title: Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet om anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1467/94 af 20. juni 1994

eurovoc_concepts:
agricultural situation
application of EU law
biotechnology
evaluation of resources
report

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 06. 1997 KOM(97) 327 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET om anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1467/94 af 20. juni 1994 INDHOLDSFORTEGNELSE Indholdsfortegnelse 1 Indledning 1. 1 Historisk baggrund 1. 2 Denne rapport 2 Den aktuelle situation 2. 1 Den løbende fortegnelse 2. 1. 1 Første udgave af den lobende fortegnelse 2. 1. 2 Anden udgave af den løbende fortegnelse 2. 2 Aktioner med omkostningsdeling og samordnede aktioner 2. 2. 1 Første indkaldelse af forslag 2. 2. 2 Anden indkaldelse af forslag 2. 3 Ledsageforanstaltninger , 2. 3. 1 Specialiserede tekniske grupper 2. 3. 2 Afholdelse af seminarer, faglige konferencer eller workshopper 2. 3. 3 Uddannelse af specialiseret personale og mobilitet 2. 3. 4 Bedre udnyttelse af resultalerne 2. 4 Koordinering på EU-plan 2. 4. 1 Internationale forhandlinger 2. 4. 2 EU-programmer for forskning og teknisk udvikling 2. 4. 3 Andre EU-forordninger og -direktiver 2. 5 Den finansielle situation 3 Konklusioner og henstillinger 3. 1 Styringsmæssige aspekter 3. 2 Tekniske og videnskabelige aspekter A Tillæg - Arbejdsprogrammet A. 1 Den løbende fortegnelse A. 1. 1 Retsgrundlag A. 1. 2 Første udgave af den løbende fortegnelse A. 1. 3 Anden udgave af den løbende fortegnelse A. 2 Aktioner med omkostningsdeling og samordnede aktioner A. 2. 1 Retsgrundlag A. 2. 2 Høring af udvalget A. 2. 3 Første indkaldelse af forslag A. 2. 4 Anden indkaldelse af forslag A. 2. 5 Resumé A. 2. 6 Projekter udvalgt ved første indkaldelse af forslag A. 2. 7 Projekter udvalgt ved anden indkaldelse af forslag B Tillæg - Undersøgelsen B. l Undersøgelsens konklusioner B. l. l EU-plan B. 1. 2 Nationalt plan Forordning (EF) nr. 1467/94 1 3 3 3 5 5 5 6 7 7 8. 8 9 9 10 10 10 11 11 12 12 15 15 16 iii iii iii iii iv iv iv v v vi vi vi viii x x x xi INDHOLDSFORTEGNELSE B. 1. 3 Projektplan B. 2 Fuldtekst B. 2. 1 Forordning (EF) nr. 1467/94. B. 2. 2 Plantegenressourcer: den internationale sammenhæng B. 2. 3 Plantegcnrcssourccr: internationale partnerskaber B. 2. 4 Plantegenressourcer: nationale partnerskaber B. 2. 5 Plantegenressourcer: in situ-bevarelse B. 2. 6 Plantegenressourcer: ex s/7t/-bevarelse B. 2. 7 Plantegenressourcer: beskrivelse B. 2. 8 Plantegenressourcer: udnyttelse B. 2. 9 Dyregenressourcer inden for landbruget: baggrund B. 2. 10 Dyregenressourcer: den internationale sammenhæng B. 2. 11 Dyregenressourcer: den internationale udvikling B. 2. 12 Dyregenressourcer: internationale partnerskaber B. 2. 13 Dyregenressourcer: nationale partnerskaber. B. 2. 14 Dyregenrcssourcer: in wvø-bevarelse B. 2. 15 Dyregenressourcer: in v/7rø-bevarelse B. 2. 16 Dyregenressourcer: beskrivelse B. 2. 17 Dyregenressourcer: udnyttelse B. 2. 18 Særlige kendetegn ved dyregenressourcer C Tillæg - Offentliggørelser1 Cl Forordning (EF) nr. 1467/94 C. 2 Nærmere oplysninger om arbejdsprogrammet C. 3 Nærmere oplysninger om første indkaldelse af forslag C. 4 Nærmere oplysninger om anden indkaldelse af forslag D EU-erklæringerl D. l INiira D. 2 I Rom D. 3 I Leipzig. , D. 4 EU-bestemmelscrne for plantegenressourcer. xii xv xv xv xvii xviii xix xix xxi xxi xxii xxii xxiv xxvi xxvi xxvii xxvii xxviii xxix xxx xxxi xxxi xxxi xxxi xxxi xxxii xxxii xxxii xxxii xxxii i Kopier af disse dokumenter (foreligger kun på engelsk) kan rekvireres fra sekretariatet for afdelingen for samordning af landbrugsforskningen, Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (GD V IF II 3), 200 rue de la Loi (Loi 130 6-233), B-1049 Bruxelles, Fax: (+32)2 296 30 29, att. "Genressourcer", elektronisk post: Richard Hardwick@dg6. cec. be. " Forordning (EF) nr. 1467/94 7 INDLEDNING 1 Indledning 1. 1 Historisk baggrund u Denne rapport Rådets forordning (EF) nr. 1467/94 om bevarelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget blev vedtaget den 20. juni 1994. Formålet med forordningen er at koordinere og fremme medlemsstaternes tiltag vedrørende bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget på EU-plan for at bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i den fælles landbrugspolitik, og i tråd med nærhedsprincippet at støtte og supplere tiltagene i de medlemsstater, hvor arbejdet ikke har været fyldestgørende. I forordningen fastsættes Kommissionens og medlemsstaternes ansvar for at nå ovennævnte mål. Der indføres et første EU-program for bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget. Dette program blev vedtaget den 21. november 1994 for en periode på fem år med et anslået budget på 20 mio. ECU. 1. 2 Denne rapport I henhold til artikel 11, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/94 skal Kommissionen i løbet af programmets tredje år (det tredje år er perioden juni 1996 - juni 1997) gennemgå programmet på ny og analysere situationen, herunder de finansielle aspekter, og Kommissionen skal forelægge Europa- Parlamentet og Rådet en rapport om resultatet af denne gennemgang. Denne rapport er udarbejdet i henhold til forordningens artikel 11, stk. 1. Rapportens hovedemne er behandlet i afsnit 2 (s. 5), og de vigtigste konklusioner og henstillinger angående styringsmæssige aspekter findes i afsnit 3 (s. 15). Konklusioner angående mindre vigtige praktiske aspekter ved forordningen og konklusioner rettet til medlemsstaterne og deres eksperter findes i afsnit B. l (Tilstræbt udvikling, s. x). Der findes også et tillæg (afsnit A, s. iii) med supplerende oplysninger om administrative, videnskabelige og tekniske detaljer samt diverse referencedokumenter. Afsnit A indeholder også det materiale, som kræves i artikel 16 i forordning (EF) nr. 1467/94. Ifølge artikel 16 skal Kommissionen med jævne mellemrum forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om aktionerne til bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget. Denne rapport er den første af de rapporter, som skal forelægges med jævne mellemrum i henhold til artikel 16 i forordning (EF) nr. 1467/94 (hidtil har der ikke været tilstrækkeligt materiale til at danne grundlag for en separat rapport i henhold til artikel 16). Forordning (EF) nr. 1467/94 / INDLEDNING L2 Denne rapport Forordning (EF) nr. 1467/94 2 DEN AKTUELLE SITUATION 2 Den aktuelle situation Ifølge forordning (EF) nr. 1467/94 skal de nærmere bestemmelser for gennemførelse af programmet omfatte følgende: 1. udarbejdelse af en løbende fortegnelse over genressourcer i landbruget i EU 2. samordnede aktioner og projekter med omkostningsdeling vedrørende bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af disse genressourcer 3. ledsageforanstaltninger. I dette afsnit beskrives det, hvordan den aktuelle situation ser ud med hensyn til anvendelsen af ovennævnte foranstaltninger i henhold til forordning (EF) nr. 1467/94, samordningen på EU-plan og også 4. den finansielle situation. 2. 1 Den løbende fortegnelse Den løbende fortegnelse består hovedsagelig i udarbejdelse, regelmæssig ajourføring og offentliggørelse af oplysninger om tilstanden og arten af de genressourcer i landbruget, der opbevares i samlinger i EU, samt i registrering af løbende aktiviteter vedrørende bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af disse genressourcer. Udgifterne regelmæssig offentliggørelse heraf afholdes over de samlede bevillinger til gennemførelsen af programmet. i forbindelse med opstilling af denne fortegnelse og Kommissionens tjenestegrene har udarbejdet første udgave af den løbende fortegnelse (afsnit 2. 1. 1), som for nylig er blevet ajourført som udkast til anden udgave (afsnit 2. 1. 2). Yderligere administrative oplysninger om fortegnelsen findes i tillægget (afsnit A. l, s. iii). 2. 1. 1 Første udgave af den løbende fortegnelse I november 1994 færdiggjorde Kommissionen første udgave af sin fortegnelse over plantegenetiske ressourcer for landbruget i EU. Den trykte version af fortegnelsen er på 441 sider. For hver samling giver fortegnelsen følgende oplysninger: navn og fuldstændig adresse på samlingen, bestyrerens eller den ansvarlige persons navn, samlingens art plus oplysninger om igangværende arbejde og henvisninger til offentliggjorte resultater. Fortegnelsen indeholder oplysninger om plantegenetiske ressourcer. Den er blevet sammensat ud fra et spørgeskema, som blev uddelt i alle medlemsstaterne, hvortil der er føjet oplysninger fra International Plant Genetic Resources Institute (Rom, Italien) og oplysninger fra en søgning på videnskabelige publikationers onlinedatabaser. Den første udgave af fortegnelsen blev uddelt til medlemsstaterne (både i trykt og elektronisk form (database)) på programudvalgets første møde (21. november 1994). Hver medlemsstat blev bedt om at kontrollere og i fornødent omfang revidere dataene. Forordning (EF) nr. 1467/94 2 DEN AKTUELLE SITUATION 2. / Den løbende fortegnelse 2. 1. 2 Anden udgave af den løbende fortegnelse Siden første udgave af fortegnelsen blev udarbejdet og rundsendt til medlemsstaternes repræsentanter, er der begyndt at dukke store mængder af tekniske, økonomiske og finansielle oplysninger om særlige foranstaltninger til bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget op på World Wide Web (WWW). Som følge af denne udvikling kan der udarbejdes en anden udgave af fortegnelsen, som bliver mere dynamisk og potentielt mere nyttig end den første udgave. følge heraf har Kommissionens fortegnelse over Som informationskilder, som er tilgængelig på WWW Dertil er føjet supplerende oplysninger om forordning (EF) nr. 1467/94. Anden udgave af fortegnelsen indeholder således følgende: tjenestegrene udarbejdet en foreløbig 1. En "kildefortegnelse" over oplysninger på internettet. Hvert afsnit i fortegnelsen giver læseren en kort beskrivelse af den pågældende kilde (enten plante- eller dyregenetiske ressourcer i landbruget) plus en lænke via internettet til kilden. På den måde kan læseren, der leder efter yderligere oplysninger, gå direkte til selve kilden. Foreløbig er der fundet frem til i alt ca. 200 lænker af den slags. Fx giver afsnittet om sukkerroer straks adgang til hjemmesiden i: • en database i Nederlandene, som indeholder oplysninger om projekter med omkostningsdeling angående sukkerroegenressourcer • FAO-databasen "World Information and Early Warning System on Plant Genetic Resources" (WIEWS), som indeholder oplysninger om internationale institutter, deres ressourcer og aktiviteter • og så videre. 2. 1467/94-kontaktsteder i medlemsstaterne. 3. Teksten til forordning (EF) nr. 1467/94 (på alle sprog) og arbejdsprogrammet. 4. Oplysninger om hvert enkelt projekt, som finansieres af programmet. 5. En foreløbig fortegnelse over EU-bestemmelserne for plantegenressourcer (se s. xxxii). Det vil også være muligt at tilføje første udgave af den fortegnelse, som blev uddelt til medlemsstaterne i 1994; men nogle af oplysningerne i første udgave findes ajlerede på WWW, og dermed er første udgave af Kommissionens fortegnelse måske blevet overflødig. Kildefortegnelsen blev uddelt til programudvalget den 16. oktober 1996 med henblik på bemærkninger og tilføjelser. Den omfatter ca. 565 Kb på diskette. Hvis problemet med manglende personale i Kommissionen til at varetage anvendelsen af forordning (EF) nr. 1467/94 kan løses, er det, efter at udkastet er blevet rettet, hensigten, at fortegnelsen skal gøres tilgængelig både i trykt t>g elektronisk form. Forordning (EF) nr. 1467/94 2 DEN AKTUELLE SITUA TION 2. 2 Aktioner 2. 2 Aktioner med omkostningsdeling og samordnede aktioner Aktioner med omkostningsdeling indbefatter nye tiltag til bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget udfort af to eller flere indbyrdes uafhængige parter, som er etableret i forskellige medlemsstater. Samordnede aktioner indbefatter EU-tiltag til samordning af individuelle foranstaltninger til bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget, som gennemfores i medlemsstaterne. Kontrakter, der omfatter samordnede aktioner og aktioner med omkostningsdeling skal som hovedregel indgås på grundlag af en udvælgelsesprocedure, der bygger på indkaldelse af forslag via offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Det forventes, at hvert enkelt projekt giver de første resultater på kort til mellemlang sigt, dvs. inden for 3-5 år. Resultaterne skal udbredes til så stor en kreds som muligt, for at initiativet kan få storst mulig virkning i hele EU. Der har været to indkaldelser af forslag, den forste blev offentliggjort den 23. december 1994 og den anden den 19. april 1996. Der gives en kort information om hvert udvalgt projekt i det følgende. Detaljerede administrative og retlige oplysninger om de samordnede aktioner og projekterne med omkostningsdeling (retsgrundlag og gennemforelsesbestemmelser; horing af udvalget, evaluering, resumé) findes i tillægget (afsnit A, s. iii). 