 3. 1981, EGT nr C 287, 9. 11. 1981. 3 Med tanke på att det vore lämpligare att förnya alla mandat på samma gång och samtidigt låta deras giltighetstid sammanfalla med perioden för den budgetplan i vilken budgetreserven fastställs föreslog kommissionen rådet att EIB skulle fa ett nytt treårigt mandat för samtliga tredje länder för perioden 1997 till 2000. På grundval av detta beslutade rådet i början av 1997 att bevilja en garanti ur gemenskapens budget för 70 % av de undertecknade lånen, inklusive både kapital och räntor, upp till ett tak på 7 105 miljoner ecu. Mandatets länderfördelning är följande (se vidare tabell 8 i bilagan): Länder i Central- och Östeuropa: Medelhavsländer: Tredje land i Latinamerika och Asien: Sydafrika: 3 520 miljoner ecu 2 310 miljoner ecu 900 miljoner ecu 375 miljoner ecu B. Halvårsrapport I syfte att säkerställa att den upplåning som är avsedd att främja investeringar inom gemenskapen kontinuerligt övervakas föreskrivs dessutom i 1983 och 1987 års beslut om gemenskapens nya instrument (GNI) att kommissionen skall lämna en halvårsrapport till parlamentet och rådet om hur stor del av de upplånade beloppen som har utnyttjats. Del B av detta dokument innehåller därför en redogörelse för verksamheten inom ramen för det nya instrumentet från och med den 1 juli till och med den 31 december 1996. A. KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 1996. 1. GEMENSKAPENS UPPLÅNING 1. 1. För att förverkliga de mål i fördraget som avser gemenskapens territorium har kommissionen givits befogenhet att ta upp lån på kapitalmarknaderna. Dessa lån skall användas till att finansiera uppförande och förbättring av kärnkraftverk (Euratomrs tak f. n. : 4 miljarder ecu), till att finansiera investeringar som genomförts inom gemenskapen inom ramen för GNI (tak f. n. : 6,8 miljarder ecu), till att i enlighet med Parisfördraget främja produktionskapacitet eller omställning inom kol- och stålsektorn samt, i förekommande fall, till att finansiera lån till medlemsstater med betalnings balansproblem (tak: 14 miljarder ecu). I avsnittet för varje instrument anges hur stort belopp som fortfarande är disponibelt. Inom ramen för avtal med tredje land har kommissionen befogenhet att ta upp lån för att finansiera finansiella stödprogram till förmån för länder i Central- och Östeuropa, i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet (AVS), samt åtgärder inom ramen för Medelhavsprotokollen. involverad Europeiska investeringsbanken har såväl innanför som utanför unionen varit starkt finansieringen av gemenskapspolitik och prioriterade gemenskapsuppgifter, i sådan utsträckning att dess upplåning utgör huvuddelen av gemenskapens upplåning (se tabell 1). i 1. 2. Gemenskapsinstitutionernas upplåning var 1996 totalt 18,0 miljarder ecu, dvs. en ökning med 36,4 % jämfört med föregående år (se tabell 1). Denna ökning är visserligen mindre, men inte avsevärt mindre, än ökningen av OECD-länderaas emissioner av obligationer på de internationella marknaderna. Den kan huvudsakligen tillskrivas de emissioner EEB gjort för att finansiera verksamhet inom sitt behörighetsområde. Kommissionens emissioner (allokerade lån) har däremot fortsatt att följa rådets riktlinjer vilka syftar till att föra över viss verksamhet från kommissionen till EEB. Totalt sett har gemenskapsemissionernas andel av de obligationer som emitterats inom OECD-området förblivit på i stort sett samma nivå som tidigare. För övrigt kan den starka tillväxten för obligationer i euro noteras, med en ökning på 64 % i förhållande till året innan. En mer optimistisk uppfattning på finansmarknaderna, lägre räntor och utsikterna till en måttlig uppgång i den ekonomiska aktiviteten är inte faktorer som gynnar emissioner av värdepapper med rörlig ränta, vars relativa andel återigen har minskat. Tabell 1 Upplåning på de Internationella marknaderna (miljarder ecu) ^Gemenskapsinstitutioner 10,5 12,5 16,9 15,7 20,1 15,2 13,2 18,0 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 varav 1. 1 EKSG 1. 2 EG (a) 1. 3 Euratom 1. 4 EIB 2. 0ECD-länder(b) (fördelning per instrument) 0,9 0,5 _ 9,0 1,1 0,4 1,4 1,7 1,5 1,2 _ _ __ 0,9 5,0 rj,1 11,0 13,7 13,0 14,2 0,6 0,3 - 14,2 0,4 0,4 - 12,4 0,3 0,1 17,6 2. 1 Emission av obligatlo varav: euro-obligationer 232,2 193,2 180,5 141,4 240,2 200,5 257,1 212,7 410,8 337,0 360,3 309,7 357,3 283,9 559,6 455,9 22 Lån 117,5 103,3 99,9 96,0 123,7 202,7 285,9 274. 0 3. Gemenskapsinstitutionemas emission av obligationer i %avOECD-ländernas 3. 9 6,1 5,7 5,1 3,5 3,9 3. 5 3. 2 (a) (b) GNI + betalningsbalansstöd Beräknat på grundval av den årliga genomsnittliga växelkursen för ecun. Källa: OECD och EG 2. UTLÅNINGEN INOM GEMENSKAPEN 2. 1. Under 1996 gick förbättringen av de grundläggande ekonomiska förhållandena hand i hand med en nedgång i den ekonomiska aktiviteten (real BNP ökade med 1,6 % jämfört med + 2,5 % 1995). Även om exporten fortsatte att öka i oförminskad takt (+ 3,3 % i reala termer) påverkades investeringarna i allmänhet och särskilt inom byggnadssektorn och sektorn för offentliga arbeten fortfarande av den strama kontrollen av de offentliga underskotten. De framgångar som nåtts i nästan alla länder med att bekämpa inflationen och det mycket tydliga räntefallet hade i slutet av 1996 inte lett till en tillräcklig ökning av sysselsättningen för att arbetslösheten skulle sjunka. Investeringarna ökade dock i sektorn för små och medelstora företag. 2. 2. I detta sammanhang och i avsikt att fa till stånd en gynnsam makroekonomisk ram för den ekonomiska och monetära unionen beviljade Europeiska investeringsbanken lån för 20,95 miljarder ecu inom Europeiska unionen, jämfört med 18,6 miljarder 1995, dvs. en ökning med 12,6 % (se tabell 2). Långivningen bidrog till att skapa en till 60 miljarder ecu, dvs. ca 5 % av investeringsvolym som uppskattas bruttoinvesteringarna i unionen. En betydande utlåning ägde rum i Österrike, Sverige och Finland, där volymen praktiskt taget fördubblades jämfört med deras första medlemsskapsår 1995. Den största tillväxten i utlåningsvolym noterades dock i Nederländerna, Italien, Grekland, Frankrike och Tyskland. Finansieringen av investeringar som bidrar till den regionala utvecklingen och till att stärka den ekonomiska sammanhållningen fortsatte att stå i centrum för bankens intresse under 1996 (se tabell 5 i bilagan). Denna utlåning står för mer än två tredjedelar av lånevolymen. Lånen är koncentrerade till strukturfondernas områden, särskilt till de sk. sammanhållningsländerna, östra delen av Tyskland och Syditalien (Mezzogiorno) där utlåningen åter har nått samma volym som 1994. Efter reformen av fonderna 1989 har utlåningen till förmån för regional utveckling stigit till 85 miljarder ecu och har på så sätt bidragit till att finansiera investeringar som beräknas uppgå till 249 miljarder ecu. Sedan flera år tillbaka har EEB anpassat sina lånevillkor till de speciella krav som ställs i samband med upprättandet av de sammanhängande nät som är väsentliga för handeln inom gemenskapen. Banken har således kunnat medverka direkt i finansieringen av de transeuropeiska näten (TEN) och särskilt i de prioriterade projekt som fastställdes av Europeiska rådet i Essen. I slutet av 1996 hade den således godkänt låneåtaganden på detta område som uppgick till 10,7 miljarder ecu. Sedan 1993 har EIB, inom unionen, ställt 30 miljarder ecu till förfogande för upprättande av transporter, energiöverföring och telekommunikationer. De möjligheter som den särskilda TEN-faciliteten erbjuder har i största möjliga utsträckning utnyttjats. transeuropeiska nät för Tabell 2 EIB:s utlåningsstruktur (tecknade lån) - geografisk fördelning | Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket övriga (art. 18) Summa (gemenskapen) AVS-ULT, Sydafrika Medelhavsländer öst- och centaleuropa Latinamerika, Asien Summa utanför gemenskapen 1993 miljoner ecu % 1994 miljoner ecu % 1995 miljoner ecu % 1996 miljoner ecu 372 876 2 097 511 4 005 2 206 388 3 362 380 1 489 1 929 111 17 724 226 681 882 99 1 887 1,9 4,5 10,7 2,6 20,4 11,2 2. 0 17,1 0,0 1,9 0. 0 7. 6 0,0 0,0 9,8 0. 6 90,4 1,2 3,5 4,5 0,5 9,6 615 850 2 408 535 3 012 2 477 291 3100 5 400 90 1 110 60 15 2 455 261 17 682 462 607 957 220 2 246 3,1 4,3 12. 1 2,7 15,1 12,4 1,5 15,6 0,0 2,0 0. 4 5. 6 0. 3 0. 1 12. 3 1,3 88,7 2,3 3,0 4,8 1,1 11,3 665 825 2 715 525 2 818 2 207 327 3 435 79 319 242 1 232 179 273 2 244 519 18 604 475 1 038 1 005 288 2 806 3. 1 3,9 12. 7 2,5 13,2 10,3 1,5 16,0 0,4 1,5 1,1 5,8 0,8 1,3 10,5 2,4 86,9 2,2 4,8 4,7 1,3 13,1 657 688 3 022 721 2 553 2 509 189 4121 766 490 1 294 302 846 2 386 402 20 946 452 681 1 116 45 2 294 % 2. 8 3,0 13,0 3,1 11,0 10,8 0,8 17,7 0,0 3,3 2,1 5,6 1,3 3. 6 10,3 1,7 90,1 1. 9 2,9 4,8 0,2 9,9 SUMMA TECKNADE LAN 19 611 100,0 19 928 100,0 21 410 100,0 23 240 100,0 Lånen till kommunikationsinfrastruktur har stabiliserat sig på samma nivå som föregående år och uppgår till 6 506 miljoner ecu. Transportinfrastruktur står för 4 500 miljoner ecu av detta varav huvuddelen utgörs av finansiering av vägar och järnvägar (4 200 miljoner ecu). På området för lufttransporter kan särskilt noteras finansieringen av den nya internationella flygplatsen i Aten. På telekommunikations- området har utlåningen ökat kraftigt och återfått den betydelse den hade före minskningen föregående år. EIB är uppmärksam på gemenskapens regler på miljöområdet och på vilka miljöeffekter samtliga finansierade projekt har. Mot denna bakgrund beviljade banken 1996 lån på 5 875 miljoner ecu för miljöändamål vilket motsvarar den genomsnittliga nivån under de senaste räkenskapsåren (30 % av den totala utlåningen). 4 209 miljoner beviljades för att förbättra kvaliteten på luft och vatten samt för avfallshantering. För stadsplaneringsändamål avsattes 1 666 miljoner ecu. Utlåningen på energiområdet ökade avsevärt under 1996 och uppgick till 4 031 miljoner ecu. En ökad vikt har lagts vid finansiering av en mångfald projekt som inbegriper användning av naturgas: kraftverk, transport, distribution och lagring. 1996 har även kännetecknats av en mycket kraftig ökning av individuella lån till industriprojekt. Utlåningen till små och medelstora företag inom ramen för s. k. globallån stabiliserade sig efter föregående års kraftiga ökning på samma höga nivå. Totalt sett uppgick utlåningen för industriella ändamål till 3 776 miljoner ecu, varav 1 182 miljoner var individuella lån och 2 594 miljoner ecu lån inom ramen för globallån till förmån för mer än 11 000 små och medelstora företag. I slutet av 1995 var det belopp på 1 miljard ecu som anslagits till den s. k. mekanismen till förmån för sysselsättningsskapande små och medelstora foretag fullständigt utnyttjat. Mekanismen har bidragit till att skapa omkring 45 000 nya arbetstillfällen. I slutet av 1996 hade 2 451 små och medelstora företag bekräftat att ca 28 000 arbetstillfällen hade skapats och bibehållits under sex månader. 2. 3. Inom ramen för den omläggning av EKSG:s upp- och utlåning som beslutades av kommissionen i juni 1994 (EGT nr C 175 av den 28. 6. 1994), mot bakgrund av EKSG-fördragets utgång den 23 juli 2002, fortsatte utbetalningarna av nya lån inom gemenskapen att minska kraftigt jämfört med föregående år (se tabell 3). Tabell 3 EKSG-làn under 1996 | Artikel 54 Artikel 56 Artikel 95 Sociala Summa bostäder (tusental ecu) Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal För. kungariket Utanför EG 12 183 30 466 34 911 5 951 23 009 16 721 11 548 58 924 578 50 398 Summa 77 560 167 129 15 563 15 563 1 074 7 025 113 113 9 663 154 3 589 1 800 20 1 937 309 183 208 32 672 154 32 493 13 348 20 91 327 35 220 183 578 208 357 50 755 15 563 19 407 279 659 2. 4. Vad gäller förvaltningen av gemenskapens nya instrument (GNI) har åter betalningarna fortsatt och i vissa länder har lånen nästan helt och hållet återbetalats. Observera att det inte förekommit några nya lånetransaktioner sedan 1991 (se tabell 4). Tabell 4 Lånesituation för GM 31. 