2. 2. 1 Aktioner med omkostningsdeling og samordnede aktioner: første indkaldelse af forslag Ved forste indkaldelse blev der modtaget 72 forslag, og efter at deres tekniske og videnskabelige værdi var evalueret af uafhængige eksperter, udvalgte Kommissionens i overensstemmelse med forordningens prioritering af projekter, som er af høj teknisk kvalitet, og som potentielt imødekommer den fælles landbrugspolitiks behov. De udvalgte projekter blev forelagt for programudvalget, som afgav positiv udtalelse om dem. Det drejer sig om følgende projekter: tjenestegrene 9 projekter D "Svinegenressourcer" (EU-genbankprojekt for svinegenressourcer; referencenummer 012) D "Kaningenressourcer" (fortegnelse over og beskrivelse, evaluering, bevarelse og udnyttelse af EU's kaningenressourcer; referencenummer 060) D 'V4//iMm-afgrøder og vilde arter" (beskyttelse af fremtidige EU-afgroder: et program til bevarelse, beskrivelse, evaluering og indsamling af AMum-afgrøder og vilde arter; referencenummer 020) D "Mindre udbredte frugttræsarter" (bevarelse, evaluering, udnyttelse og indsamling af mindre udbredte frugttræsarter, referencenummer 029) D "Kartofler" (kartoffelgenressourcer, herunder bevarelse, beskrivelse og udnyttelse af sekundære kartoffelsorter til økologiske produktionssystemer i EU; referencenummer 034 og 045) Forordning (EF) nr. 1467/94 2 DEN AKTUELLE SITUATION 2. 3 Ledsageforanstaltninger • "Europæisk ris" (indsamling, beskrivelse og dynamisk forvaltning af europæiske risgenressourcer (Oryza sativa); referencenummer 037) • "Europæiske roer" (evaluering og forøgelse af Ztøa-samlingerne til ekstensivering af landbrugsproduktionen; referencenummer 042) • "Roser" (EU-net til beskrivelse og evaluering af Æoya-slægtens kimplasma; referencenummer 052) • "Prunus" (internationalt net for /Viwws-genressourcer; referencenummer 061 ). Yderligere oplysninger om formålene med hvert af ovennævnte projekter findes i tillægget (afsnit A. 2. 6, s. vi). 2. 2. 2 Anden indkaldelse af forslag Ved anden indkaldelse indkom der 28 forslag, og efter at de var evalueret af uafhængige eksperter, udvalgte Kommissionens tjenestegrene 5 projekter. Disse blev forelagt for programudvalget, som afgav positiv udtalelse om dem. Det drejer sjg om følgende projekter: • "Elme" (samordning med henblik på bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af EU's elmegenressourcer; referencenummer 078) • "Vinstokke" (EU-net for bevarelse og beskrivelse af vinstokgenressourcer; referencenummer 081 ) • (etablering af et EU-net "Majs" majslandracegenressQurcer; referencenummer 088) for evaluering, bevarelse og udnyttelse af EU's • "Oliven" (bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af olivengenressourcer (Olea ettropaea); referencenummer 097) • "Dyrefortegnclsc" (løbende fortegnelse over europæiske husdyrgenressourcer og over foranstaltninger til beskrivelse, bevarelse og udnyttelse af de ressourcer; referencenummer 083). Yderligere oplysninger om formålene med hvert af ovennævnte projekter findes i tillægget (afsnit A. 2. 7, s. viii). 2. 3 Ledsageforanstaltninger I henhold til punkt II. Generelle bestemmelser i bilag I til forordning (EF) nr. 1467/94 kan der ydes EF- tilskud til ledsageforanstaltninger. Ledsageforanstaltninger består i "afholdelse af seminarer, faglige konferencer eller workshopper, intem koordinering ved hjælp af specialiserede tekniske grupper, uddannelse af specialiseret personale og mobilitet samt fremme af udnyttelsen af resultaterne". Forordning (EF) nr. 1467/94 2 DEN AKTUELLE SITUATION 2. 3 ledsageforanstaltninger 2. 3. 1 Specialiserede tekniske grupper Den 20. april 1994 fremsatte Kommissionen under drøftelsen af udkastet til forordning om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget en erklæring over for Europa parlamentet om, at Kommissionen mindst én gang om året vil afholde møder om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget. Der vil blive indbudt repræsentanter for alle berørte parter med henblik på at udveksle oplysninger. Delte vil finde sted i forbindelse med programmets ledsageforanstaltninger. Da Kommissionen ved, hvor stor en betydning den uformelle sektor har for bevarelsen, beskrivelsen og udnyttelsen af genressourcer i landbruget, vil den især sørge for, at der inviteres repræsentanter for personer, som arbejder i denne sektor, til disse møder afhængigt af mødeemnet. Det første møde af denne art blev afholdt den 14. april 1996. Medlemsstaternes repræsentanter i genressourceudvalget blev bedt om at fremlægge en liste over ikke-statslige organisationer, som beskæftiger sig med genressourcer i landbruget i deres respektive lande. På grundlag af disse oplysninger blev der indbudt 44 ikke-statslige organisationer, og der deltog 29 repræsentanter for disse organisationer i fandt en almindelig mødet. Der deltog også meningsudveksling sted, hvor man bl. a. berørte mange aspekter ved anvendelsen af forordning (EF) nr. 1467/94 og supplerende retsforskrifter. for Europa-Parlamentet. Der repræsentanter På mødet blev det aftalt at anbefale følgende: • der skulle udsendes oplysninger om de nærmere bestemmelser for anvendelsen af forordning (EF) nr. 1467/94 til så bred en kreds som muligt • det skulle overvejes at indkalde forslag til uddannelsesforanstaltninger. Det blev også foreslået, at listen over indbudte til det næste tilsvarende møde skulle udvides til at omfatte repræsentanter for den formelle sektor, og at man burde tilskynde til samarbejde mellem projekter, som vedrører den samme art. Det næste møde tænkes afholdt inden udgangen af 1997. 2. 3. 2 Afholdelse af seminarer, faglige konferencer eller workshopper Bortset fra ovennævnte møde med ikke-statslige organisationer, er der endnu ikke blevet afholdt andre seminarer, faglige konferencer eller workshopper. Dette skyldes personalemangel. På grund af administrative begrænsninger har det ikke været muligt at udpege noget personale til programmet (se afsnit 2. 5, s. 12, hvor problemet behandles; det er ikke muligt at bruge minibudgetter til at finansiere ressourcer inden for Kommissionen). Hvis personaleproblemet løses hurtigt, og hvis der er bevillinger i 1997, agter Kommissionen at afholde en række konferencer, der starter i 1997, og som sandsynligvis kommer til at omhandle følgende emner: • forvaltning af dyregenressourcer; en konference om centre for truede dyr og deres betydning for bevarelsen, beskrivelsen, indsamlingen og udnyttelsen af dyregenressourcer Forordning (EF) nr. 1467/94 2 DEN AKTUELLE SITUATION 2. 4 Koordinering på EU-plan • udnyttelse af plantegenressourcer; en workshop om bevarelse af plantegenetisk diversitet på stedet; afgrødeblandinger og bekæmpelse af plantesygdomme • kvæggenressourcer; en workshop om kvæggenressourcer - sjældne racers gradvise forsvinden og ensretning af almindelige racer • normer for databaser for plantegenressourcer; en workshop om god databasepraksis for dem, der begynder at opbygge en database for deres genbanker • publicering af databaser på internettet; en workshop for bestyrere, der allerede har en database, og som ønsker, at deres database skal være tilgængelig via internettet. 2. 3. 3 Uddannelse af specialiseret personale og mobilitet På grund af personalemangel er der endnu ikke blevet gennemført nogen foranstaltninger på dette område. Hvis problemet løses hurtigt, og hvis der er midler til rådighed i 1997, påtænker Kommissionen at undersøge muligheden for i 1997 at afholde: • et 3 ugers uddannelseskursus for specialister i plantegenressourcer. Formålet er at give en indføring i det videnskabelige grundlag for og den seneste udvikling i, hvordan samlinger af genressourcer bestyres: bevarelse af frø, in v/'/rø-bevarelse, in v/'vo-bevarelse, molekylære beskrivelsesmetoder, beskrivelse af agronomisk værdi, spørgsmål om størrelsen af de prøver, der skal bevares m. v. Deltagerne forventes at kunne anvende deres erhvervede viden direkte i praksis. 2. 3. 4 Bedre udnyttelse af resultaterne I henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/94 skal Kommissionen "fremme udbredelsen og den bedst mulige udnyttelse af resultater, der kan fremme gennemførelsen af målsætningerne for den fælles landbrugspolitik og tiltagene til bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget". Ovennævnte anden udgave af den løbende fortegnelse (afsnit 2. 1. 2, s. 6) indeholder en beskrivelse af hvert enkelt genressourceprojekt, hvortil der ydes støtte under dette program, og informationen vil blive udsendt over internettet. Resultaterne af hvert enkelt projekt bliver tilføjet, efterhånden som de foreligger. Hvis problemet med personalemangel kan løses, vil denne vejledning blive gjort tilgængelig både i trykt og elektronisk form, således at det bliver nemmere at få adgang til resultaterne af de forskellige tiltag. 2. 4 Koordinering på EU-plan I henhold til artikel 1 i forordning (EF) nr. 1467/94 skal Kommissionen på EU-plan koordinere og fremme medlemsstaternes tiltag vedrørende bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget. Forordning (EF) nr. 1467/94 10 2 DEN AKTUELLE SITUA TION 2. 4 Koordinering på EU-plan 2. 4. 1 Internationale forhandlinger EU's holdning med hensyn til plantegenressourcer blev koordineret i forbindelse med FAO's fjerde internationale tekniske konference om plantegenetiske ressourcer (Leipzig, Tyskland, 14-23. juni 1996). Kommissionen udarbejdede en fortegnelse over EU-bestemmelserne* for plantegenressourcer (afsnit D. 4, s. xxxii), og hver medlemsstat udarbejdede en detaljeret oversigt over deres egen situation med hensyn til plantegenetiske ressourcer, deres bevarelse og udnyttelse. Yderligere oplysninger findes i afsnit B. 2. 2 i tillægget, s. xv. Et udkast til en EU-erklæring på den internationale konference blev drøftet med eksperter fra programudvalget og fra komitéen for frø den 15. 1. 96, 21. 3. 96 og 28. 3. 96 og blev godkendt af Rådets gruppe vedrørende basisprodukter (PROBA). Udkastet til erklæring (se tillæggets afsnit D. 3, s. xxxii) blev så forelagt for FAO ad de sædvanlige kanaler. 2. 4. 2 EU-programmer for forskning og teknisk udvikling I forordning (EF) nr. 1467/94 fastsættes det udtrykkeligt, at. der ikke gives EU-tilskud til nedenstående aktioner i forbindelse med dette program: teoretiske studier, studier med henblik på at afprøve hypoteser, studier med henblik på at forbedre instrumenter eller teknikker, arbejde, der indebærer uafprøvede teknikker eller "modelsystemer " og al anden form for forskning. EU-programmer for forskning og teknisk udvikling tilrettelægges inden for rammeprogrammet. Nogle af i genressourcer, bl. a. bioteknologiprogrammet, miljø- og disse programmer omfatter forskning klimaprogrammet og FAlR-programmet. Kommissionens tjenestegrene har et nært samarbejde om disse programmer: • Under bioteknologiprogrammet er der ved at blive udviklet molekylære værktøjer til at fremskynde og forbedre målingen af biologisk diversitet. Et af de igangværende projekter vedrører undersøgelse af molekylære værktøjer til hovdyr (kvæg, får og geder); et andet fokuserer på molekylære værktøjer til skovtræer, og et tredje fokuserer på særlige genetiske elementer ("overførbare elementer") i vigtige kulturplanter. I hvert enkelt tilfælde er målet at måle biodiversiteten i en særlig klasse af organismer og at forsøge at forstå dens natur. Dyrearter kan således afvige fra hinanden på nogle få punkter i kromosomet (loci) eller mere generelt over hele genomet; undersøgelser er ved at klarlægge dette; individuelle skovtræer vides at være meget forskellige, og PCR-metoderne bør derfor forfines i overensstemmelse hermed; overførbare elementer kan anvendes som markører til at identificere og måle genetisk diversitet i kulturplanter, og der udføres et systematisk arbejde på dette område. • Under miljø- og klimaprogrammet er der nedsat en ad hoc-arbejdsgruppe for forskning og biodiversitet. Formålet er al etablere en fælles forskningsagenda, der drøftes og vedtages af flere berørte parter som fx forskere, beslutningstagere, internationale organer, ikke-statslige organisationer, private sektorer mv. Et første vejledende dokumentudkast, "Forskning i biologisk diversitet", samt et spørgeskema findes på World Wide Web under http://www. oden. se/~ewgrb. Forordning (EF) nr. 1467/94 11 2 DEN AKTUELLE SITUATION 2. 5 Den finansielle situation • "AIR"- og "FAIR"-programmcrnc omfatter en række projekter vedrørende evaluering af genetisk diversitet og udnyttelsen heraf for at opnå et bæredygtigt landbrug, herunder analyse af genetisk diversitet hos kvæg, et "EU-center" for jordbærsorter, og lokalisering og udnyttelse af gener i Brassicae, som er resistente over for skadegørere og sygdomme. 2. 4. 3 Andre EU-forordninger og -direktiver Der findes en række andre EU-forordninger og -direktiver, der er relevante for bevarelse og bæredygtig udnyttelse af genressourcer i landbruget. Der foregår et nært samarbejde mellem de tjenestegrene, som er ansvarlige for følgende retsakter: • Forordning (EØF) nr. 2078/92, en af sideforanstaltningerne fælles landbrugspolitik, om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje. Ifølge denne forordning udbetales der bl. a. en årlig præmie til landbrugere, som opdrætter dyr af truede arter, og også for dyrkning og formering af nytteplanter, der er tilpasset de lokale vilkår og truet af gradvis genetisk forsvinden. til reformen af den • Forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler. • Forordning (EØF) nr. 2082/92 om specificitetsattestering af landbrugsprodukter og levnedsmidler. Sidstnævnte to forordninger understøtter markedsføring af højkvalitetsprodukter og -levnedsmidler, hvis egenskaber kan identificeres, og som har en geografisk oprindelse, fx levnedsmidler baseret på en lokal race eller sort. • Kriterier og regler for stambøger som fastsat i Rådets direktiv 77/504/EØF og Kommissionens beslutning 84/247/EØF (kvæg), Rådets direktiv 89/36l/EØF og Kommissionens beslutning 90/254/EØF (får og geder) samt Rådets direktiv 90/427/EØF og Kommissionens beslutning 92/353/EØF (heste). 2. 5 Den finansielle situation Ved forordningen indføres der et første program for 5 år med et anslået budget på 20 mio. ECU inkl. personale- og administrationsomkostninger. I bilag II til forordning (EF) nr. 1467/94 findes en vejledende finansiel fordeling, som er gengivet i det følgende. Det bør især bemærkes, at forholdet mellem udgifter til planter og dyr er anført som 3:1. Løbende fortegnelse Bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af: - plantegenetiske ressourcer - dyregenetiske ressourcer Evaluering af programmet I alt 10% 66% 22% 2% 100% Forordning (EF) nr. 1467/94 12 2 DEN AKTUELLE SITUATION _ ^_ 2. 5 Den finansielle situation Det skal bemærkes, at de endelige årlige beløb fastsættes af budgetmyndigheden. Den vejledende flerårige plan for programmet ser ud som følger: 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Forpligtelser, mio. ECU 0,017 3,5 Betalinger 0 0,051 2,5 1,1 0 1,915 I 1994 var det ikke muligt at iværksætte en indkaldelse af forslag, fordi arbejdsprogrammet forst blev vedtaget i november det år. I 1995 blev den første indkaldelse af forslag iværksat, og der blev indgået forpligtelser for 3,5 mio. ECU til at finansiere de udvalgte projekter. I 1996 blev der udvalgt 5 projekter i forbindelse med den anden indkaldelse af forslag, og der blev indgået forpligtelser for 2,5 mio. ECU hertil inden udgangen af 1996. I det foreløbige budgetforslag for 1997 anførte Kommissionen et "p. m. " ud for budgetpost B2-5170 for at henlede Europa-Parlamentets opmærksomhed på, at Kommissionens tjenestegrene har været tvunget til at forvalte forordning (EF) nr. 1467/94 uden ekstra personale, og at der er et påtrængende behov for at finde en løsning på dette problem. forordning Denne situation skyldes, at tidspunkt, hvor personaleomkostninger kunne afholdes over del B2 på budgettet, fx for budgetpost B6 vedrørende forskning. Mens Rådet og Europa-Parlamentet vedtog forordning (EF) nr. 1467/94, blev ovennævnte procedure suspenderet. Så da forordningen var klar til at blive iværksat, var der ingen mulighed for at disponere over midler til dækning af personaleomkostninger. (EF) nr. 1467/94 blev til på et Fremover er der et stort behov for at afsætte en større del af bevillingerne til dyregenrcssourcer. Selv om der i forordningen fastsættes et vejledende forhold mellem udgifterne til planter og dyr på 3:1, er det faktiske forhold 4,3:1 i forbindelse med de 14 forslag, der blev udvalgt ved første og anden indkaldelse. For at genoprette balancen, så forholdet igen bliver det vejledende 3:1, skal midlerne til hver indkaldelse af forslag forøges. Dette skyldes, at projekter vedrørende dyregenressourcer i sagens natur er betydeligt dyrere end projekter vedrørende plantegenressourcer. Forudsat, at der er midler til rådighed, og at budgetmyndigheden giver tilsagn herom, bør det samlede beløb til hver indkaldelse af forslag i de to resterende år (1998 og 1999) forhøjes til ca. 5 mio. ECU for at udnytte de resterende midler bedst muligt og for at søge at genoprette balancen mellem udgifterne til plante- og dyreprojekter (3:1). Forordning (EF) nr. 1467/94 13 2 DEN AKTUELLE SITUATION 2. 5 Den finansielle situation Forordning (EF) nr. 1467/94 14 3 KONKLUSIONER OG HENSTILLINGER 3 Konklusioner og henstillinger Følgende konklusioner og henstillinger med hensyn til styring af programmet er baseret på analysen i afsnit 2 i denne rapport. Der er også anført en række konklusioner og henstillinger angående videnskabelige og tekniske aspekter rettet til dem, der er ansvarlige for styringen af programmet. De er baseret på "Oversigt over og undersøgelse af udviklingen i aktionerne i medlemsstaterne" i tillægget (afsnit B. 2, s. xv). Der findes yderligere konklusioner baseret på oversigten i afsnit B. l, s. x. 3. 1 Styringsmæssige aspekter • Programudvalget har understreget betydningen af, at udgifterne til dyregenressourcer forhøjes i overensstemmelse med forordningen, der fastsætter et vejledende forhold mellem udgifterne til planter og dyr på 3:1. For at opnå dette skal de relative udgifter til projekter vedrørende dyregenressourccr forhøjes. Da projekter vedrørende dyregenressourccr generelt er dyrere end projekter vedrørende plantegenressourcer, kræver dette større midler til de resterende indkaldelser af forslag. • På baggrund af internettets og det tilknyttede World Wide Webs stadigt stigende muligheder og nytte til opbevaring og formidling af information bør der gøres en særlig indsats for at færdiggøre Kommissionens kildefortegnelse, så den kan blive offentliggjort på World Wide Web. • Der bør gøres en særlig indsats med hensyn til ledsageforanstaltninger, som endnu ikke er blevet iværksat. Der er et særligt behov for: - seminarer, workshopper og faglige konferencer, især om aspekter ved bæredygtig udnyttelse af genressourcer og for at supplere de emner, som er omfattet af eksisterende aktioner med omkostningsdeling og samordnede aktioner - uddannelse, især med henblik på at hjælpe ikke-statslige organisationer, der forvalter genressourcer i deres daglige arbejde; også seminarer, workshopper og faglige konferencer for at hjælpe ikke- statslige organisationer med at koordinere og udarbejde forslag i forbindelse med indkaldelse af sådanne. Forordning (EF) nr. 1467/94 15 3 KONKLUSIONER OG HENSTILLINGER 3. 2 Tekniske og videnskabelige aspekter 3. 2 Tekniske og videnskabelige aspekter I afsnit B. 2 i tillægget, s. xv, lindes en oversigt over udviklingen i aktionerne i medlemsstaterne og en undersøgelse af, hvilken udvikling der bor tilstræbes med hensyn til bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget i medlemsstaterne. 1 det følgende redegøres der for de relevante konklusioner i afsnit B. 2. • Forordningen, afsnit B. 2. 1, s. xv: Hvis Rådet vedtager at forlænge femårsprogrammet (for perioden 1999-2004), ville det måske være hensigtsmæssigt at revidere handlingsplanens ordlyd, så det bliver helt klart, at forordningen ikke kun omfatter "europæiske" genressourcer, men også deres vilde slægtninge. • Planter, afsnit B. 2. 2, s. xv-xvii: Medlemsstaterne er enige om, at internationalt indgåede og almindeligt gennemførte adgangsafialer er af afgørende betydning for effektiv bevarelse og bæredygtig udnyttelse af plantegenressourcer inden for landbruget. Hvis der ikke opretholdes en stærk EU-deltagelse i alle fora, hvor der forhandles om internationale adgangsafialer, er der en reel risiko for, al genressourcerne i EU mister deres værdi ikke kun fyr ELI, tyen også for hele verden. • Planter, afsnit B. 2. 2, s. xv: For at sikre, at aktionerne i forbindelse med den nye situation, der er opstået som følge af vedtagelsen af konventionen om beskyttçlse af den biologiske mangfoldighed, koordineres tilstrækkeligt i medlemsstaterne, ville det være nyttigt, hv\s bestyrerne af medlemstaternes samlinger mødes for i fællesskab al overveje, hvordan disse nye internationalt opstillede prioriteter realiseres. • Planter, afsnit B. 2. 2, s. xv: / lyset af den globale handlingsplans betydning og de forpligtelser, medlemsstaterne indgik i Leipzig, bør gennemførelsen af planen i medlemsstaterne være et fast punkt på dagsordenen for Udvalget for Bevarelse, Beskrivelse og L/dnytlelse af Genressourcer i Landbruget. • Planter, afsnit B. 2. 3, s. xvii: Af hensyn til de aktiviteter, som europæiske genressourcespecialister udøver i ESCORENA, EUFORGEN' m. v. , bør dem, der er ansvarlige for forvaltningen af forordning (EF) nr. 1467/94, være i regelmæssig kontakt med deres kolleger i andre internationale programmer, så der skabes størst mulig synergi og værditilvækst. Der bør gøres en særlig indsats for at iværksætte aktiviteter under forordning (EF) nr. 1467/94 for at dække lovende områder, der for øjeblikket forsømmes i andre internationale fora, såsom mindre udbredte afgrøder og industriafgrøder. Det er desuden nødvendigt at dække forsømte sektorrefaterede emner, herunder at lette dialogen mellem bestyrere og brugere af plantesamlinger. • Planter, afsnit B. 2. 4, s. xviii: Koordinering og sammenknytning på EU-plan er nødvendig, for at medlemskaberne kan sikre sig, at de nationale programmer udnytter de disponible finansielle og bureaukratiske ressourcer bedst muligt. • Planter, afsnit B. 2. 8, s. xxi: For at tilskynde til en bæredygtig udnyttelse af genressourcer og for at fastslå markedsmulighederne, omkostningerne og fordelene må der gennemføres en undersøgelse af de økonomiske og kommercielle aspekter ved genressourcer. 1 ESCORENA = European System of Cooperative Research Networks in Agriculture; EUFORGEN The European Forest Genetic Resources Programme Forordning (EF) nr. 1467/94 16 3 KONKLUSIONER OG HENSTILLINGER 3. 2 Tekniske og videnskabelige aspekter • Dyr, afsnit B. 2. 14, s. xxvii: Undtagen i forbindelse med forordning (EØF) nr. 2078/92 betragtes in vivo-bevarelse af individuelle lokale racer i de enkelte medlemsstater som et rent medlems- statsanliggende. • Dyr, afsnit B. 2. 15, s. xxvii: Det kan være hensigtsmæssigt at holde øje med FAO's og andre internationale organers aktiviteter i forbindelse med dyregenressourcer. Under alle omstændigheder kræves der fuldstændig koordinering af EU's holdning, efterhånden som FAO-kommissionens arbejde skrider frem. • Dyr, afsnit B. 2. 15, s. xxvii: / betragtning af de nuværende vanskelige internationale drøftelser om adgang og ejendomsret til plantegenressourcer gør EU klogt i at indtage en fælles holdning til dyregenressourcer på forhånd. • Dyr, afsnit B. 2. 18 s. xxix: Det kan være hensigtsmæssigt at gøre særlig brug af ledsage foranstaltningerne i forordning (EF) nr. 1467/94 for at hjælpe ikke-statslige organisationer med at koordinere udarbejdelsen af forslag i henhold til forordning (EF) nr. 1467/94. • Dyr, afsnit B. 2. 18 s. xxix: De faser, der blev fastsat i arbejdsprogrammet i forordning (EF) nr. 1467/94, bør ikke ændres i en fremtidig revision, hvis det bliver på bekostning af god projektstyring. Forordning (EF) nr. 1467/94 17 3 KONKLUSIONER OG HENSTILLINGER 3. 