121996 (miljoner ecu) Återuppbygg. Återuppbygg. Finansiella avtal GM I ITALIEN GREKLAND GM II GM III GM IV SUMMA Globallånf) Tillverkningsssektorn (*) Infrastruktur Energi S:a tecknade lån netto (**) EIB-Iån (egna medel) 5,4 538,5 446,7 990,5 406,8 2138,0 668,8 3213,5 10,6 598,7 80,0 279,4 465,3 300,8 258,3 15,9 1961,9 1005,8 598,7 351,6 80,0 997,5 2861,5 668,8 6197,1 351,6 Godkända lånetak 1000,0 1000,0 80,0 1000,0 3000,0 750,0 6 830,0 Restbelopp | 9,5 49,7 0,0 2,5 138,4 81,2 267,5 (*) (**) I ndustri och jordbruk Tecknade lån minus annullerade 2. 5. Sedan flera år tillbaka har inga ansökningar inkommit om lån för kärnkraftsprojekt inom gemenskapen inom ramen för det belopp på 1,1 miljarder ecu som är disponibelt under Euratom:s flera projekt utanför gemenskapen under handläggning (se punkt 3. 5 nedan). lånetak. Däremot är 2. 6. Inga ansökningar inkom under 1996 om tillgång till den medelfristiga finansiella mekanismen för betalningsbalansstöd till medlemsstaterna. Med hänsyn till det belopp som tidigare utbetalats till Grekland, dvs. 1 miljard ecu (den första utbetalningen av 1991 års lån på 2,2 miljarder) och till Italien, dvs. 4 miljarder ecu (de två första utbetalningarna av 1993 års lån på 8 miljarder), och de återbetalningar som gjorts under 1996 uppgick det utestående lånebeloppet inom ramen för mekanismen den 31 december 1996 till 4 miljarder ecu. Den disponibla marginal som kan finansieras genom upplåning på kapitalmarknaderna uppgår således till 10 miljarder ecu. 3. UTLÅNINGEN UTANFÖR GEMENSKAPEN 1996 innebar en paus i utlåningen till stater som undertecknat samarbetsavtal med gemenskapen, efter den stadiga utveckling som observerats under loppet av de föregående åren. 3. 1. Makroekonomiskt stöd som utbetalats som betalningsbalansstöd till tredje land och som strukturanpassningsstöd uppgick till 155 miljoner ecu under 1996 (se tabell 5). Utbetalningar som avser tidigare beslutade lån av detta slag uppgick till 140 miljoner ecu. De består av 40 miljoner ecu till länderna i Central- och Östeuropa (Bulgarien) och 100 miljoner till Oberoende staters samvälde (Ukraina). Därtill skall läggas den utbetalning på 15 miljoner ecu till Moldavien som gjorts inom ramen för det nya lån som beslutades 1996. 3. 2. Ingen utbetalning har skett under 1996 inom ramen för rådets beslut i december 1991 om beviljande av en lånefacilitet på kommersiella villkor med ett tak på 1 250 miljoner ecu till de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen. Eftersom ingen ny transaktion beslutats under 1996 är det totala lånebelopp som beviljats inom ramen för denna facilitet lika stort som 1995, dvs. 1 133 miljoner ecu (se tabell 8 i bilagan). 3. 3. EIB:s långivning utanför gemenskapen uppgick 1996 till 2 294 miljoner ecu, en minskning med ca 18 % jämfört med föregående år (se även tabell 2). Av detta belopp var 2 190 miljoner ecu lån ur egna medel och 104 miljoner riskkapitaltransaktioner ur gemenskapens eller medlemsstaternas budgetmedel (enligt tabell 5). Verksamheten har påverkats både av att förnyandet av rammandaten för tredje land i Latinamerika och Asien har tagit längre tid än förväntat och av ett politiskt klimat i vissa regioner som varit ogynnsamt för investeringar. Lånevolymen har ökat i länderna i Central- och Östeuropa och i Sydafrika, medan den minskat i AVS-ULT, Medelhavsländerna samt i Latinamerika och Asien. 10 3. 3. 1. 1 länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet (AVS) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) uppgick EIB:s insatser till 396 miljoner ecu (430 miljoner ecu 1995), varav 99 miljoner var riskkapital ur Europeiska utvecklingsfondens (EUF) medel. Två tredjedelar av lånevolymen (256 miljoner) gick till grundläggande infrastruktur, vilken är nödvändig ländernas ekonomiska utveckling. Industrisektorn fick 42 miljoner i form av individuella lån och 98 miljoner i form av globallån. De sistnämnda låneavtalen ingicks med lokala finansiella institut i syfte att ge lån till småföretag. för de berörda 3. 3. 2. Lånen till Medelhavsländerna uppgick till totalt 681 miljoner ecu 1996, varav 5 miljoner ur budgetmedel. Av lånen gick 562 miljoner ecu till övergripande projekt (utanför protokollen) för att förbättra kommunikationer och skydda miljön. Lånen inom ramen för de gällande bilaterala protokollen uppgick till 119 miljoner ecu. såväl inom hushållssektorn En uppdelning per sektor visar betydelsen av projekt till förmån för bekämpning av miljöförstöring, rening av avloppsvatten) som industrisektorn. I Algeriet kan särskilt nämnas ett projekt för att sanera ett petrokemiskt installation av industriområde och avsvavlingsutrustning i ett värmekraftverk. Totalt har 380 miljoner ecu, dvs. 56 % av lånevolymen under räkenskapsåret, direkt finansierat åtgärder till skydd för miljön. (uppsamling och i Turkiet Lån på 53 miljoner ecu har beviljats till Gaza för att förbättra distributionsnät för vatten och för att bygga en hamn. 3. 3. 3. Utlåningen i länderna i Central- och Östeuropa var 1 116 miljoner ecu under 1996 (1 005 miljoner under 1995) fördelat på 10 länder. Praktiskt taget hela denna lånevolym (97 %) beviljades inom ramen för det program på 3 miljarder ecu med garanti ur budgeten som bankens råd beslutade om i maj 1994. För övrigt anslogs 30 miljoner ecu till Slovenien inom ramen för det protokoll som trädde i kraft 1993. Lånen i dessa länder avser nästan uteslutande, med undantag för globallån på 50 miljoner allt av grundläggande kommunikationer. Flera av lånen har bidragit till genomförandet av bygg- och anläggningsarbeten som har anknytning till projekt inom ramen för de prioriterade transportkorridorerna. ecu, utveckling infrastruktur, framför 3. 3. 4. Inom ramen för det bemyndigande av finansiering av investeringar i Latinamerika och Asien som bankens råd gav i februari 1993 undertecknades ett avtal om förbättring av väginfrastrukturen i Argentina (45 miljoner ecu). 3. 3. 5. Banken fortsatte under 1996 sin långivning i Sydafrika genom att bevilja ett lån på 56 miljoner ecu till utbyggnad av elnätet. 11 Tabell 5 Finansiering utanför gemenskapen under 1996 I (miljoner ecu) Betalnings Budgetmedel E IB EKSG balansstöd och medel från Egna medel Summa Länder i AVS samt ULT Medelhavsländer Central- och Östeuropa 16 OSS Latinamerika, Asien Sydafrika Summa (1) EUF (2) 99 5 40 115 (3) 297 676 396 681 1 116 1 172 45 56 115 45 56 16 155 104 2 190 2 465 (1) (2) (3) Utbetalningar. Medel ur gemenskapens eller EUF:s budget som beviljas och förvaltas av EIB. Tecknade lån. 3. 4. Ett enda EKSG-lån på 15,5 miljoner ecu utbetalades under 1996 till ett stålföretag under omstrukturering. 3. 5. Rådets beslut av den 21 mars 1994 utvidgade tillämpningsområdet för Euratom-Iån till länderna i Central- och Östeuropa och Oberoende staters samvälde (OSS) i syfte att förbättra kärnkraftverkens säkerhet och effektivitet i dessa länder. Med hänsyn till det rådande tak som fastställs av rådet är det disponibla beloppet ca 1,1 miljard ecu. Ett flertal projekt studeras för närvarande i Ukraina, Bulgarien, Ryssland och Litauen men på grund av deras komplexitet på såväl det politiska som tekniska planet har inget beslut om finansiering fattats under 1996. 3. 6. Gemenskapen och EIB är på samma gång andelsägare och nära samarbetspartner till Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD). De innehar vardera 3 % av bankens kapital och har ett nära samarbete med ömsesidigt kompletterande åtgärder. Enligt EBRD:s årsrapport för 1996 godkände bankens styrelse 119 nya projekt i länderna i Öst- och Centraleuropa och i de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen (jämfört med 134 under 1995), till ett belopp om sammanlagt 2,8 miljarder ecu, dvs. ca 10 % mer än 1995 på grundval av reviderade siffror. De lån som faktiskt tecknades 1996 uppgick till 2,2 miljarder ecu. Förvärv av aktie- eller andelskapital minskade sin andel av bankens samlade verksamhet från 24 % till 19 % mellan 1995 och 1996 och uppgick till 526 miljoner ecu. 4. EUROPEISKA INVESTERINGSFONDEN (EU) Under 1996 kunde EIF dra nytta av det omfattande förberedelsearbete som utförts alltsedan fonden inrättades i juni 1994 och således notera en kraftig ökning av 12 tecknade avtal. 22 transaktioner tecknades under året till ett samlat belopp om 833 miljoner ecu, vilket innebär att det totala beloppet för tecknade avtal sedan fonden inrättades uppgår till 1 464 miljoner ecu. Av detta totalbelopp har 78 % avsett infrastruktur inom ramen för de transeuropeiska näten (TEN), medan 22 % har avsett åtgärder till förmån för små och medelstora företag. De infrastrukturprojekt som omfattats av fondens garanti har gällt transport- och energisektorerna. Garantier för projekt beträffande små och medelstora företag har koncentrerats till att understödja startfasen för pilotprogrammet "Tillväxt och miljö". Det rör sig om ett initiativ från Europaparlamentet som innebär att kommissionens budget belastas med kostnaderna för lånegarantier till förmån för små och medelstora företag som genomför projekt med positiva effekter för miljön. Bland de tretton transaktioner som godkänts inom ramen för detta program med en total budget på 392 miljoner ecu, har avtal om sex transaktioner på sammantaget 162 miljoner ecu förhandlats fram och tecknats med finansiella intermediärer i fem medlemsstater i gemenskapen. I enlighet med sina stadgar bemyndigades fonden under 1996 att förvärva aktie- eller andelskapital i företag. 75 miljoner ecu har avsatts för detta ändamål fram till utgången av 1998. Ett antal transaktioner har identifierats och undersökts under 1996 och den gällande planeringen är att de första avtalen skall undertecknas i början av 1997. Vid utgången av år 1996 uppgick fondens tillgångar till 1 786 miljoner ecu, vilket motsvarar 89,3 % av det bemyndigade kapitalet på 2 miljarder ecu. Detta har tecknats av 78 andelsägare som företräder 76 finansiella institut, varvid Europeiska unionen företräds av kommissionen och EIB. 5. BUDGETKONSEKVENSER AV UTLÅNINGEN Gemenskapens allmänna budget påverkas av utlåningen i den mån som den inbegriper räntesubventioner eller en garanti ur budgeten, 5. 1. Räntesubventioner Räntesubventioner beviljas av kommissionen på följande områden (se tabell 7 i bilagan): a) Industriell omställning på kol- och stålområdet (artikel 56 i EKSG-fördraget). b) Återuppbyggnad av de områden som drabbats av naturkatastrofer i Italien, Grekland och Portugal (autonoma regionen Madeira). c) Inom ramen för "lånefaciliteten för små och medelstora företag". Inget industriellt lån med nedsatt räntesats har beviljats för att finansiera investeringsprojekt i avsikt att främja avsättningen av gemenskapskol (artikel 54 andra stycket till omställning på kol- och stålområdet (artikel 56) uppgick räntesubventionerna 1996 till 36,8 miljoner ecu, jämfört med 11,5 miljoner ecu 1995 och 51,1 miljoner ecu 1994. i EKSG-fördraget). Vad gäller subventionerade lån 13 Det bör observeras att i rådets beslut om återuppbyggnad efter jordbävningen på Madeira 1993 föreskrivs att kommissionen skall utbetala räntesubventionerna för EIB-Iånen direkt till den autonoma regionen Madeira utan att de går via EIB, vilket var fallet i samband med jordbävningarna i Grekland och Italien. Den tillfälliga lånefaciliteten för större infrastrukturprojekt som antogs i Edinburgh utökades 1993 med tre miljarder av Europeiska rådet i Köpenhamn. Av denna summa är 1 miljard ecu avsatt till att stärka konkurrenskraften för små och medelstora foretag och omfattas av räntesubventioner som är knutna till skapandet av arbetstillfällen. Subventionen är 3 000 ecu för varje nytt arbetstillfälle, vilket i genomsnitt motsvarar en räntesubvention med 2 %. Genom rådets beslut av den 19 april 1994 kunde EIB under andra halvåret 1994 börja teckna avtal om globallån med finansiella intermediärer i samtliga medlemsstater. Tilldelningen av lån avslutades den 15 december 1995 eftersom hela summan på 1 miljard ecu då hade fördelats. I slutet av 1996 hade 48 % av lånefacilitetens medel utbetalats, vilket motsvarade 480 miljoner av de totala medlen, till 2 536 olika företag. Hela beloppet beräknas kunna vara utbetalat företag. Budgetutbetalningarna för denna facilitet beräknas till 2,8 miljoner ecu 1995 och 17,5 miljoner ecu 1996. för omkring 4 500 förmån 1997 till Det förekommer även räntesubventioner för lån som EIB beviljar utanför gemenskapen (se tabell 8 i bilagan). 