2 Tekniske og videnskabelige aspekter Forordning (EF) nr. 1467/94 18 / INDLEDNING Forordning (EF) nr. 1467/94 1 lJLJLyji/(j Forordning (EF) nr. 1467/94 A TILLÆG - ARBEJDSPROGRAM A Arbejdsprogrammet Dette tillæg indeholder yderligere oplysninger om afsnit 2, kopier af relevante dokumenter, som Kommissionen allerede har offentliggjort, og en oversigt over og undersøgelse af udviklingen i aktionerne i medlemsstaterne (afsnit B. 2, s. xv). I afsnit B. l, s. x, resumeres konklusionerne af oversigten og undersøgelsen. A. l Den løbende fortegnelse Dette tillæg indeholder supplerende administrative oplysninger om den løbende fortegnelse. A. l. l Retsgrundlag 1 artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/94 hedder det: "Kommissionen fører en løbende fortegnelse over de i stk. 1 nævnte aktioner og fremmer ved hjælp af passende foranstaltninger udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaternes kompetente organer,. ". Den løbende fortegnelse består hovedsageligt i konstatering og ajourføring og offentliggørelse med jævne mellemrum af tilstand og art for så vidt angår genressourcer i landbruget indsamlet i EU samt opregning af igangværende arbejder til bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af sådanne genressourcer. I artikel 3, stk. 1, hedder det: "Medlemsstaterne giver med jævne mellemrum og mindst én gang om året Kommissionen tekniske, økonomiske og finansielle oplysninger om de specifikke aktioner til bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget, der iværksættes eller forventes iværksat under deres myndighed. " Formålet med den løbende fortegnelse er at støtte programaktiviteterne og at skabe størst muligt kendskab til og udnyttelse af bevaret materiale. Fortegnelsen er tænkt som en vejledning om samlinger af bevaret kimplasma og dermed beslægtede aktiviteter i EU. Der er blevet lavet to udgaver af fortegnelsen, nemlig: A. l. 2 Første udgave af den løbende fortegnelse Den første udgave af den løbende fortegnelse er baseret på tre kilder: • Et spørgeskema fra Kommissionen I 1992 udsendte Kommissionens tjenestegrene et spørgeskema om bevarelse af genressourcer til medlemsstaterne. • Fortegnelser fra IBPGR (International Board for Plant Genetic Resources) Databasen er blevet krydsrevideret og udvidet med data fra "Directory of Germplasm Collections" (International Plant Genetic Resources Institute, Rom). • Onlinedatabaser Der blev indsamlet yderligere data, navnlig om igangværende arbejder ved at søge på videnskabelige institutters og publikationers onlinedatabaser. Forordning (EF) nr. 1467/94 A TILLÆG - ARBEJDSPROGRAM A. 2 Aktioner med omkostningsdeling og samordnede aktioner Den første udgave af den løbende fortegnelse blev fordelt til medlemsstaterne (både i trykt og elektronisk form (database)) på programudvalgets første møde (21. november 1994). Hver medlemsstat blev bedt om at kontrollere og i fornødent omfang revidere dataene. A. l. 3 Anden udgave af den løbende fortegnelse Udarbejdelsen af anden udgave af den løbende fortegnelse er beskrevet på side 6 (afsnit 2. 1. 2). A. 2 Aktioner med omkostningsdeling og samordnede aktioner Dette tillæg indeholder supplerende administrative oplysninger om aktionerne med omkostningsdeling og de samordnede aktioner. A. 2. 1 Retsgrundlag Ved forordning (EF) nr. 1467/94 blev der vedtaget et første program med et budget på 20 mio. ECU og en varighed på fem år. Det meste af budgettet er afsat til samordnede aktioner og projekter med omkostningsdeling. Gennem de samordnede aktioner koordineres individuelle aktioner, der allerede er under gennemførelse i medlemsstaterne. Gennem projekter med omkostningsdeling støttes nye aktioner. I arbejdsprogrammet fastlægges det, hvad de nøjagtige mål skal være, hvilken type aktioner der skal iværksættes, og hvilke finansielle bestemmelser der ska! fastsættes. Kommissionen offentliggør offentlige opfordringer til indsendelse af forslag til aktioner på grundlag af arbejdsprogrammet (artikel 10 i forordning (EF) nr. 1467/94). I arbejdsprogrammet er det fastsat, at de enkelte samordnede projekter og de enkelte projekter med omkostningsdeling skal være målrettede, forstået på den måde, at de skal være koncentreret på en bestemt plante- eller dyregruppe (fx slægt, art eller underart alt efter tilfældet). Ved hvert projekt skal der tilstræbes en bred dækning af de enkelte specifikke discipliner på EU-plan. I forordningen er det fastsat, at der hvert projekt skal gennemføres i seks logiske faser: Første fase: Udarbejdelse af arbejdsplan Anden fase: Beskrivelse af samlingerne Tredje fase: Evaluering (sekundær beskrivelse) Fjerde fase: Sortering af samlingerne Femte fase: Rationalisering af samlingerne Sjette fase: Anskaffelse (indsamling) af genressourcer. Der kan først ydes tilskud til en senere fase, når det er godtgjort, at de forudgående faser er blevet afsluttet enten under dette program eller tidligere. Således skal første til femte fase være afsluttet, inden sjette fase (indsamling) kan indledes. Forordning (EF) nr. 1467/94 A TILLÆG - ARBEJDSPROGRAM A. 2 Aktioner med omkostningsdeling og samordnede aktioner l kapitel 111 i bilag 1 til forordning (EF) nr. 1467/94 er det fastsat, at der gives forrang til samordnede aktioner og projekter med omkostningsdeling: • hvori der deltager mindst to indbyrdes uafhængige parter, som er etableret i forskellige medlemsstater. Enhver fysisk eller juridisk person, der er hjemmehørende i en medlemsstat og etableret i EU kan deltage i programmet. Der gives forrang til projekter, der sikrer den bredest mulige EU-dækning. Der skal i hvert enkelt tilfælde tages stilling til deltagere, der er hjemmehørende i tredjelande, og EU- tilskud i forbindelse med sådan deltagelse. • hvori alle relevante discipliner indgår (fx fysiologi, taksonomi, patologi, kvantitativ genetik og molekylærbiologi). Specielt discipliner, der kan give bedre udnyttelse af bevarede genressourcer, opfordres til at deltage. • hvori det prioriteres højt at anvende genressourcer til diversificering af produktion, forbedring af produkters kvalitet og bedre miljøpleje. A. 2. 2 Høring af udvalget Ved forordningen nedsættes der et udvalg for "bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget,. , der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har en repræsentant for Kommissionen som formand" (artikel 13 i forordning (EF) nr. 1467/94). Den 29. november 1995 hørte Kommissionen, som fastsat i artikel 9 i forordning (EF) nr. 1467/94, programudvalget om "udkastet til arbejdsprogram og om indholdet af offentlige opfordringer til indsendelse af forslag af aktioner". A. 2. 3 Første indkaldelse af forslag Den første indkaldelse af forslag til programmet for bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer blev offentliggjort den 23. december 1994, og sidste frist for indsendelse af forslag var den 31. maj 1995 (EFT C 368/94, s. 24). Der blev indsendt 72 forslag. 28 forslag vedrørte husdyrgenressourcer og 44 forslag vedrørte plantegenrcssourccr (inden for landbrug, gartneri og skovbrug). Der deltog ca. 400 organisationer fra hele EU i den første indkaldelse af forslag, herunder genbanker og frugttræssamlinger, videnskabelige laboratorier og sammenslutninger af dyreopdrættere, universiteter og frøfirmaer fra såvel den offentlige som den private sektor (inkl. ikke-statslige organisationer). Programudvalgsmedlemmerne fremskaffede navnene på 261 eksperter. Ud fra sagkundskaber, disponibilitet og de modtagne forslag blev der indkaldt 25 uafhængige eksperter til evaluering af forslagene (10 eksperter inden for husdyrgenressourcer og 15 eksperter inden for plantegenressourcer). De arbejdede i Bruxelles i perioden 3. -14. juli 1995. 23 projekter blev evalueret som teknisk tilhørende klasse "B" (godt) eller "A" (meget godt): 4 projekter vedrørende dyregenressourcer og 19 vedrørende plantegenressourcer. Efter samråd med Kommissionens tjenestegrene blev der opstillet en liste over 9 udvalgte forslag, som kunne tildeles EU-tilskud. Forordning (EF) nr. 1467/94 A TILLÆG - ARBEJDSPROGRAM A. 2 Aktioner med omkostningsdeling og samordnede aktioner A. 2. 4 Anden indkaldelse af forslag Den anden indkaldelse af forslag til programmet for bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer blev offentliggjort den 19. april 1996, og sidste frist for indsendelse af forslag var den 28. juni 1996 (EFT C 114/96, s. 21). Der blev indsendt 28 forslag. 14 forslag vedrørte husdyrgenressourcer og 14 forslag vedrørte plantegenressourcer (inden for landbrug, gartneri og skovbrug). Der deltog ca. 200 organisationer fra hele EU i den anden indkaldelse af forslag. Ud fra sagkundskaber, disponibilitet og de modtagne forslag blev der indkaldt 12 uafhængige eksperter til evaluering af forslagene (6 eksperter inden for husdyrgenressourcer og 6 eksperter, inden for plantegenressourcer). De arbejdede i Bruxelles i perioden 15. -19. juli 1996. 11 projekter blev teknisk set evalueret som tilhørende klasse "B" (godt) eller "A" (meget godt): 4 projekter vedrørende dyregenressourcer og 7 vedrørende plantegenressourcer. Efter samråd med Kommissionens tjenestegrene blev der opstillet en liste med 5 forslag, som kunne komme i betragtning til EU-tilskud (3 på hovedlisten og 2 på reservelisten). Programudvalget godkendte listen den 16. oktober 1996. A. 2. 5 Resumé Godkendt af udvalget Offentliggjort i EFT Sidste frist for indsendelse af forslag Udskydelse offentliggjort Ny indsendelsesfrist Indsendte forslag Udvalgte forslag Udvalgets godkendelse af de udvalgte forslag Bevillinger (ECU) Første indkaldelse Anden indkaldelse 21/11/94 24/12/94 31/03/95 29/03/95 31/05/95 72 9 29/11/95 3 400 000 06/02/96 19/04/96 28/06/96 28 5 16/10/96 2 411 000 A. 2. 6 Nærmere oplysninger om de ni projekter udvalgt ved første indkaldelse af forslag • "Svinegenressourcer" (EU-genbankprojekt for svinegenressourcer; referencenummer 012) Der er allerede en række regionale produkter, der er baseret på autoktone svineracer. Dette projekt vil bidrage yderligere til at forstærke denne tendens. Det vil også bidrage til at diversificere svineavlsmetoderne via støtte til robuste frilandsracer. Sådanne robuste svineracer har mindre behov for medicin. Formålet med projektet er desuden at undersøge intramuskulært fedt, som er af afgørende betydning for kødkvaliteten (fx giver krydsning af Gascon og Meishan bedre resultat end landrace i det endelige hybridsvin). Udendørs svineproduktion med robuste svin skulle være mindre forurenende en indendørs intensiv produktion. • "Kaningenressourcer" (fortegnelse over og beskrivelse, evaluering, bevarelse og udnyttelse af EU's kaningenressourcer; referencenummer 060) Projektet vil gøre det lettere for flere landbrugere at opdrætte kaniner, ligesom det vil medvirke til at øge antallet af kaninracer. Det vil også bidrage til produktion af angorauld og kaninskin (og filt). Det medfører også et større udvalg af kaninkødsprodukter. Projektet har desuden til formål at bidrage til at beskytte de mest forskelligartede repræsentative racer blandt de 100 racer, der menes at være i EU (og som EU har ansvaret for under konventionen om den biologiske mangfoldighed. Forordning (EF) nr. 1467/94 A TILLÆG - ARBEJDSPROGRAM A. 2 Aktioner med omkostningsdeling og samordnede aktioner "/4///i//M-afgrøder og vilde arter" (beskyttelse af fremtidige EU-afgrøder: et program til bevarelse, beskrivelse, evaluering og indsamling af /l///«/n-afgrøder og vilde arter; referencenummer 020) Gennem dette projekt vil producenterne få tilbudt ofte glemte arter af purløg, porrer og skalotteløg, og på lang sigt skulle det også gøre det lettere for producenterne at forbedre kvalitetsegenskaber såsom højt tørstofindhold, der er vigtig for industrien. Projektet vil endvidere stille materiale til rådighed for producenter, der udvikler sorter, som er naturligt resistente over for skadedyrs- og sygdomsangreb og derfor ikke har behov for kemiske plantebeskyttelsesmidler (dvs„ lavere input og mindre intensiv produktion). Projektet vil også give resultater på kort sigt i form af distribution af virusfrie, og dermed mere produktive hvidløgssorter. "Mindre udbredte frugttræarter" (bevarelse, evaluering, udnyttelse og indsamling af mindre udbredte frugttræarter; referencenummer 029) Det drejer sig om følgende mindre udbredte frugttræarter i Middelhavsområdet: figen, granatæble, kaki, japansk mispel, indisk figen, kvæde til frugtproduktion, ægte kastanje, pistacie, morbær, johannesbrød, azaroltræ, mispel, jordbærtræ, kirsebærkomel, brystbær (jujube) og rønnebær. Projektet har til formål at bidrage til at udbrede kendskabet til disse underudnyttede frugter. Det skal vurdere arternes kommercielle karakteristika såsom egenskaber efter høst og egnethed til fremstilling af saft og ekstrakter. Resultaterne vil blive videregivet til konsulenttjenester og producentorganisationer. Et andet formål med projektet er at fjerne dubletter fra samlingerne. Dette vil betyde en meget stor forbedring af det til salg udbudte materiales kvalitet og pålidelighed. Visse af disse frugttræarter er specielt velegnede til marginalområder og dermed til miljøbeskyttelse. "Kartofler" (kartoffelgenressourcer, herunder bevarelse, beskrivelse og udnyttelse af sekundære kartoffelsorter til økologiske produktionssystemer i EU; referencenummer 034 og 045) Dette projekt vil give forbrugeren langt større udvalg af kartoffelsorter. En række butikker og supermarkeder gør en aktiv indsats for at få et større kartoffeludvalg. Projektet vil medvirke til at udbrede kendskabet til og anvendelsen af mindre udbredte kartoffelsorter. Det tilstræbes navnlig at udrydde virus hos udgangsmaterialet for på den måde at forbedre dets aviskvalitet. Gamle sorter vil også blive beskrevet efter smag, kogeegenskaber og holdbarhed. Der vil også blive foretaget en bedømmelse af resistensen over for virus, skurv, skimmel (Phytopthera) og snudebiller. Der vil desuden blive foretaget en effektivitetsvurdering af anvendelsen af gødning. Der er her tale om et særdeles vigtigt skridt i retning af en eventuel ekstensivering af kartoffelproduktionen. "Europæisk ris" (indsamling, beskrivelse og dynamisk forvaltning af europæiske risgenressourcer (Oryza saliva); referencenummer 037) Der er i EU ca. 350 000 ha rismarker, der producerer 1,2 mio. t ris af Japonica-typen. Dette projekt vil med tiden være til gavn for risproducenter, der søger at forbedre resistensen over for skadegørere, sygdomme og miljøstress (navnlig Pyralida, pyriculariose, helminthosporiose, saltindhold og lave temperaturer), og medvirke til at skåne miljøet for kemiske sprayprodukter. Forordning (EF) nr. 1467/94 A TILLÆG - ARBEJDSPROGRAM A. 2 Aktioner med omkostningsdeling og samordnede aktioner • "Europæiske roer" (evaluering og forøgelse af fieta-samlingerne til ekstensivering af landbrugs produktionen; referencenummer 042) Selv om allerede assyrerne kendte til roer, er det genetiske grundlag for sukkerroen spinkelt (schlesisk roe); den moderne sukkerroe er relativt homogen og sårbar over for sygdom. Efterhånden som sukkerroen bliver mere sygdomsresistent, vil forbruget af plantebeskyttelsesmidler kunne reduceres. Projektet tilsigter også at gøre sukkerroen tørkeresistent, og det vil med tiden også få positiv indvirkning på roekvaliteten. • "Roser" (EU-net til beskrivelse og evaluering af ftoaa-slægtens kimplasma; referencenummer 052) Ved denne samordnede aktion oprettes der et partnerskab, som skal medvirke til at diversificere denne meget vigtige blomsterproduktion, at forbedre kvaliteten og at finde og anvende kilder, der er resistente over for sygdomme og skadegørere. • "Prunus" (internationalt net for /V««w. v-genressourcer; referencenummer 061 ) Formålet med dette projekt er at forbedre mandlers, kirsebærs, blommers, ferskners og nektariners resistens over for de vigtigste sygdomme (Pseudomonas, Monilinid), vira og skadegørere (bladlus). Resultaterne vil blive stillet til rådighed for producenter med henblik på at reducere behovet for kemiske plantebeskyttelsesmidler. Formålet er desuden at tilvejebringe materiale til fremtidige avlsprogrammer med henblik på sortsforbedring, forbedret sygdomsresistens og forlængelse af dyrkningssæsonen. Et andet aspekt, projektet beskæftiger sig med, er Primes som ædel løvtræssort og landskabstræ. A. 2. 7 Nærmere oplysninger om de fem projekter udvalgt ved anden indkaldelse af forslag • "Elme" (samordning med henblik på bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af EU's elmegenressourcer; referencenummer 078) Elme anvendes hyppigt i levende hegn og som landskabstræer. Elmetræet producerer godt tømmer, men trues • nu af hollandsk elmesyge. Formålet med projektet er at koordinere de eksisterende elmesamlinger i EU, at beskrive bestanden på en samordnet måde og at foretage en evaluering af den naturlige resistens over for sygdomme, navnlig hollandsk elmesyge. • "Vinstokke" (EU-net for bevarelse og beskrivelse af vinstokgenressourcer; referencenummer 081 ) Delte projekt vil koordinere alle større vinstoksamlinger i EU, og gennem en række tiltag vii der blive tilvejebragt en bedre samordning og udnyttelse, navnlig gennem identificering af dubletter og underrepræsenteret materiale. • "Majs" (etablering af et EU-net for evaluering, bevarelse og udnyttelse af EU's majslandrace- genressourcer; referencenummer 088) Majsplanten blev bragt fra Amerika til Europa af de første opdagelsesrejsende. Siden da er den blevet diversificeret i en række landracer, hvoraf en del har værdifulde agronomiske egenskaber (fx kulderesistens). Der er blevet indsamlet mange andre landracer, som dog endnu ikke er blevet evalueret. Formålet med dette projekt er at beskrive og evaluere denne vigtige afgrødes europæiske arv og at gøre materialet og informationen almindeligt tilgængelig. Forordning (EF) nr. 1467/94 A TILLÆG-ARBEJDSPROGRAM A. 2 Aktioner med omkostningsdeling og samordnede aktioner 'Oliven" (bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af olivengenressourcer (Olea europaeaY referencenummer 097) Olivendyrkning er naturligt hjemmchørendeN i Middelhavsområdet. Bestyrerne af de europæiske olivensamlinger mødes allerede en gang imellem uformelt. Formålet med dette projekt er samlingerne imellem at etablere et koordineret og konsolideret samarbejde med hovedvægten lagt på en samordnet beskrivelse af oliventræers kvalitetsegenskaber og naturlige resistens over for skadegørere og sygdomme. "Dyrefortegnelse" (løbende fortegnelse over EU's husdyrgenressourcer og over foranstaltninger til beskrivelse, bevarelse og udnyttelse af disse ressourcer; referencenummer 083). Dyregenressourcerne er veldokumenterede på lokalt plan, navnlig gennem stambogsforeninger, men der er på dette område indtil for nylig blevet taget usædvanligt få tiltag på EU-plan. Formålet med projektet er at tage de første skridt til oprettelse af en udvidet database for EU's husdyrgenressourcer. Databasen kan bl. a. bistå dem, der beskæftiger sig med at finde ud af, hvilke racer der er truet, vurdere en races kulturelle og genetiske betydning, finde frem til de bedste forvaltningsteknikker for bevarelse på lang sigt af specifikke racer og give oplysninger om en given races specifikke brugsegenskaber. Forordning (EF) nr. 1467/94 A TILLÆG - UNDERSØGELSEN B Undersøgelse af, hvilken udvikling der bør tilstræbes B. l Undersøgelsens konklusioner Dette afsnit indeholder konklusionerne af undersøgelsen af, hvilken udvikling der bør ti/stræbes med hensyn medlemsstaterne. indsamling og udnyttelse af genressourcer til bevarelse, beskrivelse, landbruget i Den fulde ordlyd af undersøgelsen findes nedenfor (afsnit B. 2, s. xv). Konklusionerne vedrørende "den tilstræbte udvikling", der især er relevante for den enkelte genbank, findes i afsnit B. 1. 3, s. xii, mens de konklusioner, der er mere relevante på nationalt plan, findes i afsnit B. 1. 2, s. xi. Endelig findes konklusionerne om, hvordan forordning (EF) nr. 1467/94 anvendes på EU-plan i afsnit B. 1. 1. De konklusioner, der vedrører forvaltningen af forordning (EF) nr. 1467/94 findes ovenfor i rapportens afsnit 3. 2 (s. 16). B. 1. 1 EU-plan • Planter, afsnit B. 2. 2, s. xv: l forbindelse med definering, rationalisering, indsamling og konsolidering informationsteknologi, af nationale samlinger i medlemsstaterne er tiden inde til at overveje, om den til opbygning af et vidtspændende system af der er udviklet til World Wide Web, kan anvendes distribuerede, offentligt tilgængelige databaser vedrørende plantegenressourcer i Europa. De vigtigste led i tilvejebringelsen af el sådant potentiale er udviklingen af datanormer og indførelsen af kontrolprocedurer. • Planter, afsnit B. 2. 5, s. xix: Der er behov for yderligere hjælp for al sikre, at den ekspertise, som ligger inde med, indarbejdes i projekter under landbrugsmuseer og andre in s\ii\-"conservationists" forordning (EF) nr. 1467/94. • Planter, afsnit B. 2. 7, s. xxi: Eftersom alle databaser, der anvendes i projekter under forordning (EF) nr. 1467/94, skal kunne udveksle data af hensyn til den europæiske solidaritet, kan der være behov for at udarbejde datanormer for plante- og dyredatabaser efter de gældende internationale retningslinjer. • Planter, afsnit B. 2. 7, s. xxi: Der er i stigende omfang behov for at anvende hurtige og billige evalueringsværktøjer, hvor der tages biokemiske og molekylære teknikker i brug til beskrivelse af kim plasma. Det kan i den forbindelse være nødvendigt at tilrettelægge og tilbyde uddannelse i sådanne moderne teknikker. • Planter, afsnit B. 2. 8, s. xxi: For at tilskynde til en bæredygtig udnyttelse af genressourcer og for at kommercielle omkostningerne og fordelene må de økonomiske og fastslå markedsmulighederne, aspekter ved genressourcer undersøges. • Dyr, afsnit B. 2. 11, s. xxiv: Det ville være nyttigt at tilskynde de personer, der er ansvarlige for ajourføringen af dyredatabaser i medlemsstaterne, til at mødes fra tid til anden. • Dyr, afsnit B. 2. 11, s. xxiv. Det ville være nyttigt for eksperter, der har erfaring med FAO-databasen og EAAP-databasen, at mødes som databasebrugere fra alle medlemsstater med henblik på at udveksle erfaringer og udarbejde henstillinger om, hvordan databaserne kan gøres endnu mere værdifulde for den endelige bruger. -orordning (EF) nr. 1467/94 li TILLÆG-UNDERSØGELSEN /i. / Konklusioner • Dyr, afsnit B. 2. II, s. xxiv: Tiden er måske inde (il at indlede et europæisk ekspertsamråd om landbrugspolitik, og til også at til forvaltning af dyregenressourccr, baseret på behovene i den fælles overveje henstillingerne Programudvalget for Genressourcer i Landbruget. fra FAO's eksperter. Resultatet af et sådant samråd bør videregives • Dyr, afsnit B. 2. 12, s. xxvi: På det dyregenetiske område generelt bør dem, der forvaller forordning (EF) nr. 1467/94 holde regelmæssig kontakt med de øvrige internationale fora, både officielt og uofficielt • Dyr, afsnit B. 2. 12, s. xxvi: Der kunne i forbindelse med ledsageforanstaltningerne (EF) nr. 1467/94 overvejes en særlig aktion for udveksling mellem avlere af de samme eller nært beslægtede racer i forskellige lande med henblik på at opstille fælles bevarelsesprogrammer. i forordning • Dyr, afsnit B. 2. 13, s. xxvi: Det er allerede blevet nævnt, at genressourceudvalget måske bør holde et vågent øje med dyregenressourcer. Udvalget bør fra tid til anden også have tilsendt rapporter om nationale aktiviteter i forbindelse med dyregenressourcer. internationale organisationers aktiviteter i forbindelse med • Dyr, afsnit B. 2. 13, s. xxvi: Udvalget bør overveje, om det ville være nyttigt at tilskynde til internationale udvekslinger mellem nationale avlsforeninger. • Dyr, afsnit B. 2. 16, s. xxviii: Det bor måske overvejes under rammeprogrammet at yde støtte til forskning for al afprøve udokumenterede oplysninger om specifikke sjældne racers tilpasningsevne mv. • Dyr, afsnit B. 2. 16, s. xxviii: De EU-fortegnelser, som stoltes under forordning (EF) nr. 1467/94, skal indeholde indeholde de disponible data om genetiske værdier, men de skal ikke nødvendigvis henvisninger til, hvor sådanne resultater kan findes. • Dyr, afsnit B. 2. 16, s. xxviii: Det er ikke nødvendigt at indarbejde resultaterne af arbejdet med (EF) nr. 1467/94, men det kortlægning af genomer i de EU-forlegnelser, der støttes under forordning er vigtigt, at disse databaser indeholder henvisninger til, hvor sådanne resultater kan findes. • Dyr, afsnit B. 2. 18, s. xxix: Som del næste skridt bør der måske indkaldes til et møde, hvor man drøfter de tværnationale aspekter ved forvaltningen af dyregenressourcer i landbruget (medlemsstaterne blev anmodet om at fremsætte deres bemærkninger på det sidste møde, som fandt sted den 16. oktober 1996). B. 1. 2 Nationalt plan • Planter, afsnit B. 2. 2, s. xv: For al sikre, at aktionerne i forbindelse med den nye situation, der er opstået som følge af vedtagelsen af konventionen om beskyttelse af den biologiske mangfoldighed, koordineres tilstrækkeligt i medlemsstaterne, ville det være nyttigt, hvis bestyrerne af medlemsstaternes samlinger mødes for i fællesskab at overveje, hvordan sådanne nye internationalt bestemte prioriteter bedst kan realiseres. Forordning (EF) nr. 1467/94 H TILLÆG-UNDERSØGELSEN iU Konklusioner • Planter, afsnit B. 2. 4, s. xviii: Koordinering og sammenknytning på EU-plan er nødvendig, for at medlemsstaterne kan sikre sig, al de nationale programmer udnytter de disponible finansiel/e og bureaukratiske ressourcer bedst muligt. • Dyr, afsnit B. 2. 