5. 2. Garantier ur budgeten 5. 2. 1. Tillämpningsområde Gemenskapens upplåning för att finansiera de lån som förvaltas av kommissionen (Euratom, GNI, betalningsbalanslån) garanteras av gemenskapernas allmänna budget för hela det utestående beloppet. I detta sammanhang har gemenskapens budget 1996 garanterat ett betalnings balanslån på 15 miljoner ecu till förmån för Moldavien. De lån som EIB beviljar till tredje land ur sina egna medel inom ramen för gemenskapens politik för finansiellt utvecklingssamarbete omfattas av garantiavtal. För lån i länderna i AVS och i ULT ställs garantin av medlemsstaterna och för lån i de länder i Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa samt Latinamerika och Asien med vilka gemenskapen slutit samarbetsavtal samt i Sydafrika ställs garantin av gemenskapen. I detta sammanhang har gemenskapens budget använts som garanti för följande lån: a) EIB-Iån till Medelhavsländer: dessa lån omfattas av en övergripande garanti från gemenskapen på 75 % av det tecknade lånebeloppet. 14 Vid utgången av 1996 uppgick det utestående beloppet för dessa lån till 2 357 miljoner ecu, varav 265 miljoner i Spanien, Grekland och Portugal (före anslutningen) och 2 092 miljoner i tredje land i Medelhavsområdet. b) EIB-lån till länder i Central- och Östeuropa, gemenskapens garanti omfattar 100 % av det tecknade lånebeloppet. Den 31 december 1996 hade EIB beviljat lån på 1 628 miljoner ecu av ett totalt belopp på 1,7 miljarder ecu till dessa länder inom ramen för Central- och Östeuropaavtalen I. Det utestående lånebeloppet vid utgången av 1996 var 971 miljoner ecu. 1 slutet av 1993 förnyade gemenskapen sin garanti för de påföljande tre åren för EIB-lån i de central- och östeuropeiska länderna, inklusive de baltiska staterna tak på 3 miljarder ecu (Central- och och Albanien, under ett Östeuropaavtalen II). Den 31 december 1996 hade EIB beviljat lån på 2 980 miljoner ecu av ett totalt belopp på 3 miljarder ecu. Det utestående lånebeloppet den 31 december 1996 var endast 335 miljoner ecu. totalt c) EIB-lån till tredje land i Latinamerika och Asien: Dessa lån som beviljas till länder med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal omfattas till 100 % av en garanti ur gemenskapens budget. Beslutet om låneprogrammet fattades i februari 1993 och det omfattar ett totalt belopp på 750 miljoner ecu under tre år med ett lånetak på 250 miljoner ecu per år. Vid utgången av 1996 uppgick de tecknade lånen till 647 miljoner ecu och utbetalningarna, vilka omfattas av garantin, uppgick vid samma tidpunkt till 204 miljoner ecu. Den 12 december 1996 godkände rådet en tillfällig åtgärd under ett år med ett lånetak på 275 miljoner ecu till förmån för dessa länder. Åtgärden löper ut i juni 1997. Beslutet har gjort det möjligt att knyta samman bankens ursprungliga mandat i regionen med det övergripande fleråriga mandat för samtliga tredje länder som godkändes av rådet i början av 1997. d) EIB-lån till Sydafrika: I juni 1995 ställde gemenskapen garanti för EIB-lån i Sydafrika under de påföljande två åren för ett maximalt totalt belopp på 300 miljoner ecu. Dessa lån omfattas till 100 % av en garanti ur gemenskapens budget. Den 31 december 1996 hade EIB beviljat lån på 101 miljoner ecu, men utestående belopp under garantin (som omfattar både kapital och räntor) uppgick samma dag till endast 32 miljoner ecu (se tabell 6). 5. 2. 2. Utestående garantier per den 31 december 1996 De utestående garantierna ur gemenskapens budget, vilka som tidigare nämnts omfattar utbetalade lånebelopp, uppgick vid utgången av 1996 till ca 12 miljarder ecu (för närmare uppgifter se tabell 6), varav 53 % gällde tredje land. Den totala utestående garantin minskade med 1 238 miljoner ecu jämfört med 1995, men andelen för tredje land fortsatte dock att växa till 53 % jämfört med 37,5 % 1992. Den årliga risken för gemenskapens allmänna budget, vilken avser återbetalningen av skulden (amorteringar och räntor), uppgick till 3 149 miljoner ecu 1996, varav 1 081 miljoner för tredje land. 15 Den 31 december 1996 uppgick gemenskapens fordringar för utbetalade förfallna lån till 330,7 miljoner ecu, varav 84,4 miljoner var förfallna lån till vissa republiker i f. d. Jugoslavien och 246,3 miljoner avsåg Tadzjikistan, Arménien och Georgien. Alla tillfälliga ianspråktaganden av kommissionens likvida medel i samband med dessa garantiåtaganden har reglerats genom budgeten fram till och med 1994 och av garantifonden efter dess upprättande genom rådets förordning nr 2728/94 av den 31 oktober 1994. Tabell 6 Utestående garanterade lånebelopp per den 31 december 1996 (miljoner ecu) Lånetransaktioner Godkända tak Utestående belopp 31. 12. 95(1) Utestående belopp 31. 12. 96(2) Medlemsstater A. Betalningsbalansstöd 1. Grekland 2. Italien B. Övriga 3. Euratom (3) 4. GNI (inkl. jordbävningshjälp) 5. EIB Medelhavsländer (E. GR. P) Tredje land A. Finansiellt stöd 1. Ungern 2. F. d. Sovjetunionen 3. Tjeckien 4. Slovakien 5. Bulgarien 6. Rumänien 7. Estland 8. Lettland 9. Litauen 10. Israel 11. Algeriet 12. Moldavien 13. Ukraina 14. Vitryssland B. Övriga 15. Medelhavsområdet 16. Central- och Östeuropaavtalen I och 17. Latinamerika och Asien 18. Sydafrika TOTALSUMMA 26 330 14 000 4 000 6 830 1 500 17 422 5 035 1 050 1 250 250 125 400 580 40 80 100 160 600 60 285 55 12 387 6 362 4 700 1 025 300 43 752 7 263 1000 4 045 720 1 113 385 5 851 2 987 440 347 250 125 360 510 20 40 75 160 500 45 85 30 2 864 1 782 933 149 13114 5 564 500 3 479 572 748 265 6 312 2 679 180 144 250 125 400 510 20 40 75 160 500 60 185 30 3 634 2 092 1 306 204 32 11 876 (1) Enligt växelkursen 31. 12. 95. (2) Enligt växelkursen 31. 12. 96. (3) Utvidgning av Euratom-lån till vissa tredje länder genom beslut av den 21 mars 1994. 16 STATISTIKBILAGA 17 TabdM Ärlig utveckling för upp- och utlåningen i gemenskapen (miljoner ecu) (ecu-kure vid slutet av räkenskapsåret) 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 I. Erhållen upplåning EKSG 1265 1517 1487 880 913 1086 1446 1474 908 Betalningsbalanslån (1) 862 860 344 488 853 - 350 1695 1209 4969 - 93 860 541 611 945 522 76 49 Euratom GM 644 245 49 70 386 410 298 155 66 862 453 Summa kommissionen 2469 3408 3811 1918 1435 1512 3190 2683 5877 1008 BB (2) 5699 6786 5593 7666 9034 10996 13672 12974 14224 14148 12395 17553 Summa gemenskapen 8168 10194 9404 9584 10469 12506 16862 15657 20101 15156 13257 18006 II. Utbetalda lån EKSG 1 010 1 069 969 908 700 Betalningsbalanslån (1 ) 862 860 Euratom GM 211 443 884 393 314 425 993 350 1382 1486 918 1695 1209 4969 403 410 280 155 674 245 49 357 78 24 39 9 30 Summa kommissionen 2105 2 767 2568 1265 778 1367 3116 2 704 5917 968 813 435 BB (3) 5641 6678 6967 8844 11507 12605 14438 16066 17724 17682 18604 20946 Summa gemenskapen 7746 9445 9535 10109 12285 13972 17554 18770 23641 18650 19417 21381 Anm. : Skillnaderna mellan summorna för kommissionens upp- och utlåning beror dels på den upplåning som görs i refinansieringssyfte och dels på variationer i det icke utlånade restbeloppet vid räkenskapsårets slut. Skillnaderna mellan EIB:s upp- och utlåningsbelopp beror på att EIB:s utlåningstransaktioner finansieras både via upplåning och via bankens egna medel. (1 ) Mekanism för finansiellt stöd till medlemsstaterna och för bistånd till tredje land. (2) (3) Samtliga upptagna medel. Tecknade län ur egna medel, exklusive ElB-garantier för projekt samt transaktioner som belastar GM:s medel. 18 Tabell 2 Utestående gemenskapsupplåning (vid räkenskapsårets slut) (1) (2) (miljoner ecu) EKSG EIB (3) Euratom GNI Delsumma balanslån upplåning Betalnings Summa 6 178 16 570 1272 1747 25 767 591 26 358 6 539 20 749 1680 3 269 32 237 4 610 36 847 7119 25 007 1892 4 432 38 450 4 932 43 382 7 034 26 736 2 013 4 960 40 743 3 236 43 979 6 761 30 271 2168 5 202 44 402 1 890 46 292 6 689 31 957 2 500 5 229 46 375 2 997 49 372 6 825 36 928 2164 5 514 51431 2 459 53 890 6 738 42 330 1945 5 122 56 135 2 075 58 210 6 673 48 459 1687 4 542 61 361 (4) 2 045 63 406 7139 58 893 1563 3 817 71412 3 516 74 928 7 327 67 784 1 338 3 326 79 775 4 026 83 801 7 331 78 661 1018 2 202 89 212 5 204 94 416 6 548 83 673 779 1570 92 570 7 697 100 267 5 966 87 079 720 1 113 94 878 8 032 102 910 4 656 96 649 572 748 102 625 6 658 109 283 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 (1 ) Växelkursen den 31 december varje år har använts. Eftersom större delen av upplåningen är uttryckt i nationell valuta, beror skillnaden mellan två årsslut både på förändringar i värderingen av den befintliga lånestocken och på nettoupplåningen under året. (2) Ursprungligt lånebelopp minskat respektive ökat med amorteringar, uppsägningar, annulleringar. och växelkursjusteringar. (3) (4) Från och med 1989 inklusive kortfristig upplåning. Från och med 1990 inklusive finansiellt stöd till tredje land. 19 Tabell 3 Gemenskapsupplàning under 1996, fördelad på valutor (miljoner ecu) EIB Euratom EKSG NCI Betalnings Summa balans (1) upplåning 1995 % 1996 % ECU BEF DKK DEM GRD ESP FRF IEP ITL LUF NLG PTE FIM SEK GBP Delsumrm CHF JPY USD ZAR Delsumm; SUMMA 500 19 88 5 285 97 2 035 655 102 4 398 65 84 358 34 191 2 168 16 079 165 580 698 33 1 476 17 555 155 155 155 655 25 88 5 349 97 2 064 662 102 4 451 100 84 358 34 191 2 218 16 478 165 580 752 33 1 530 18 008 6,1 0,1 19,5 1,1 12,0 2,7 1,0 25,6 1,5 1,1 7,6 0,1 0,6 8,3 87,3 2,9 5,8 4,0 12,7 100,0 3,6 0,1 0,5 29,7 0,5 11,5 3,7 0,6 24,7 0,6 0,5 2,0 0,2 1,1 12,3 91,5 0,9 3,2 4,2 0,2 8. 5 100. 0 64 29 7 53 35 50 244 54 54 298 (1) Betalningsbalans och finansiellt bistånd till icke-medlemsstater. Tabell 4 Lån beviljade inom gemenskapen under 1995 och 1996, fördelat på sektor och låneinstrument (miljoner ecu) EKSG BB(1) Euratom GM(1) Summa %ay totalbeloppet 1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 Produktionssektorn varav lan inom ramen för globallån 346 248 4617 4477 222 178 2955 2630 4963 4725 27. 4 23,5 3177 2808 17. 5 14,0 Infrastruktur varav lån inom ramen för globallån Energi varav lån inom ramen för globallån 10062 10388 10096 10408 55. 6 51,8 14 20 1299 1535 3083 4945 12 100 279 1299 1535 7,2 7,6 3083 4957 17,0 24,7 100 279 0,6 1. 4 SUMMA 360 280| 17782 19810| 18142 20090 100 100 (1 ) Beviljade lånebelopp (individuella län och lån inom ramen för globallån). 20 Tabell 5 Lån beviljade av EIB i gemenskapen under 1995 och 1996, fördelat på ekonomiska mål 1. Regional utveckling 12 143,3 100,0 13 805,0 1995 1996 miljoner ecu miljoner ecu 1. 1 Länderfördelning Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket 1. 2 Sektorsfördelning Energi Kommunikationer Miljö och diverse infrastruktur Industri, tjänster, jordbruk 249,0 304,0 1 786,3 335,7 2 697,0 1 440,1 165,5 2 458,8 79,3 24,0 63,8 1 252,8 23,7 4,7 1 258,6 2 009,0 5 270,0 1 614,0 3 252,0 2,1 2,5 14,7 2,8 22,2 11,9 1,4 20,2 0,7 0,2 0,5 10,3 0,2 0,0 10,4 16,5 43,4 13,3 26,8 236,0 397,0 2 297,0 730,0 2 352,0 1 615,0 108,0 2 853,0 17,0 254,0 1 288,0 10,0 317,0 1 331,0 4 076,0 4 640,0 1 826,0 3 263,0 % 100,0 1. 7 2,9 16,6 5,3 17,0 11,7 0,8 20,7 0,0 0,1 1,8 9,3 0,1 2,3 9. 6 29,5 33,6 13,2 23. 6 2. Infrastruktur av gemenskapsintresse 6 592,0 100,0 6 506,0 100,0 2. 1 Transporter 2. 2 Telekommunikationer 2. 3 Övrigt 5 494,0 1 098. 0 83,3 16,7 4 500,0 2 006. 0 69,2 30,8 3. Miljö och levnadsvillkor 6 044,0 100,0 5 875,0 100,0 3. 1 Miljö 3. 2 Stadsplanering 4. Energi 4. 1 Egna resurser 4. 2 Importdiversifiering 4. 3 Rationell användning 5. Företagens konkurrenskraft varav: små och medelstora företag (1) 3 972,0 2 072,0 65,7 34,3 3 433,0 100,0 1 037,0 894,0 1 502,0 3 450. 0 2 881,0 30,2 26,0 43,8 Antal 11 736 4 209,0 1 666,0 4 031,0 547,0 2 011,0 1 473,0 3 776,0 2 594,0 71,6 28,4 100,0 13,6 49,9 36. 