14, s. xxvii: Undtagen i forbindelse med forordning (EØF) nr. 2078/92 betragtes in lokale racer i de enkelte medlemsstater som et rent medlemsstats- vivo-bevarelse af individuelle anliggende. • Dyr, afsnit B. 2. 14, s. xxvii: Det kan overvejes, om aktiviteter som fx oprettelse af en genpulje for de mest truede arter bør og kan organiseres på EU-plan. • Dyr, afsnit B. 2. 15, s. xxvii: / andre sammenhænge betragtes in vilro-bevarelse af lokale racer som et anliggende for medlemsstaterne selv i første omgang. li. 1. 3 Projektplan • Planter, afsnit B. 2. 4, s. xviii: Samarbejdet mellem genbanker og deres potentielle brugere bor landbrugere udbygges yderligere for at drage størst mulig nytte af diverse bidrag fra videnskabsfolk, og forbrugere. • Planter, afsnit B. 2. 5, s. xix: Gamle og nye kultivarer må for effektivt at opfylde offentlighedens ønsker og markedsbehovene evalueres, så man kan efterprøve gamle sorters udokumenterede tilpasningsevne. Det kan i den forbindelse blive nødvendigt med aktiviteter med henblik på at udnytte og derigennem bevare landracer og gamle kultivarer in situ på bedriften • Planter, afsnit B. 2. 6, s. xix: Rationalisering og sikkerhedsduplikering må prioriteres højt. (Det er endvidere et af de hovedkrav, der stilles til alle relevante projekter under forordning (EF) nr. 1467/94). • Planter, afsnit B. 2. 6, s. xix: Det er nødvendigt med et mere koordineret (det er et af de krav, der stilles til alle projekter under tiltag i forbindelse med forordning bevarelse af formeringsmateriale (EF) nr. 1467/94). • Planter, afsnit B. 2. 6, s. xix: For at få bekræftet, at "hullerne" i samlingerne er reelle og store, er det nodvendigl med bedre tesi af herkomst eller lilknylningsforhold. Det er vigtigt at gore sig klart, at al indsamling skal ske under overholdelse af de internationale forpligtelser, der følger af konventionen om beskyttelse af den biologiske mangfoldighed. Delle er specielt vigligt i de tilfælde, hvor de indsamlede genressourcer måske forlader oprindelseslandet. • Planter, afsnit B. 2. 6, s. xix: Medlemsstaternes erfaringer viser, al der fortsat er behov for al forbedre metoder til regenerering af kimplasma, der respekterer accessionernes genetiske integritet, navnlig i forbindelse med krydsning af ikke nært beslægtede individer. • Planter, afsnit B. 2. 8, s. xxi: / ethvert samarbejde mellem medlemsstaterne er det nødvendigt nøje at overholde karantænebestemmelserne for sikker flytning af kimplasma. • Planter, afsnit B. 2. 8, s. xxi: Lederne af genbankerne må bistås i arbejdet med at indsamle data fra brugerne af deres samlinger. Forordning (EF) nr. 1467/94 B TILLÆG - UNDERSØGELSEN B. I Konklusioner • Planter, afsnit B. 2. 8, s. xxi: De egenskaber, som forbrugerne forlanger, findes måske i * kimplasmasamlinger. Søgningen bør derfor gøres så hurtig og effektiv som muligt. • Planter, afsnit B. 2. 8, s. xxi: De praktiske fordele og ulemper ved "kerne"-indsamlingsmetoden skal evalueres. Det er måske nødvendigt at tilbyde kurser i, hvordan metoden anvendes. • Dyr, afsnit B. 2. 15, s. xxvii: / aktionerne vedrørende "europæiske" racer skal der i fornødent omfang tages hensyn til de følger, som resultaterne af genetisk afstandsmaling har på beslægtet arbejde med beslægtede racer i andre lande. m Dyr, afsnit B. 2. 16, s. xxviii: Korlægning af genetisk afstand er en vigtig aktivitet efter den første beskrivelse af hver dyrerace. De opnåede data skal gøres tilgængelige i databaserne. • Dyr, afsnit B. 2. 17, s. xxix: Det kan være behov for at indsamle, afprøve og formidle påstande om sjældne racers agronomisk nyttige egenskaber og at fremme officielle afprøvninger af sådanne påstande. Forordning (EF) nr. 1467/94 B TILLÆG - UNDERSØGELSEN B. I Konklusioner Forordning (EF) nr. 1467/94 B TILLÆG - UNDERSØGELSEN B2 Fuldtekst B. 2 Oversigt over og undersøgelse af udviklingen medlemsstaterne i aktionerne i Dette afsnit indeholder en oversigt over udviklingen i aktionerne i medlemsstaterne og en undersøgelse af, hvilken udvikling der bør tilstræbes inden for bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget i medlemsstaterne og inden for koordinering af arbejdet på dette område på EU- plan set i lyset af målene i den fælles landbrugspolitik og de resultater, der allerede er opnået under dette program. Den tilstræbte udvikling er skrevet med kursiv. B. 2. 1 Forordning (EF) nr. 1467/94 I bilag 1 til forordning (EF) nr. 1467/94 (Nærmere bestemmelser for programmets gennemførelse; Anvendelsesområde - Tilskudsberettigede aktiviteter) hedder det bl. a. : "Dette program omfatter bevarelse, beskrivelse, evaluering, indsamling og udnyttelse af plante- og dyregenetiske ressourcer, som i øjeblikket forekommer på EF's område, og som kunne gå tabt, hvis der ikke træffes særlige foranstaltninger. " Ovenstående citat kunne fortolkes således, at arbejde med materiale, der er potentielt nyttigt for europæisk landbrug, men som kun findes uden for Europa (fx forfædrene til de fleste afgrøder og husdyr), er udelukket. Når det næste femårsprogram (1999-2004) skal udarbejdes, ville det måske være hensigtsmæssigt at revidere handlingsplanens ordlyd, for at gøre det helt klart, at forordningen ikke kun omfatter "europæiske " genressourcer, men også deres vilde slægtninge. B. 2. 2 Piantegenressourcer: den internationale sammenhæng Gennemførelsen af aktioner for plante- og dyregenressourcer i medlemsstaterne i den periode, rapporten dækker, har i høj grad været betinget af forberedelserne til FAO's fjerde tekniske konference om plantegenetiske ressourcer (Leipzig, juni 1996; forberedende møde for den europæiske region, Nitra, Slovakiet, september 1995). På mødet i Nitra fremlagde hver medlemsstat en udtømmende oversigt over den nationale situation med hensyn til plantegenressourcer og disses bevarelse og udnyttelse. Kommissionen havde opstillet og distribuerede en liste over EU-bestemmelserne for plantegenressourcer. Det nedenstående er i høj grad baseret på disse oversigter og på det resumé, som "International Board of Plant Genetic Resources" udarbejdede ti! Nitra-mødet. Der var desuden to andre møder i den pågældende periode, der påvirkede den nationale tankegang. Det drejede sig om den tredje konference for de kontraherende parter i konventionen om biologisk mangfoldighed, hvor man drøftede den biologiske mangfoldighed inden for landbruget (Buenos Aires, november 1996), og mødet "Europe and its Rural Areas in the Year 2000: Integrated Rural Development as a Challenge for Policy Making" (Cork, november 1996), hvor der blev annonceret et tipunkts- udviklingsprogram for EU's landdistrikter. I dette udviklingsprogram hedder det bl. a. (punkt 4): "Policies should promote rural development which sustains the quality and amenity of Europe's rural landscapes (natural resources, biodiversity and cultural identity)". Forordning (EF) nr. 1467/94 B TILLÆG - UNDERSØGELSEN B. 2 Fuldtekst Den generelle baggrund for alt ovenstående var dog FN's konference om miljø og udvikling (UNCED), der blev afholdt i Rio de Janeiro i juni 1992. På dette verdensmiljøtopmøde blev der vedtaget to bindende konventioner (konventionen om den biologiske mangfoldighed og konventionen om klimaændringer) og tre yderligere dokumenter (agenda 21, Rio-erklæringen og aftalen om skovbrugsprincipper). De kontraherende parter i konventionen om den biologiske mangfoldighed (som omfatter alle medlemsstater og Kommissionen), forpligtede sig til at bevare deres endogene genressourcer in situ og ex situ for at imødekomme generelle udviklingsbehov. Dette kræver identificering af in s/fø-bevarelsessteder og, for så vidt angår ex ^//«-samlinger, konsolidering og rationalisering af sådanne samlinger i samlinger, der er repræsentative for den pågældende endogene mangfoldighed og omfatter andre former for mangfoldighed, der kan være af potentiel betydning for landet. For en række samlinger, navnlig samlingerne på medlemsstaternes planteavlsinstitutter, betyder dette, at de er nødt til at opstille prioriteter for bevarelse på lang sigt og at overveje at bevare plantegenressoucer in situ, både vildt på de naturlige voksesteder og gennem dyrkning på bedrifter og i haver og frugtplantager. Dette er en udbygning af det traditionelle formål med sådanne samlinger, som jo er at støtte avisformål. For at sikre, at aktionerne i forbindelse med den nye situation, der er opstået som følge af vedtagelsen af konventionen om beskyttelse af den biologiske mangfoldighed, koordineres i medlemsstaterne, ville det være nyttigt, hvis bestyrerne af medlemsstaternes samlinger mødes for i fællesskab at overveje, hvordan sådanne nye internationalt opstillede prioriteter bedst kan realiseres. tilstrækkeligt FAO's fjerde internationale tekniske konference om plantegenetiske ressourcer (Leipzig, Tyskland, 14. -23. juni 1996) sluttede med vedtagelsen af en erklæring, Leipzig-erklæringen, hvor konferencen vedtog, at der skulle offentliggøres en rapport, hvori der ville blive gjort status over verdens plantegenetiske ressourcer inden for levnedsmiddel- og landbrugssektoren, ligesom den godkendte en global handlingsplan for plantegenetiske ressourcer inden for levnedsmiddel- og landbrugssektoren. Planen indeholder en række henstillinger vedrørende prioriterede aktiviteter, som kan opdeles i fire afsnit: • bevarelse og udvikling in situ • bevarelse ex situ • udnyttelse af plantegenressourcer • institutioner og kapacitetsopbygning. Planen skal gennemføres af de enkelte medlemsstater. Som det fremgår nedenfor, deltager medlemsstaterne aktivt i ovennævnte aktiviteter. / lyset af den globale handlingsplans betydning og de forpligtelser, medlemsstaterne indgik i Leipzig, bør gennemførelsen af planen i medlemsstaterne være et fast punkt på dagsordenen for Udvalget for Bevarelse, Beskrivelse, Indsamling og Udnyttelse af Genressourcer i Landbruget. Et af de første skridt i retning af opfyldelse af internationale forpligtelser under konventionen om den biologiske mangfoldighed og den globale handlingsplan er at definere, rationalisere og konsolidere de nationale samlinger. Denne proces er i gang i en lang række medlemsstater. Der er stadigvæk for få nationale fortegnelser over den genetiske mangfoldighed, det være sig den genetiske mangfoldighed i det i de nationale samlinger (ex situ). pågældende land (in situ) og den genetiske mangfoldighed Forordning (EF) nr. 1467/94 xvi B TILLÆG - UNDERSØGELSEN B2 Fuldtekst Sådanne fortegnelser er nyttige for effektive og økonomiske bevarelsesprogrammer, der falder ind under forpligtelserne under konventionen og agenda 21. En decentraliseret eller distribueret database har den fordel, at der er adgang for alle, at den ajourføres decentralt, og al den løser de traditionelle problemer med centrale databaser (udgifter til indsamling af data, risiko for overlapning). / forbindelse med definering, rationalisering, indsamling og konsolidering af nationale samlinger i medlemsstaterne er tiden inde til at overveje, om den informationsteknologi, der er udviklet til World Wide Web, kan anvendes til opbygning af et plantegenressourcer i Europa. De vigtigste led i tilvejebringelsen af et sådant potentiale er udviklingen af datanormer og indførelsen af kontrolprocedurer. system af distribuerede, offentligt tilgængelige databaser vedrørende vidtspændende Konventionen om den biologiske mangfoldighed har gjort det nødvendigt at revidere aftalen om adgang til genressourcer. Der forhandles for øjeblikket i FAO's kommission for genressourcer. Medlemsstaterne er enige om, at internationalt indgåede og almindeligt gennemførte adgangsafialer er af afgørende betydning for effektiv bevarelse og bæredygtig udnyttelse af plantegenressourcer indenfor landbruget. Hvis der ikke opretholdes en stærk E. U-deltagelse i alle fora, hvor der forhandles om internationale adgangsafialer, er der en reel risiko for, at genressourcerne i Europa misler deres værdi, ikke kun for EU, men også for hele verden. B. 2. 