5 Antal 11034 (1 ) Inklusive lån inom ramen för GNI-globallån. OBS! Eftersom vissa lån omfattar flera mål kan beloppen under de olika rubrikerna inte adderas. 21 Tabell 6 Lånetransaktionernas (1) geografiska fördelning inom gemenskapen 1995 och 1996 (miljoner ecu) 1996 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungar. Artikel 18 (2) Summa 1995 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungar. Artikel 18 (2) Summa EKSG EIB Euratom GNI Betalnings balanslån Belopp % 7,0 0,1 32,7 0,2 32,5 13,3 91,3 35,2 0,2 0,6 0,2 50. 8 657,5 688,0 3 021,6 721,1 2 552,6 2 509,2 188,7 4 120,7 765,7 489,9 1 293,8 302,1 846,5 2 386,2 402,5 264,1 20 946,1 664,5 688,1 3 054,3 721,3 2 585,1 2 522,5 188,7 4 212,0 35,2 765,9 490,5 1 294,0 302,1 846,5 2 437,0 402,5 21 210,2 EKSG EIB Euratom GNI Betalnings balanslån Belopp 8,7 104,8 22,9 14,9 89,2 9. 4 10,2 100. 3 360,4 665,0 825,0 2 715,0 525,0 2 818,0 2 207,0 327,0 3 435,0 79,0 319,0 242,0 1 232,0 179,0 273,0 2 244,0 519,0 18 604. 0 673,7 825,0 2 819,8 525,0 2 840,9 2 221,9 327,0 3 524,2 88,4 319,0 242,0 1 242,2 179,0 273,0 2 344,3 519. 0 18 964. 4 3,1 3,2 14,4 3,4 12,2 11,9 0,9 19,9 0,2 3,6 2,3 6,1 1,4 4,0 11,5 1,9 100,0 3,6 4,4 14,9 2,8 15,0 11,7 1. 7 18,6 0,5 1,7 1,3 6,6 0,9 1,4 12,4 2. 7 100. 0 (1) (2) Tecknade lån. Gemenskapsprojekt som inte är förlagda till endast en medlemsstat (t. ex. beträffande telekablar och -satelliter eller Nordsjöolja). 22 Tabell 7 Utbetalda räntesubventioner in gemenskapen inom ramen för de dika gemenskapsinstrumenten 1977-1996 (miljoner ecu) Icke nuvärdesberäknade system (1) Nuvärdesberäknade system (2) Räkenskaps år EKSGart54 EKSGart56 (omställa) (omstrukt) Sysselsättning Återuppbyggnad EMS ERUF Lånefacilitet Portugal jordbävning SMF 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 ( 1 ) (2) (3) 12,1 200,0 197,0 193,2 209,8 200,0 1,3 9,8 10,4 25,7 7,6 10,5 4,0 6,2 3,6 5,9 2,4 3,0 2,6 1,3 1. 0 2,7 16,5 8,0 33,4 6,3 19,3 7,1 34,0 74,9 33,1 35,6 38,6 42,5 40,6 48,6 106,0 114,3 51,1 11,5 36,8 4,0 3,9 3,0 14,4 24,4 28,4 28,6 28,6 27,8 26,6 23,1 20,1 17,2 0,5 (3) 65,5 2,8 17,5 Löpande utbetalda räntesubventioner som årligen belastat de för ändamålet avsatta budgetanslagea Ra^esubventicm'scHTikOTTrisaor^ Mumsurrma, vilken belastat budgeten det första året. Räntesubventioner på 475 500 ecu som kommssionen utbetalat direkt till den autonoma regionen Madeira (rådtes beslut nr 95/250/EG av den 29 juni 1995). 23 Tabell 8 Finansiellt stöd utanför gemenskapen som var i kraft dier avtalat den 31 december 1996 | L in ur budgetmedel | Betalningsbalansstöd ( 4 )T (miljoner ecu) LånurBBrs egna medel Slag av avtal R s k k ^i tal- Gåvobistånd Sutår Tak transaktioner Beviljat Utbetalat EKSG AVS/ULT AVS ULT Sydafrika finansiella protokollet Fjärde Lomekonventionen Rådets beslut Rådets beslut Rådets beslut (7) (1) 1693 2000I 1658 200M 1997 2000 35 300 375 (2) 1030 1000 30 (3) 12102 11967 © 135 ® Medd havsområdet (6) 3140 204 3460 760 Algeriet, Cypern, Egypten, Europa-Medelhavsavtalen (7) 2000 2310 200 (8) 3425 (9) Israel, Jordanien, Libanon, Malta, Marocko, Syrien, Tunisien, Turkiet, Gaza och Västbanken ex (10) (11) 160 660 500 160 Turkiet Malta Cypern jSärskJt finansiellt samarbete, lärnu ej i kraft ((Fjärde finansiella protokollet flFjärde finansiella protokollet 2000 1998 1998 750 30 50 13 22 Central- och Östeuropa Rådets beslut (7) 2000 3520 4564(13)^ 2730 2. 315 16 Tjeckien Slovakien Bulgarien Estland Lettland Litauen Ungern Rumänien Albanien Slovenien oss F. dSSSR Moldova Ukraina Vitryssland [Finansiellt protokoll 1997 150 20 m 250 125 400 40 80 100 1. O50 580 105 (12) 250 125 400 20 40 75 790 510 105 1. 650 1. 408 1. 250 (15) 1. 133 60 285 55 60 185 30 Länder i Latinamerika Rådets beskt och Asien Rådets beslut (7) 1997 2000 275 900 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Lan med räntesubventioner ur Europeiska UvecMingsfondensmeddförprok^lAVS-landemaochiULTsamtur miljöprojekt i Meddhavsorrrädet. De nödvändiga meden för att finansiera rärtesubventionerna bokförs som gåvobistånd. Beviljade och förvaltade av BB. Beviljat och förvaltat av Europeiska kommissionen Ackumulerade belopp sedan 1990. Transaktionerna i fråga beviljas och förvaltas av kommissionen. Inklusive räntesubventioner för EIB-lån. De dsporibla beloppen från de föregående finansiella protokollen kan arwänclassarrtdc£ oavsett om det rör sig om hela te eller restbelopp. Del av det övergripande fleråriga mandat som godkändes den 14 april 1997. Indkativt belopp som påförs gåvobiståndet i nästa kolumn. Inklusive reserverade belopp för riskkapitaltransaktioner och räntesubventioner för EIB-lån till miljöprojekt. (10) Algeriet. (11) (12) (13) (14) (15) Israel. Icke återbetalningspliktiga förskott (gåvobistånd). FVWRE-orogrammet för perioden 1996-1999, förvaltat av kommissionen. Endast för räntesubventioner för EIB-lån fall transportprojekt av gemensamt intresse. Kommersiella lån 24 B. KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET om utnyttjandegraden för gemenskapens nya instrument (GNI) (perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1996) 1. Situationen den 31 december 1996 I rådets beslut 83/200/EEG (artikel 6) och 87/182/EEG (artikel 8) beträffande finansieringen av gemenskapens nya instrument (GNI) föreskrivs att kommissionen skall upprätta en halvårsrapport om hur stor del av GNI III och IV som utnyttjats. Föreliggande rapport omfattar perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1996. De olika rättsliga grunderna avgör vilken metod som skall användas för att värdera det tecknade utlåningsbeloppet i förhållande till det godkända upplåningstaket. a) För NIC III är utlåningsvolymen lägre än upplåningsvolymen för att ta hänsyn till transaktionskostnader och andra avgifter för de olika valutorna. b) För NIC IV motsvarar upplåningstaket den tecknade utlåningen. Vid utgången av 1996 var utnyttjandegraden för de delupplåningar som omfattas av rapporteringsskyldigheten följande: Utnyttjande av GNI-beloppen den 31 december 1996 GNI III GNI IV Tak 3 000 750 (miljoner ecu) Utnyttjat belopp Restbelopp 2 862 669 138 81 (*) Den särskilda upplåningen på 100 miljoner ecu för europeiska innovationsprojekt har ännu inte godkänts av rådet. Den upplåning som genomförts under det andra halvåret 1996 för att finansiera GNI:s verksamhet eller för att refinansiera tidigare verksamhet specificeras i bilaga 2 B. 25 2. Fördelning av lånen på länder och sektorer I tabellen nedan ges en översikt över samtliga lån som tecknats till och med den 31 december 1996, omräknat till "upplåningsekvivalenter". Lån i annan valuta än ecu har omräknats enligt växelkursen den sista arbetsdagen i det kvartal som föregick undertecknandet av låneavtalet. Fördelning av GNI-lån per land 31. 12. 1996. (miljoner ecu) Land GNI I GNI II GNI III GNI IV GNI Ateruppb. Summa % Belgien Danmark Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Nederländerna Portugal Förenade kungariket Summa SEKTOR GNI III GNI IV 66. 8 70,0 239,0 479. 9 134,9 990,5 100,6 114,9 125,0 116,6 303,0 111,2 69,2 938,7 68,4 23,6 63,2 118,2 72,3 80,0 23,6 533,5 306,1 187,4 1 206,0 424,0 473,4 1 228,5 285,7 598,7 3 066,3 3,2 29,9 109,3 9,9 95,8 67,1 3,2 39,8 407,1 0,4 8,6 4,9 3,0 19,5 6,8 49,5 0,1 0,6 6,6 997,5 2 861,6 668. 8 678,7 6 197. 1 100,0 Produktion Infrastruktur 52,8 % 100. 0 % 26,5 % Energi 20,7 % 100,0% 100,0% GNI IV är intressant på grund av sina särskilda kännetecken, såsom möjligheten att omvandla lånen till riskkapital eller att använda dem för förvärv av immateriella tillgångar, möjligheten att skjuta upp räntebetalningar, osv. Det har inte genomförts någon lånetransaktion sedan 1991. 26 STATISTIKBILAGA 27 UTLÅNING GNI IV TAK: 750 M I U O N ER ECU (1) - (Situationen den 31 december 1996) 64/87 '. 4/8 7 SK/87. N/87 69/87 69/87 70/87 70''87 70/8 7 70/87 70/87 71 /87 71 ,'87 73/87 105/87 105/87 106/8 7 i 07/87 107/87 108/87 108/87 110/8 7 121/87 148/87 148/87 148/87 14 8/87 206/87 206/87 207/87 207/87 231/87 64/88 101/88 101/88 101/88 101/88 103/88 103/88 103/88 103/88 109/88 128/88 128/88 135/88 135/88 185/88 185/88 199/88 237/88 237/88 237/88 237/88 175/89 119/90 119/90 48/91 Projektbeteckntng 1 UNDERTEGNEDELÂN FiH (Small Business) PG-VI/A H H (Sm al 1 Business) PG -VIA1. BNI. -PM1V/A BNI, - Pîvfl V/B IMI -PMI V/A I M i - P M I V /B MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/A MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/B MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/C MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/D MEDIOCR. CENTR - PMI IV/E INTERBANCA - PMI IV/A INTERBANCA - PMI IV/B BPI - PG V CENTROBANCA - PMI IV/A CENTROBANCA - PMI IV/B SAN PAOLO Agroindustria II CREDIOP - PMIl/A CREDIOP - PMI I/B BANCO DI NAPOLI - PMI A BANCO DI NAPOLI - PMI B B° DE SANT ÄNDER - PYME B° DE BILBAO - PYME EFIBANCA - PMI I V/A EFIBANCA - PMI IV/B EFIBANCA - PMI IV/C EFIBANCA - PMI I V/D B° DE VIZCAYA - PYME A B° DE VIZCAYA - PYME B B° ESPANOL DE CREDITO - PYME A B° ESPANOL DE CREDITO-PYME B CREDIT NATIONAL - PMI III INVESTORS IN INDUSTRY - GROUPED LOAN V EFIBANCA - PMI V/A EFIBANCA - PMI V/B EFIBANCA - PMI V/C EFIBANCA-PMI V/D MEDIOCR. LOMBARDO - PMI A MEDIOCR. LOMBARDO - PMI B MEDIOCR. LOMBARDO - PMI C MEDIOCR. LOMBARDO - PMI D BARCLAYS BANK II GL CENTROBANCA - PMI V/A CENTROBANCA - PMI V/B CREDIOP - PMI II/A CREDIOP-PMI II/B BANCO DI SICILIA - PMI II/A BANCO DI SICILIA-PMI II/B CREDIT INDUSTRIEL ET COMML. IMI - PMI VI/A IMI - PMI VI/B IMI - PMI VI/C IMI - PMI VI/D BARCLAYS BANK III/A KREDIETBANK N V. -GL KREDIETBANK N V. -GL B° ESPANOL DE CREDITO PG PY TOTALT I. II. BEVILJADE ÄNNU EJ TECKNADE LAN RESTBELOPP TAK Bilaga 1 UK Avtalsdag miljoner, ecu (2) 15. 09. 87 24. 05. 88 12. 10. 87 12 10. 87 31. 07. 87 31. 07 87 15. 09. 87 10. 12. 87 03. 0288 16. 03. 88 23. 06. 88 07 10. 87 07. 10. 87 22. 07. 87 11. 12. 87 11. 12. 87 05. 11. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 24. 07. 87 23. 07. 87 17. 12. 87 17. 1287 24. 06 88 24. 06. 88 17. 12. 87 30. 11. 88 18. 12. 87 18. 11. 88 05 02. 88 28. 12. 88 05. 10. 88 05. 10. 88 1601. 89 16. 01. 89 10. 10. 88 10. 10. 88 06. 02. 89 06. 02. 89 21. 12. 88 19. 12. 88 19. 12. 88 09. 12. 88 09:12. 88 25. 05. 89 25. 05. 89 29. 11. 88 19. 12. 88 19. 12. 88 06. 02. 89 06. 0289 30. 11. 89 20. 12. 90 20 12. 90 28. 05. 91 31,80 31,43 18,68 8,01 37,29 15,98 6,19 5,88 4,81 3,27 18,98 9,34 4,00 9,91 9,34 4,00 13,34 4,67 2,00 4,60 1,97 20,19 31,64 4,67 2,00 4,55 1,95 9,37 8,60 12,04 10,94 20,00 20,90 4,53 1,94 4,57 1,96 6,79 2,91 9,14 3,92 45,55 13,23 5,67 4,53 1,94 4,58 1,96 52,32 9,06 3,88 13,72 5,88 29,38 18,04 5,54 25,44 Fördelning per land (2) DK 31,80 31,43 9,91 18,68 8,01 37,29 15,98 6,19 5,88 4,81 3,27 18,98 9,34 4,00 9,34 4,00 13,34 4,67 2,00 4,60 1,97 4,67 2,00 4,55 1. 95 20,19 31,64 9,37 8,60 12,04 10,94 20,00 20,90 4,53 1,94 4,57 1,96 6,79 2,91 9,14 3,92 13,23 5,67 4,53 1,94 4,58 1,96 9,06 3,88 13,72 5,88 52,32 45,55 29,38 18,04 5,54 25,44 668,82 23,58 63,23 118,22 72,32 285,73 9,91 95,83 0,00 81,18 750,00 (1) EGT nr L 271, den 14 3. 1987 (lånetak) (2) Som omräkningskurs används den kurs som i tier den sista arbetsdagen i det kvartal som föregår undertecknandet av lånet i fråga. 28 Bilaga 2 GNl-upplâning fördelat pâ valutor | A. -Utestàende skuld 31. 12. 1996 (1) | Valuta (miljoner) Motsvarighet milj. ecu (2) ECU BEF DEM ESP FRF ITL LUF NLG GBP CAD CHF JPY USD Summa 70,0 304,3 2 100,0 277,5 11,5 100,0 70,0 156,3 320,0 127,0 15,6 59,1 748,0 B. Nya transaktioner: 1. 7. 1996-31. 12. 1996 Dag för utfärdande Varaktighet (år) Räntesats (%) Valuta (miljoner) Nytt kapital (1) Re- fmansiering Motsvarighet i milj. ecu (3) (1) Exklusive refinansieringar för att minska skuldtjänsten på lån som tagits tidigare till en högre ränta. (2) Omräkningskurs per 31. 12. 1996. (3) Omräkningskurs vid teckningstidpunkten. 29 ISSN 1024-4506 KOM(97) 312 slutlig DOKUMENT SV 09 01 Katalognummer : CB-CO-97-299-SV-C ISBN 92-78-21548-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg S ^


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2095/97 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Chatarra electrónica

eurovoc_concepts:
dangerous substance
electrical equipment
mercury
metal waste
toxic substance
waste disposal
waste management

text: 11. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 76/75 (98/C 76/162) PREGUNTA ESCRITA E-2093/97 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisio·n (19 de junio de 1997) Asunto: Sesio·n Especial de la Asamblea General de las Naciones Unidas de los d(cid:14)·as 23 a 27 de junio de 1997 ¿Que· medidas tomara· la UE para conseguir el objetivo de reducir el CO2 en el sector de los transportes y en el sector agrario? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (4 de septiembre de 1997) En lo que al transporte se refiere, la principal contribucio·n a la reduccio·n de las emisiones de CO2 vendra· de la aplicacio·n de la estrategia comunitaria de reduccio·n de las emisiones de CO2 de los turismos (1). Otra posibilidad es la reduccio·n del tra·fico en las zonas urbanas y la mejora del transporte de mercanc(cid:14)·as por carretera (log(cid:14)·stica mejorada). Adema·s, esta·n previstas varias medidas a largo plazo, entre las que se incluyen la promocio·n del cambio modal, en especial de la carretera al ferrocarril, el transporte mar(cid:14)·timo de corto recorrido, los programas de gestio·n del tra·fico y la tarificacio·n equitativa y eficaz. El principal problema en lo que se refiere a las emisiones agr(cid:14)·colas lo constituyen las de metano, que pueden expresarse en CO2 equivalente. En general, la reforma de la Pol(cid:14)·tica Agr(cid:14)·cola Comu·n (PAC) en 1992 paro· los aumentos en algunos sectores pecuarios, con lo que se produjo una tendencia a la estabilizacio·n de la emisiones de metano procedentes del ganado. En el sector del vacuno, la produccio·n tiende a estabilizarse desde 1992, debido a la disminucio·n de la caban(cid:152)a. En el sector la·cteo, la produccio·n se mantiene estable desde la introduccio·n del sistema de cuotas en 1984 y se han registrado importantes descensos en el nu·mero de cabezas de vacuno. En cuanto al sector ovino, la tendencia ascendente a largo plazo se paralizo· en 1992 al introducirse el re·gimen de cuotas y primas. A partir de ese momento, la produccio·n se estabilizo· claramente y el nu·mero de cabezas disminuyo· significativamente. En los sectores de aves de corral y ganado porcino, se han producido constantes incrementos del nu·mero de animales y de la produccio·n, desencadenados por el aumento de la demanda y, en parte, por los beneficios de unos precios ma·s competitivos en los cereales a partir de la reforma de la PAC. La PAC no preve· medidas espec(cid:14)·ficamente destinadas a reducir las emisiones de CO2. Sin embargo, la limitacio·n de la produccio·n y el descenso de la caban(cid:152)a en el sector ovino y el ganadero dara·n lugar a una reduccio·n de las emisiones totales de gases de efecto invernadero (incluido el metano) en el sector agrario. (1) COM(95)689 final. Conclusiones del Consejo de 25 de junio de 1996. (98/C 76/163) PREGUNTA ESCRITA E-2095/97 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisio·n (19 de junio de 1997) Asunto: Chatarra electro·nica 1. ¿Que· iniciativas existen ya para evitar en la chatarra electro·nica sustancias to·xicas, por ejemplo, los materiales ign(cid:14)·fugos o los metales pesados? 2. a) ¿Cua·ntas instalaciones existen en la UE que este·n autorizadas para tratar material ign(cid:14)·fugo con halo·genos? 2. b) ¿Es suficiente el nu·mero de instalaciones? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (9 de septiembre de 1997) En la actualidad no existe ninguna normativa a nivel comunitario destinada a evitar especialmente aquellas 1. sustancias to·xicas cuya eliminacio·n resulta nociva para el medio ambiente