3 Plantegenressourcer: internationale partnerskaber Inden vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1467/94 var mange af medlemsstaternes eksperter i plantegenressourcer vant til at samarbejde både bilateralt og i internationale fora såsom Nordisk Genbank, ESCORENA, EUFOR-GEN, WANA-NET og EPC/GR. I 1980'erne arbejdede Kommissionen med ECP/GR (European Cooperative Programme for Crop Genetic Resources Networks) for at lette det regionale samarbejde mellem eksperter i plantegenressourcer. Det mundede ud i en række publikationer om plantedeskriptorer udarbejdet i fællesskab af Kommissionen og IBPGR. IBPGR-netværkssamarbejdet fortsatte, og der blev i den betragtede periode taget en række samarbejdsinitiativer. I 1994 gik ECP/GR ind i sin femte femårsperiode. Der er syv aktive arbejdsgrupper (Allium, Avena, byg, Brassica, foderplanter, Prunus og bælgsæd. For øjeblikket drøftes det, om der skal oprettes yderligere grupper (nemlig for hvede og Malus). ECP/GR-aktiviteterne svarer til Kommissionens "samordnede foranstaltninger", og ECP/GR stiller ikke midler til rådighed til nye arbejder. Aktioner iværksat under ECP/GR har dog resulteret i attraktive bud fra EU-partnerskaber vedrørende finansiering af bevarelsesaktiviteter under forordning (EF) nr. 1467/94 (Allium, Prunus) og også vedrørende finansiering af forskningsaktiviteter under FAIR-programmet (Brassicas, bælgsæd). ESCORENA (European System of Cooperative Research Networks in Agriculture) blev oprettet af FAO i 1974 efter henstilling fra ECA (European Commission on Agriculture) (1972). Under dette program findes der for øjeblikket ti afgrødespecifikke net og tre ad hoc-forskningsgrupper, som i forskellig grad beskæftiger sig med genressourceproblemer. Gennem et ESCOREN A-partnerskab blev der udarbejdet et projekt vedrørende olivengenressourcer, som blev indsendt og udvalgt i forbindelse med anden indkaldelse af forslag (jf. afsnit A. 2. 7, s. ix). Forordning (EF) nr. 1467/94 B TILLÆG - UNDERSØGELSEN B. 2 Fuldtekst EUFORGEN (European Forest Genetic Resources Programme) blev oprettet i 1994 efter henstilling fra den anden tværeuropæiske konference om beskyttelse af Europas skove i Helsinki (1993). EUFORGEN har navnlig til opgave at koordinere og fremme bevarelsen af skovgenressourcer i Europa in situ og ex situ og udvekslingen af ekspertise og information. Programmet koordineres af IPGRI i snævert samarbejde med FAO's skovbrugsafdeling. Der er blevet oprettet pilotnetværk for rødgran (Picea abies), korkeg (Quercus suber), sort poppel (Populus nigra) og ædle løvtræsarter. Af hensyn til de aktiviteter, som europæiske genressourcespecialister udøver i ESCORENA, EUFORGEN mv. , bør dem, der er ansvarlige for forvaltningen af forordning (EF) nr. 1467/94, være i regelmæssig kontakt med deres kolleger i andre internationale programmer, så der skabes størst mulig synergi og værditilvækst. Der bør gøres en særlig indsats for at iværksætte aktiviteter under forordning (EF) nr. 1467/94 for at dække lovende områder, der for øjeblikket forsømmes i andre internationale fora, såsom mindre udbredte afgrøder og industriafgrøder. Det er desuden nødvendigt at dække forsømte seklorrelaterede emner, herunder at lette dialogen mellem bestyrere og brugere af plantesamlinger. B. 2. 4 Piantegenressourcer: nationale partnerskaber Ifølge konventionen om den biologiske mangfoldighed er de kontraherende parter forpligtet til at gennemføre den fornødne lovgivning og politik til bevarelse af, bæredygtig udvikling af og adgang til plantegenressourcer på nationalt og internationalt plan. Ved Leipzig-erklæringen (juni 1992) forpligtede medlemsstaterne sig til at opstille nationale programmer for plantegenressourcer inden for landbruget. Sådanne programmer vil komme til at indbefatte alle relevante partnere fra diverse ministerier, forskningsinstitutter, universiteter, det private erhvervsliv og ikke-statslige organisationer (NGO). Det kan være nødvendigt at skabe et passende retsgrundlag og de rette rammer og koordinationsmekanismer for de nationale programmer for at undgå oplapning, for at udnytte de disponible ressourcer bedst muligt og for at lette deltagelsen i internationalt samarbejde. Koordinering og sammenknytning på EU-plan er nødvendig, for at medlemsstaterne kan sikre sig, at de nationale programmer udnytter de disponible finansielle og bureaukratiske ressourcer bedst muligt. Mange ikke-statslige organisationer (NGO) er aktivt involveret i bevarelse og bæredygtig udvikling af plantegenressourcer. Der er en stigende tendens til etablering af partnerskaber mellem statslige tjenester og institutioner på den ene side og ikke-statslige organisationer på den anden side i forbindelse med nationale programmer. Den uformelle sektor, herunder NGO, landbrugssammenslutninger og diverse andre former for sammenslutninger kan også spille en væsentlig, og ofte supplerende rolle i bevarelsen og den bæredygtige udnyttelse af plantegenressourcer. Der bør tilskyndes til at der knyttes snævrere bånd mellem den formelle og den uformelle sektor. Planteavlere, plantefysiologer, biokemikere og andre brugere af genplasma spiller en væsentlig rolle i forbindelse med bevarelse og udnyttelse af plantegenressourcer. Samarbejdet mellem genbanker og deres potentielle brugere bør udbygges yderligere for at drage størst mulig nytte af diverse bidrag fra videnskabsfolk, landbrugere og forbrugere. Forordning (EF) nr. 1467/94 H TUA ÆG- UNDERSØGELSEN B. 2 Fuldtekst B. 2. 5 Plantegenrcssourcer: in situ-bevarelse Alle medlemsstater har truffet foranstaltninger til beskyttelse af specifikke habitater og arter. Derigennem kan man bevare økosystemer og arter. Alle medlemsstater har arealer med skov, anden naturlig vegetation og specifikke habitater, der er beskyttet ved lov. De fleste medlemsstater har fastslået, hvilke arter der er truet, og lavet undersøgelser herom. De har endvidere opstillet "røde lister" og truffet foranstaltninger til beskyttelse af sådanne arter og deres habitater. Skovtræsarterne er forholdsvis godt beskyttet på denne måde, mens der har været mindre opmærksomhed omkring in A/Yw-bevarelse og bevarelse på bedrifterne af plantegenressourcer inden for levnedsmiddel- og landbrugssektoren. Det er kun få lande, der specifikt har gjort status over vilde arter i forbindelse med afgrøder2. Det kan forventes, at udviklingen går i den retning, at lande beslutter at udpege beskyttede områder for simpelthen at bevare plantegenressourcer inden for levnedsmiddel- og landbrugssektoren in situ. Der må udvikles egnede metoder til in situ-bevarelse, dokumentering og udnyttelse af landbrugsplantearter, så der kan drages fuld fordel af udviklingen i retning afin situ-bevarelse. I den periode, som rapporten vedrører, har der i offentligheden været Stigende interesse for at gøre landbruget "grønnere" ved anvendelse af mere traditionelle organiske og integrerede produktionssystemer. Det hævdes ofte, at landbrugslandracer og gamle sorter er mere velegnede tij et bæredygtigt, miljøvenligt lavinput-landbrug. Gamle og nye kultivarer må for effektivt at opfylde offentlighedens ønsker og markedsbehovene evalueres, så man kan afprøve gamle sorters udokumenterede tilpasningsevne. Det kan i den forbindelse blive nødvendigt med aktiviteter med henblik på at udnytte og derigennem bevare landracer og gamle kultivarer in situ på bedriften. De ikke-statslige organisationer er særdeles aktive, når det gælder orrç at fremme bevarelsen og udnyttelsen af lokale afgrøder og sorter. 1 en række medlemsstater går landbrugsmuseer i spidsen, når det gælder om at bevare og stille landracer og gamle kultivarer til rådighed. Der er behov for yderligere hjælp for at sikre, at den ekspertise, som landbrugsmuseer og andre in situ- "conservationists " ligger inde med, indarbejdes i projekter under forordning (EF) nr. 1467/94. B. 2. 6 Plantegenrcssourcer: avs/Yw-bevarclse Ex. v/V/z-bevarclse er sædvanligvis den bedste og ofte eneste måde, hvorpå man kan sikre, at et specifikt genplasma overlever på lang sigt. Der er ingen tvivl om, at mange gamle sorter forsvinder fra bedrifterne. Italien meddelte på Nitra-konferencen, at der, ud af de 41 bedrifter, der dyrkede foderplantelandracer i 1970'erne, nu kun er én tilbage, der dyrker sådanne landracer. Blandt de arter, om hvilke det rapporteres, at de er erosionstruede, er såvel kulturafgrøder (fx linser, kikærter) som naturligt forekommende planter (fx Artemisia granatensis, Satureja spp. , Thymus spp. , Beta marilima, Sideritis spp. , Origanum spp. , Nepeta cataria, Digitalis lanata, Astragalus dasynthus, Calamintha nepeta. De meste af det formeringsmateriale, der er forsvundet fra bedrifterne, er blevet indsamlet i ex j//w-samlinger. Man må være opmærksom på sikkerheden ved oplagring af materiale på lang sigt. Nedenfor gives en liste over ex s/Yw-basissamlinger af frøafgrøder i EU, for hvilke der blev indgået aftaler med IPGRI (senere IBPGR) om bevarelse på lang sigt af afgrødegenpuljer: 2 Jf. "A catalogue of the wild relatives of cultivated plants native to Europe" af Vernon H. Heywood og Daniel Zohary, offentliggjort i Flora Mediterranea, del 5, s. 375-415. Forordning (EF) nr. 1467/94 xi* B TILLÆG - UNDERSØGELSEN B. 2 Fuldtekst Belgien Jardin Botanique National de Belgique, Meise; vild Phaseolus spp. , vild Vigna spp. Frankrig INRA-CIRAD, Korsika; Citrus og beslægtede arter. Regionale samlinger: Afrika + Middelhavsområdet (markgenbank) Frankrig CIRAD-CA, Montpellier; Gossypium spp. Tyskland Tyskland Institut fiir Pflanzenzuchtung und Kulturpflannzenforschung, Gatersleben; Lycopersicon spp. , Lupinus spp. Institut fur Pflanzenbau (FAL), Braunschweig-Vôlkenode; Avena spp. , Beta spp. , Brassica carinata, Brassica campeslris, Brassica juncea, Brassica napus, Sinapis spp. , Phaseolus spp. Grækenland Greek Gene Bank, Thessaloniki; Brassica, Nicotiana, Beta spp. Italien Germplasm Institute (CNR), Bari; hvede Nederlandene Centre for Genetic Resources (CGN), Wageningen; salat, Allium cepa, Allium ampeloprasum, vild Allium spp. , Capsicum spp. , Brassica oleracea, Solanum melongena Portugal Portuguese Gene Bank, Braga; majs Spanien Universidad Politecnica, Madrid; vilde slægter af korsblomstrede afgrøder Spanien INIA, Madrid; Citrus og vilde arter, Cucumis spp. , Citrullus spp. Sverige Nordisk Genbank (NGB), Alnarp; Pisum spp. , Hordeum spp. , Avena spp. , Secale spp. , Beta spp. Det forenede Kongerige Det forenede Kongerige Royal Botanic Garden (RGB), Kew; Trifolium spp. , Cenchrus spp. , Digitaria spp. , Lot ononis spp. Horticulture Research International (HRl), Wellesbourne; guldrødder, Brassica oleracea, Brassica campeslris, Brassica juncea, Brassica napus, Raphanus spp. , Allium spp. , Beta spp. Det er generelt vanskeligt at vurdere, i hvor høj grad der findes sikkerhedsdubletter af samlinger i Europa. Meget af materialet, specielt i visse østeuropæiske samlinger, er avancerede kultivarer, der er fælles for mange genbanker. Indtil nu er det kun få programmer, der har identificeret unikke samlinger og sørget for sikkerhedsduplikering af sådanne. Det betyder, at der er en vis risiko for vigtige samlinger. Rationalisering og sikkerhedsduplikering må prioriteres højt. (Det er endvidere et af de hovedkrav, der stilles til alle projekter under forordning (EF) nr. 1467/94). Der er en vis bekymring over, hvad der sker med kimplasmamateriale, som ikke længere er af direkte interesse for avlerne. Det antydes, at der kan være risiko for, at materiale, der ikke umiddelbart finder anvendelse, måske vil blive forsømt af dem, der ellers har sørget for, at de hidtil har overlevet ("conservationists"). Det er nødvendigt med en mere koordineret indsats på dette område; det er et af de krav, der stilles til alle projekter under forordning (EF) nr. 1467/94. Materiale, som er let tilgængeligt andre steder, er der overhovedet ikke behov for at opbevare. Der skal udvikles metoder og indgås aftaler med henblik på identificering og eliminering af dubletter. En række bestyrere har opdaget store huller i deres samlinger og påpeget, at der er behov for at indsamle materiale. Forordning (EF) nr. 1467/94 B TILLÆG - UNDERSØGELSEN B. 2 Fuldtekst Af hensyn til god forvaltning må man dog, inden man går i gang med yderligere indsamling, først lave en fortegnelse over det allerede indsamlede materiale. For at få bekræftet, at "hullerne" i samlingerne er reelle og store, er det nødvendigt med bedre test af herkomst eller tilknytningsforhold. Det er vigtigt at gøre sig klart, at al indsamling skal ske under overholdelse af de internationale forpligtelser, der fol ger af konventionen om beskyttelse af den biologiske mangfoldighed. Delte er specielt vigtigt i de tilfælde, hvor de indsamlede genressourcer måske forlader oprindelseslandet. Mange medlemsstater anerkender behovet for at begrænse størrelsen af nationale samlinger, enten ved at koncentrere sig om en "kerne"-samling eller ved at begrænse samlingen til kimplasma fra den pågældende medlemsstat og af særlig værdi for den. Noget af det bevarede kimplasma kan være i fare på grund af ringe levedygtighed. Ifølge forordning (EF) i forbindelse med aktioner med nr. 1467/94 er regenerering af materiale omkostningsdeling. Medlemsstaternes erfaringer viser, at der fortsat er behov for at forbedre metoder til regenerering af kimplasma, der respekterer accessionernes genetiske integritet, navnlig i forbindelse med krydsning af ikke nært beslægtede individer. tilskudsberettiget B. 2. 