title: 97/418/EF: Kommissionens beslutning af 19. juni 1997 om ændring af bilag I til beslutning 89/651/EØF om definitionerne af kendetegn og om listen over landbrugsprodukter med henblik på en række fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
agricultural holding
agricultural statistics
agricultural structure
economic survey
fallow
policy on agricultural structures


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2085/97 von Amedeo AMADEO an die Kommission. Informationsgesellschaft

eurovoc_concepts:
action programme
economic and social cohesion
information technology
labour market
marginalisation
organisation of work
social change
telecommunications
vocational training

text: 11. 3. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 76/73 wurde. Die Kommission mo¤chte nunmehr dieses stark in Verzug geratene Programm endlich genehmigen und hat nicht die Absicht, die von den Mitgliedstaaten vorgeschlagenen Priorita¤ten weiter in Frage zu stellen. (1) ABl. C 222 vom 28. 8. 1995. (98/C 76/160) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2078/97 von Mair Morgan (PSE) an die Kommission (19. Juni 1997) Betrifft: Sachversta¤ndigengruppen Wird die Kommission in Anbetracht der Tatsache, da(cid:223) jede GD anscheinend unterschiedliche Vorschriften fu¤r die Erteilung von Informationen an Sachversta¤ndigen- und Beratergruppen festlegt, Leitlinien einfu¤hren, damit jede GD eine koha¤rente, offene und transparente Politik verfolgen kann? Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission (4. September 1997) Die Weitergabe von Informationen an die Ausschu¤sse, auf die sich der Herr Abgeordnete bezieht, wird nicht von der Kommission, sondern entweder von interinstitutionellen Vereinbarungen oder von Verpflichtungen der Kommission gegenu¤ber dem Parlament geregelt: › (cid:132)Plumb-Delors(cid:147)-Vereinbarung zur Unterrichtung des Parlaments u¤ber Beschlu(cid:223)entwu¤rfe von Rechtsakten, die an die Ausschu¤sse, die die Kommission bei der Ausu¤bung ihrer Ausfu¤hrungskompetenzen unterstu¤tzen, u¤bermittelt werden; › (cid:132)Klepsch-Millan(cid:147)-Vereinbarung zur Aufstellung eines Verhaltenskodexes u¤ber die Durchfu¤hrung der Strukturpolitiken durch die Kommission; › zwischen dem Europa¤ischen Parlament, dem Rat und der Kommission vereinbarter Modus vivendi betreffend die Ma(cid:223)nahmen zur Durchfu¤hrung der nach dem Verfahren des Artikels 189B EG-Vertrag erlassenen Rechtsakte; › von der Kommission im September 1996 vor dem Haushaltsausschu(cid:223) des Parlaments in Sachen Transparenz der Ausschu(cid:223)arbeiten eingegangene Verpflichtung. Sa¤mtliche Vereinbarungen und Verpflichtungen gelten fu¤r alle Dienststellen der Kommission. (98/C 76/161) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2085/97 von Amedeo Amadeo (NI) an die Kommission (19. Juni 1997) Betrifft: Informationsgesellschaft In der (cid:132)Mitteilung der Kommission an den Rat, das Europa¤ische Parlament, den Wirtschafts- und Sozialausschu(cid:223) und den Ausschu(cid:223) der Regionen: Die Informationsgesellschaft › von Korfu bis Dublin, neue Priorita¤ten(cid:147) und in der (cid:132)Mitteilung der Kommission an den Rat, das Europa¤ische Parlament, den Wirtschafts- und Sozialausschu(cid:223) und den Ausschu(cid:223) der Regionen u¤ber (cid:132)Die Bedeutung der Informationsgesellschaft fu¤r die Politik der Europa¤ischen Union › Vorbereitung auf die na¤chsten Schritte(cid:147) (KOM(96)395 endg. und CES 1401/96)(cid:147) werden unsere Sorgen u¤ber die Entwicklung der Bescha¤ftigung in der Informationsgesellschaft hervorgehoben. Diese grundsa¤tzliche Frage wird in der Stellungnahme zum Wei(cid:223)buch (cid:132)Leben und Arbeiten in der Informationsge- sellschaft › im Vordergrund der Mensch(cid:147) deutlicher zur Sprache gebracht. Man ist jedenfalls der Auffassung, da(cid:223) die derzeit verfu¤gbaren Analysen keine beruhigenden Daten u¤ber die Zukunft der Bescha¤ftigung und die Entwicklung der Arbeitsbeziehungen zur Verfu¤gung stellen. Fu¤r den Augenblick la¤(cid:223)t nichts vermuten, da(cid:223) die Arbeit in Zukunft gerecht verteilt sein wird. Es wird befu¤rchtet, da(cid:223) die verschiedenen Aktionen der Union die Eingliederung eines liberalisierten Marktes in verschiedenen Stufen zur Folge haben, was die Gefahr in sich birgt, da(cid:223) zahlreiche Ungleichgewichte, vor allem im sozialen Bereich, entstehen ko¤nnen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2071/97 af Jaak VANDEMEULEBROUCKE til Kommissionen. Fællesskabets finansielle bidrag på miljøområdet

eurovoc_concepts:
EU aid
European Commission
association
balance of payments assistance
board of directors
environmental protection
management audit
use of aid

text: 3. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 102/11 (98/C 102/14) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2070/97 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (19. juni 1997) Om: F(cid:230)llesskabets finansielle bidrag p(cid:229) miljłomr(cid:229)det Under budgetkonto B4-306 ydes der stłtte inden for rammerne af miljłbeskyttelse. I EFT C 148 af 16. 5. 1997 offentliggłres en liste over organisationer, som modtager en s(cid:229)dan stłtte. Kan Kommissionen oplyse, hvilket projekt der er indgivet af »Stichting Euro Info Centrum«? Kan Kommissionen give mig flere oplysninger om denne organisation? Kunne den vedl(cid:230)gge statutterne og give mig en ajourfłrt liste over bestyrelsesmedlemmerne? Kan Kommissionen oplyse, hvordan den korrekte tildeling af disse penge kontrolleres? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. september 1997) Dette projekt omfatter uddannelse og udstyr til en r(cid:230)kke forskellige Euro-info-centre med henblik p(cid:229) at s(cid:230)tte dem i stand til głre de sm(cid:229) og mellemstore virksomheder mere miljłbevidste, give dem et redskab til at foretage en kritisk miljłm(cid:230)ssig selvanalyse, og herigennem fłre dem frem til deltagelse i F(cid:230)llesskabets miljłstyrings- og revisionsordning. »Stichting Euro Info Centrum« er et af de mest aktive info-centre p(cid:229) miljłomr(cid:229)det. Dette center er vel bemandet og effektivt, og har i en (cid:229)rr(cid:230)kke v(cid:230)ret en aktiv koordinator af Euro-info-centrenes miljłaktiviteter. Det ligger desuden t(cid:230)t p(cid:229) Bruxelles og er derfor vel placeret med hensyn til de nłdvendige kontakter til Kommissionen ved forvaltningen af projektet. Et eksemplar af vedt(cid:230)gterne samt en fortegnelse over de nuv(cid:230)rende bestyrelsesmed- lemmer tilg(cid:229)r direkte det (cid:230)rede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat. Projektet er fortsat i fuld gang, og forventes fłrst afsluttet medio 1998. Ved projektets afslutning skal projektlederen forel(cid:230)gge en afsluttende rapport om det udfłrte arbejde samt afsluttede regnskaber, der viser alle relevante udgifter, og en finansiel slutopgłrelse. Disse oplysninger efterprłves af Kommissionen, herunder en finanskontrol, med henblik p(cid:229) at sikre, at arbejdet er blevet korrekt udfłrt, og at de samlede udgifter i forbindelse hermed er korrekt gengivet. (98/C 102/15) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2071/97 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (19. juni 1997) Om: F(cid:230)llesskabets finansielle bidrag p(cid:229) miljłomr(cid:229)det Under budgetkonto B4-306 ydes der stłtte inden for rammerne af miljłbeskyttelse. I EFT C 148 af 16. 5. 1997 offentliggłres en liste over organisationer, som modtager en s(cid:229)dan stłtte. Kan Kommissionen oplyse, hvilket projekt der er indgivet af »European Golf Association«? Kan Kommissionen give mig flere oplysninger om denne organisation? Kunne den vedl(cid:230)gge statutterne og give mig en ajourfłrt liste over bestyrelsesmedlemmerne? Kan Kommissionen oplyse, hvordan den korrekte tildeling af disse penge kontrolleres?


title: WRITTEN QUESTION No. 2225/97 by Patricia McKENNA to the Commission. Radioactive contamination of lobsters caused by the Sellafield nuclear plant

eurovoc_concepts:
EU control
United Kingdom
application of EU law
consumer protection
crustacean
food contamination
health control
health risk
ionising radiation
radioactive pollution


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2096/97 von Hiltrud BREYER an die Kommission. Elektronikschrott

eurovoc_concepts:
application of EU law
electrical equipment
electronic equipment
metal waste
waste management

text: 10. 2. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 45/155 Fernsehgera¤te Videorecorder Integrierte Receiver/Decoder Anrufbeantworter Andere Gera¤te (Batterieladegera¤te, Halogenlampen) Stereoanlagen Bu¤rogera¤te (PC, Kopierer, Faxgera¤te) INSGESAMT 6000 GWh 9000 GWh 3400 GWh 680 GWh 4000 GWh 4500 GWh 50000 GWh (1) 7580 GWh (1) Dies entspricht ungefa¤hr 3,5% des gesamten ja¤hrlichen Elektrizita¤tsverbrauchs der Gemeinschaft. 2. Der Standby-Verbrauch von Elektronikgera¤ten kann erheblich verringert werden. Die dazu notwendige Technologie ist fu¤r alle oben genannten Gera¤te bereits ausreichend bekannt und wird in einigen Fa¤llen bereits eingesetzt, obwohl dies eine Erho¤hung der Herstellungskosten bedeutet. Die Kommission hat ihre anfa¤nglichen Bemu¤hungen auf Fernsehgera¤te und Videorecorder konzentriert, da diese fu¤r einen Gro(cid:223)teil des Verbrauchs im ha¤uslichen Bereich verantwortlich zeichnen. Der durchschnittliche Standby-Verbrauch eines Fernsehgera¤ts betra¤gt 8 Watt und der eines Videorecorders liegt bei 10 Watt. Die Kommission hat daher mit den entsprechenden Herstellern eine freiwillige Vereinbarung geschlossen, den durchschnittlichen Standby- Verbrauch schrittweise auf unter 3 Watt zu reduzieren. Fu¤r die anderen Elektronikgera¤te pru¤ft die Kommission das technische und wirtschaftliche Potential fu¤r eine Reduzierung des Standby-Verbrauchs, sowie die bestmo¤glichen Ma(cid:223)nahmen um dies zu erreichen. Fu¤r Bu¤rogera¤te fa(cid:223)t die Kommission daru¤ber hinaus ein freiwilliges Kennzeichnungsprogramm auf weltweiter Ebene ins Auge. Die Kommission betrachtet Ma(cid:223)nahmen zur Reduzierung des Standby-Verbrauchs von Elektronikgera¤ten 3. als einen priorita¤ren Bereich. Es gibt jedoch bereits Technologien, die einen geringen Standby-Verbrauch gewa¤hrleisten. Daher ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) technische Projekte in diesem Bereich keiner Unterstu¤tzung bedu¤rfen. Ma(cid:223)nahmen zur Erho¤hung des Marktanteils energiesparender Gera¤te genie(cid:223)en dagegen ihre volle Unterstu¤tzung. (98/C 45/204) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2096/97 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (19. Juni 1997) Betrifft: Elektronikschrott 1. a) Ist der Kommission bekannt, ob die Industrie freiwillige Selbstvereinbarungen plant? b) Wie werden diese von der Kommission eingescha¤tzt? 2. Was ha¤lt die Kommission von einer Regelung, die freiwillige Selbstverpflichtungen und gesetzliche Rahmenbedingungen zusammenbringt? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (1. August 1997) 1. Der Kommission liegen keine Informationen zu freiwilligen Selbstvereinbarungen der Industrie vor. Im Entwurf einer niederla¤ndischen Verordnung u¤ber die Ru¤cknahme und Verwertung von Elektronikschrott ist vorgesehen, da(cid:223) Produzenten von gewissen Verpflichtungen dieser Verordnung ausgenommen werden, wenn sie eine freiwillige Vereinbarung abschlie(cid:223)en, die zu mit diesen Bestimmungen vergleichbaren Ergebnissen fu¤hrt. Es kann erwartet werden, da(cid:223) nach Inkrafttreten dieser Verordnung, entsprechende Vereinbarungen geschlossen werden. Die Kommission kann erst nach Bekanntwerden derartiger Selbstvereinbarungen und ihrer konkreten Ausgestaltung zu dieser Frage Stellung nehmen. 2. Die Kommission ha¤lt Umweltvereinbarungen fu¤r eine wichtige Erga¤nzung gesetzlicher Regelungen. Dies kommt auch in der Mitteilung der Kommission vom 27. November 1996 (1) zum Ausdruck. Diese Mitteilung entha¤lt Leitlinien fu¤r die Verfassung derartiger Umweltvereinbarungen. Derzeit bereitet das Parlament eine Entschlie(cid:223)ung zu dieser Mitteilung vor. (1) KOM(96) 561


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2284/97 do Deputado José POMÉS RUIZ à Comissão. Liberdade de circulação dos transportes em todos os dias da semana

eurovoc_concepts:
France
Germany
carriage of goods
international road transport
public holiday
restriction on competition
road safety
road traffic
work schedule

text: 22. 1. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 21/147 Resposta dada pelo Sr. Santer em nome da Comissa(cid:152)o (7 de Agosto de 1997) A Comissa(cid:152)o esta· a proceder a‘ recolha das informa(cid:231)o(cid:152)es necessa·rias para responder a‘ pergunta colocada. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o deixara· de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (98/C 21/272) PERGUNTA ESCRITA E-2275/97 apresentada por Cristiana Muscardini (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Julho de 1997) Objecto: PME › redu(cid:231)a(cid:152)o dos prazos para o pagamento de facturas E· sabido que um dos principais obsta·culos a‘ expansa(cid:152)o e, em muitos casos, a‘ sobrevive(cid:136)ncia das PME resulta dos atrasos excessivos no pagamento de facturas. Na perspectiva da conclusa(cid:152)o do mercado interno, na(cid:152)o considera a Comissa(cid:152)o que sera· u·til propor uma directiva que imponha, em particular a‘s grandes empresas e a‘s multinacionais, o pagamento de facturas num prazo de 30 a 45 dias, e introduzir, em caso de supera(cid:231)a(cid:152)o deste prazo, o direito de cobrar juros calculados em me·dia sobre os juros banca·rios? Resposta dada por Christos Papoutsis em nome da Comissa(cid:152)o (23 de Julho de 1997) O plano de ac(cid:231)a(cid:152)o para o mercado u·nico (1), bem como o relato·rio da Comissa(cid:152)o sobre os prazos de pagamento nas transac(cid:231)o(cid:152)es comerciais (2) apontam para a necessidade de estabelecer ac(cid:231)o(cid:152)es suplementares que possam dar resposta ao problema dos prazos de pagamento na Europa. A ause(cid:136)ncia de medidas nesta mate·ria na maioria dos Estados-membros, juntamente com as u·ltimas estat(cid:14)·sticas sobre os prazos de pagamento na Europa levaram a Comissa(cid:152)o a considerar a necessidade de apresentar propostas de exige(cid:136)ncias m(cid:14)·nimas, a incorporar na legisla(cid:231)a(cid:152)o nacional de cada pa(cid:14)·s, que possam combater os atrasos de pagamento. Desta forma, e ate· ao final do ano, a Comissa(cid:152)o tenciona propor uma directiva relativa aos prazos de pagamento, incluindo o direito legal dos credores a juros de mora, com base no pacote de medidas estabelecido na Recomenda(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o de 12 de Maio de 1995 (No 95/198/CE) sobre prazos de pagamento nas transac(cid:231)o(cid:152)es comerciais (3). (1) CSE (97) 1 final. (2) C(97) 2121, 9. 7. 1997. (3) JO L 127 de 10. 06. 1995. (98/C 21/273) PERGUNTA ESCRITA P-2284/97 apresentada por Jose· Pome·s Ruiz (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (19 de Junho de 1997) Objecto: Liberdade de circula(cid:231)a(cid:152)o dos transportes em todos os dias da semana O artigo 36o do Tratado de Roma aceita as proibi(cid:231)o(cid:152)es ou restri(cid:231)o(cid:152)es ao tra(cid:136)nsito se as mesmas na(cid:152)o constitu(cid:14)·rem nem um meio de discrimina(cid:231)a(cid:152)o arbitra·ria, nem qualquer restri(cid:231)a(cid:152)o dissimulada ao come·rcio entre os Estados-membros. Contudo, a Fran(cid:231)a e a Alemanha na(cid:152)o permitem o tra·fego de camio(cid:152)es nos dias feriados. Nos restantes pa(cid:14)·ses, em contrapartida, prefere-se que o referido tra·fego de ve(cid:14)·culos pesados seja repartido pelos sete dias da semana a fim de na(cid:152)o sobrecarregar o tra(cid:136)nsito nos dias de trabalho em benef(cid:14)·cio do dos fins-de-semana. Compreende-se que existam restri(cid:231)o(cid:152)es pontuais por motivo de seguran(cid:231)a rodovia·ria, mas na(cid:152)o restri(cid:231)o(cid:152)es de cara·cter geral. Ale·m disso, nas fronteiras com esses pa(cid:14)·ses, formam-se grandes filas de camio(cid:152)es que prejudicam directamente as zonas fronteiri(cid:231)as dos pa(cid:14)·ses lim(cid:14)·trofes. Dispo(cid:152)e a Comissa(cid:152)o de algum instrumento, ou tenciona propo(cid:136)-lo, que permita evitar estas distor(cid:231)o(cid:152)es a‘ livre circula(cid:231)a(cid:152)o mediante a liberaliza(cid:231)a(cid:152)o do transporte de mercadorias, a fim de evitar o aumento do pre(cid:231)o do tra(cid:136)nsito de mercadorias no interior da Unia(cid:152)o?


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1115/97 της Επιτροπής της 19ης Ιουνίου 1997 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 584/92 για τον καθορισμό των λεπτομερειών εφαρμογής, στον τομέα του γάλακτος και των γαλακτοκομικών προϊόντων, του καθεστώτος που προβλέπεται στις ευρωπαϊκές συμφωνίες μεταξύ της Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Πολωνίας, της Δημοκρατίας της Ουγγαρίας, της Τσεχικής Δημοκρατίας και της Σλοβακικής Δημοκρατίας

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
agreement (EU)
export licence
free circulation
milk
milk product


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2069/97 af Jaak VANDEMEULEBROUCKE til Kommissionen. EU-udbud

eurovoc_concepts:
EU law
award of contract
equal treatment
invitation to tender
public contract
restriction on competition

text: C 82/26 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 17. 3. 98 Svar (17. oktober 1997) 1. Ved tjenesteperiodens ophłr głres R(cid:229)dets tjenestem(cid:230)nd opm(cid:230)rksomme p(cid:229) de pligter, der p(cid:229)hviler dem i henhold til vedt(cid:230)gtens artikel 16. Bestemmelserne i artikel 40 i vedt(cid:230)gtens bilag VIII (forbud mod samtidig udbetaling af div. ydelser og lłn) finder ogs(cid:229) anvendelse. 2. R(cid:229)det har indtil nu ikke opstillet nogen liste over s(cid:229)kaldt »fłlsomme« stillinger, hvor det g(cid:230)lder, at indehaveren i en periode p(cid:229) tre (cid:229)r efter tjenesteperiodens ophłr skal forel(cid:230)gge institutionen en beskrivelse af enhver besk(cid:230)ftigelse eller opgave, som m(cid:229)tte blive overladt ham, til godkendelse. R(cid:229)det vil p(cid:229) baggrund af det (cid:230)rede medlems forespłrgsel undersłge spłrgsm(cid:229)let om opstilling af en liste 3. over de stillinger, der er omfattet af vedt(cid:230)gtens artikel 16, stk. 2. (98/C 82/35) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2055/97 af Frode Kristoffersen (PPE) til R(cid:229)det (18. juni 1997) Om: De nationale mindretal Mener R(cid:229)det, at der under den forest(cid:229)ende revision og gennemfłrelse af Maastricht-traktaten skal tages hensyn til EU-medlemsstaternes forpligtelser til at tr(cid:230)ffe foranstaltninger til beskyttelse og fremme af de nationale mindretal? Svar (16. oktober 1997) R(cid:229)det henviser medlemmet af Europa-Parlamentet til svaret p(cid:229) skriftlig forespłrgsel nr. E-1621/97 fra Eva KJER HANSEN om mindretals rettigheder. (98/C 82/36) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2069/97 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (19. juni 1997) Om: EU-udbud I sit svar p(cid:229) min skriftlige forespłrgsel E-0631/97 (1) undviger Kommissionen dette spłrgsm(cid:229)l. I betragtning af den betydning, som med rette till(cid:230)gges bek(cid:230)mpelsen af sammenfaldende interesser forekommer det mig p(cid:229) sin plads, at Kommissionen i alle tilf(cid:230)lde af udbud błr have kendskab til de fysiske personer, som gemmer sig bag en virksomhed. Derfor finder jeg det uacceptabelt, at et udbud tildeles et firma, der ledes af en embedsmand i den udbydende myndighed. Jeg vil gerne vide af Kommissionen, hvordan den kontrollerer dette, og hvordan den som fłlge heraf forsłger at udelukke forekomsten af sammenfaldende interesser? (1) EFT C 373 af 9. 12. 1997, s. 22. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (9. september 1997) Kommissionen forstod forespłrgsel E-631/97 fra det (cid:230)rede medlem s(cid:229)ledes, at den drejede sig om konkurrenceforvridninger i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer, som opstod, enten fordi flere forskellige virksomheder pr(cid:230)senterede sig som ansłgere i en offentlig udbudsprocedure, og flere af


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2284/97 af José POMÉS RUIZ til Kommissionen. Fri bevægelighed for transport på alle ugens dage

text: 22. 1. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 21/147 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (7. august 1997) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (98/C 21/272) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2275/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (2. juli 1997) Om: Sm(cid:229) og mellemstore virksomheder › begr(cid:230)nsning af betalingsfristen for regninger Det er velkendt, at en af de stłrste vanskeligheder for SMV(cid:146)ernes udvikling og i mange tilf(cid:230)lde overlevelse skyldes de alt for store forsinkelser i betalingerne af regninger. Anser Kommissionen det ikke for hensigtsm(cid:230)ssigt i forbindelse med udbygningen af det indre markeds funktion at forel(cid:230)gge et direktiv, som s(cid:230)rlig for de store og multinationale virksomheders vedkommende fasts(cid:230)tter krav om betaling af fakturaer inden for et tidsrum p(cid:229) 30-45 dage, hvorefter man kan indfłre en ret til at afkr(cid:230)ve renter, der fasts(cid:230)ttes ud fra de gennemsnitlige bankrenter? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (23. juli 1997) Handlingsplanen for det indre marked (1) og Kommissionens rapport om forsinkede betalinger i handelstrans- aktioner (2) finder begge, at der er behov for yderligere foranstaltninger for at imłdeg(cid:229) problemet med forsinkede betalinger i Europa. Den manglende reaktion i de fleste medlemsstater p(cid:229) dette omr(cid:229)de og de seneste statistikker om forsinkede betalinger i Europa har f(cid:229)et Kommissionen til at konkludere, at det nu er nłdvendigt at udarbejde forslag til minimumskrav til bek(cid:230)mpelse af forsinkede betalinger, der vil kunne indarbejdes i de nationale lovgivninger. Kommissionen agter at frems(cid:230)tte et direktivforslag om forsinkede betalinger inden (cid:229)rets udgang, baseret p(cid:229) den sammenh(cid:230)ng af foranstaltninger, der findes i Kommissionens henstilling af 12. maj 1995 (nr. 198/97/EF) om betalingsperioder i handelstransaktioner (3), herunder ogs(cid:229) kreditorers ret til at afkr(cid:230)ve renter i forbindelse med forsinkede betalinger. (1) CSE(97) 1 endel. (2) KOM(97)2121, 9. 7. 1997. (3) EFT L 127 af 10. 6. 1995. (98/C 21/273) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2284/97 af Jose· Pome·s Ruiz (PPE) til Kommissionen (19. juni 1997) Om: Fri bev(cid:230)gelighed for transport p(cid:229) alle ugens dage Af artikel 36 i Rom-traktaten fremg(cid:229)r det, at forbud og restriktioner vedrłrende transit ikke m(cid:229) udgłre en vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling eller en skjult begr(cid:230)nsning af samhandelen mellem medlemsstaterne. Alligevel tillader Frankrig og Tyskland ikke lastbiltrafik p(cid:229) helligdage. De łvrige lande foretr(cid:230)kker omvendt, at denne tunge trafik bliver fordelt p(cid:229) ugens syv dage for ikke at overbelaste trafikken p(cid:229) hverdage til fordel for weekend-trafikken. Det er forst(cid:229)eligt, at der findes visse lokale restriktioner af hensyn til trafiksikkerheden, men ikke restriktioner af s(cid:229) generel karakter. Desuden opst(cid:229)r der ved gr(cid:230)nserne til disse lande lange kłer af lastbiler, som er til direkte gene i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne i de tilgr(cid:230)nsende lande. Har Kommissionen et middel, eller er den i stand til at foresl(cid:229) noget, der kan forhindre disse forvridninger af den frie trafik gennem en liberalisering af varetransporten med henblik p(cid:229) at undg(cid:229) denne fordyrelse af transitomkostningerne for varer inden for Unionen?