7 Plantegenressourcer: beskrivelse Beskrivelse og evaluering er vigtig, for at ressourcerne kan gøres mere umiddelbart anvendelige. Et sådant arbejde kræver et stort input. Der er i stigende omfang behov for at anvende hurtige og billige evalueringsværktøjer, hvor der tages biokemiske og molekylære teknikker i brug til beskrivelse af kimplasma. Det kan i den forbindelse være nødvendigt al tilrettelægge og tilbyde uddannelse i sådanne moderne teknikker. Potentielle brugere af kimplasmasamlinger skal kunne finde de data, de søger. For øjeblikket er der kun nogle få samlinger, der har et fuldstændigt og brugervenligt dokumentationssystem, men med den teknologiske udvikling i forbindelse med internettet/World Wide Web står de nødvendige værktøjer efterhånden til rådighed. Det tyder på, at næsten hver eneste kimplasmasamling har sit eget system til oplagring af resultaterne af beskrivelsen. Nogen går ind for en centraliseret harmonisering af dokumentationssystemer såvel på nationalt plan som på EU-plan. Som nævnt ovenfor er det dog mere omkostningseffektivt at vælge en distribueret, decentraliseret model, der giver alle adgang, ajourføres decentralt og giver mindre overlapning. De vigtigste led i tilvejebringelsen af et sådant potentiale er udviklingen af datanormer og indførelsen af kontrolprocedurer. Eftersom alle databaser, der anvendes i projekter under forordning (EF) nr. 1467/94, skal kunne udveksle data af hensyn til den europæiske solidaritet, kan der være behov for at udarbejde datanormer. B. 2. 8 Plantegenressourcer: udnyttelse Der er ingen lande, der er selvforsynende med plantegenressourcer, ligesom det heller ikke er muligt for alle lande at indsamle samtlige de ressourcer, der er nødvendige for at dække alle deres behov. Det indebærer, at medlemsstaternes eksperter må samarbejde på lokalt, regionalt og internationalt plan. / ethvert overholde karantænebestemmelserne for sikker flytning af kimplasma. samarbejde mellem medlemsstaterne er nødvendigt nøje det at Det er vanskeligt at vurdere, i hvor høj grad genbankernes plantegenressourcer udnyttes. Der er generel mangel på feedback-dokumentation om det distribuerede materiales endelige anvendelsesformål. Lederne af genbankerne må bistås i arbejdet med at indsamle data fra brugerne af deres samlinger. Udgifter hertil er tilskudsberettigede i projekter under forordning (EF) nr. 1467/94. Forordning (EF) nr. 1467/94 B TILLÆG - UNDERSØGELSEN B. 2 Fuldtekst For at kunne producere afgrøder, der er mindre afhængige af kemiske produkter, søger planteavlere sorter med resistens over for abiotisk stress (fx tørke, kulde) og biotisk stress (fx sygdomme, skadedyr), ligesom de søger afgrøder med bestemte kvalitetsegenskaber og tilstræber bedre udnyttelse af input, uden at det går ud over deres indkomst. Der er et stigende behov for større udbud af gartneri- og landbrugsprodukter, hvor forskellen i smag, farve, næringsværdi, tidlighed/sildighed tillægges stor værdi på markedet. De egenskaber, som forbrugerne forlanger, findes måske i kimplasmasamlinger. Søgningen bør derfor gøres så hurtig og effektiv som muligt. I de senest år er der blevet udviklet hurtige kemiske metoder til måling af genetiske egenskaber og biometriske metoder til behandling af de fremkomne datasæt. Den deraf følgende beregning af den "genetiske afstand" mellem de accessioner kan anvendes til at identificere en lille delmængde eller "kerne", som indeholder en stor andel af den samlede variabilitet i alle accessioner. Derefter er det så muligt at beskrive og evaluere "kerne"-samlingen, idet man ved, at man har fået indsamlet det meste af variabiliteten. Etableringen af "kerne"-samlinger er én måde til at lette adgangen til større mangfoldighed i samlingerne på. Denne omkostningseffektive fremgangsmåde til dokumentering af samlinger anvendes i en række centre: De praktiske fordele og ulemper ved "kerne "-indsamlingsmetoden skal evalueres. Det er måske nødvendigt at tilbyde kurser i, hvordan metoden anvendes. Offentligheden viser stadigt større interesse for underudnyttede afgrøder. Det er dog ikke let at vurdere, nøjagtig hvor stort og stabilt markedet er for sådanne nye, mindre uejbredte produkter. For at tilskynde til en bæredygtig udnyttelse af genressourcer og for at fastslå markedsmulighederne, omkostningerne og fordelene må de økonomiske og kommercielle aspekter ved genressourcer undersøges. B. 2. 9 Dyregenressourcer inden for landbruget: baggrund En række undersøgelser, der er foretaget i den seneste tid, viser, at dyr ifølge sagens natur er mindre forskellige end planter. Bevarelsesforanstaltninger for dyr er mere tidskrævende end for planter. "Conservationists" har ikke givet husdyrgenressourcer samme opmærksomhed som landbrugsplantegen ressourcer. Derfor er forvallningsaspekterne ved dyregenressourcer og plantegenressourcer vidt forskellige, og det hævdes undertiden, at dyregenressourcer stilles relativt "ugunstigt". B. 2. 10 Dyregenressourcer: den internationale sammenhæng FN's konference om miljø og udvikling i Rio de Janeiro i juni 1992 vedtog en række dokumenter, herunder Agenda 21. 1 kapitel 14 i Agenda 21, der vedrører fremme af et bæredygtigt landbrug og udvikling af landdistrikterne, anføres det, at visse dyregenressourcer er i fare, og det anbefales, at lokale dyreracer med deres specifikke tilpasningsevne og sygdomsresistens bevares. Det hedder endvidere, at det er nødvendigt med et 10-årshandlingsprogram for at kunne beskrive alle husdyrracer, ligesom det henstilles, at der bliver iværksat programmer til beskyttelse af truede racer, og at der træffes foranstaltninger til lokale dyreracers bevarelse og udvikling. Ifølge Agenda 21 må det fastslås, hvilke dyrearter der er truet. Forordning (EF) nr. 1467/94 B TILLÆG - UNDERSØGELSEN B2 Fuldtekst Ved Agenda 21 oprettedes FN's kommission for bæredygtig udvikling, men Agenda 21 er i sig selv ikke en aftale eller et instrument, der er juridisk bindende. Regeringer mv. kan selv bestemme, om de vil følge henstillingerne. Visse medlemsstaters regeringer og ikke-statslige organisationer tilstræbte ovennævnte mål allerede inden Rio-konferencen, mens andre først senere er begyndt at træffe de fornødne foranstaltninger. Med hensyn til samordning har den vigtigste begivenhed været offentliggørelsen af "Hannover"-databasen, der egentlig hedder "EAAP Animal Genetic Data Bank" (EAAP: Den Europæiske Husdyrbrugsorganisation). Denne database opfylder visse af de mål, der blev opstillet ved Agenda 21. Mere specifikt indeholder den data om kvæg, får, geder, svin og heste i de 15 medlemsstater og i 18 europæiske tredjelande. Formålet med databasen er at overvåge udviklingen og diverse risici samt at fremme udnyttelse og bevarelse af europæiske husdyrs genetiske mangfoldighed. Databasen indeholder oplysninger om i alt 877 husdyrracer. Disse data findes også i "Global Databank for Farm Animal Genetic Resources", der blev oprettet og ajourføres af FAO. Herigennem kan situationen i Europa ses i et globalt perspektiv. Medlemsstaterne er i "1 lanover'-databascn registreret som havende 586 husdyrracer (172 kvægracer, 229 fåreracer, 52 gederacer, 68 svineracer og 65 hesteracer). Dataene for EU stammer fra FAO-publikationen "World Watch List for Domestic Animal Diversity" (FAO, 19953). Der er nu adgang til både "Hanover"- databasen og FAO-databasen via internettet, så man kan søge data fra medlemsstaterne. FAO-databasen indeholder data opdelt på land, artsgruppe, risikostatus og navn i alfabetisk orden. Ifølge FAO har EU ca. to tredjedele af verdens samlede genressourcer for hønse-, ånde- og gåsearter, halvdelen af verdens genressourcer for kvæg, heste og kalkuner og en tredjedel af verdens genressourcer for gede- svine- og vagtelracer. I medlemsstaterne anslås det, at nedenstående antal racer kan defineres som kritisk - truet - kritisk, men vedligeholdt - truet, men vedligeholdt: kvæg * 13 kritisk • 15 truet • 23 kritisk, men vedligeholdt • 21 truet, men vedligeholdt geder • 7 kritisk • Il truet • 0 kritisk, men vedligeholdt • 6 truet, men vedligeholdt heste/æsler • 13 kritisk • 23 truet • 6 kritisk, men vedligeholdt • 10 truet, men vedligeholdt 3 ISBN 92-5-10 37 29-9 Forordning (EF) nr. 1467/94 B TILLÆG - UNDERSØGELSEN B. 2 Fuldtekst får « 15 kritisk 19 truet 5 kritisk, men vedligeholdt 19 truet, men vedligeholdt svin • 5 kritisk 4 truet 7 kritisk, men vedligeholdt 3 truet, men vedligeholdt fjerkræ • 47 kritisk 57 truet 0 kritisk, men vedligeholdt 0 truet, men vedligeholdt. B. 2. 11 Dyregenressourcer: den internationale udvikling Selv om FN's konference om miljø og udvikling (Rio de Janeiro, juni 1992), konventionen om den biologiske mangfoldighed og Agenda 21 anerkendte husdyrmangfoldighed som en vigtigt del af den globale biologiske mangfoldighed, står det stadigvæk sløjt til med formelle internationale aktiviteter til bevarelse af dyregenressourcer inden for landbruget sammenlignet med aktiviteterne til bevarelse af plantegenressourcer. Dette er ikke for at forklejne de uformelle aktiviteter, der udøves af dem, der beskæftiger sig med dyregenressourcer, og som i mange år har haft et samarbejde på tværs af grænserne. Sådanne kontakter er blevet udbygget på det seneste, fx gennem etablering af kooperative internationale arkiver for gendata for svine-, kvæg- og fjerkrægenomer. På det formelle plan nedsatte Kommissionen i januar 1992 en ad hoc-ekspertgruppe. Disse eksperters henstillinger nævnes forskellige steder i dette dokument- I april 1992 afholdt FAO et internationalt ekspertsamråd om dyregenressourcer. FAO-gruppen fremsatte henstillinger på fire områder: • internationale strukturer • overvågning af dyregenressourcer og kriterier for prioritering af truede racer • raceudviklings- og bevarelsesprogrammer • bioteknologi. Disse henstillinger skal gennemføres af FAO via kommissionen for gOenressourcer. Kommissionen og medlemsstaterne er fulde medlemmer af ovennævnte kommission. Der har indtil nu ikke været mange drøftelser. Tiden er måske inde til at indlede et europæisk ekspertsamråd om forvaltning af dyregenressourcer, baseret på behovene i den fælles landbrugspolitik, og til også at overveje henstillingerne fra FAO's eksperter. Resultatet af et sådant samråd bør videregives til Programudvalget for Genressourcer i Landbruget. Forordning (EF) nr. 1467/94 B TILLÆG - UNDERSØGELSEN B. 2 Fuldtekst Det er allerede blevet foreslået, at udvalget skal holde øje med gennemførelsen af FAO's globale plan for genressourcer. Det kan også være hensigtsmæssigt at holde øje med FAO's og andre internationale organers aktiviteter i forbindelse med dyregenressourcer. Efterhånden som FAO-kommissionens arbejde skrider frem, vil det under alle omstændigheder være nødvendigt al forelage en fuldstændig koordinering på EU-plan. Teknisk set har den mest bemærkelsesværdige begivenhed i den periode, rapporten dækker, været opstillingen af "World Watch List for Domestic Animal Diversity". Denne liste blev offentliggjort af FAO med støtte fra UNEP. Databasens indhold er i vidt omfang resultatet af EU-arbejde, navnlig "World Dictionary of Livestock Breeds, Types and Varieties", der oprindeligt var et internt dokument hos "Commenwealth Agricultural Bureau" i Det Forenede Kongerige, og som senere blev offentliggjort af sidstnævnte organ, samt databasen "Databank on Animal Genetic Diversity in Europe" i Hannover, Tyskland, der finansieres af "Deutsche Forschungsgemeinschaft", og som blev oprettet under Den Europæiske Husdyrbrugsorganisation (EAAP). EAAP har in en række år modtaget tilskud fra EU. Det kunne være nyttigt at støtte aktioner til forøgelse af datamængden og forbedring af datakvaliteten i EAAP- databasen. Der er rent faktisk blevet udvalgt et sådant projekt i forbindelse med anden indkaldelse af forslag (jf. A. 2. 7, s. ix). Medlemsstaternes regeringer og andre kan nu konsultere FAO-databasen og EAAP-databasen via internettet. Da dyregenressourcer for, det meste bevares in vivo, har de langt kortere levetid end plantegenressourcer. For at databaserne kan fungere efter hensigten, er det derfor en forudsætning, at der bliver foretaget regelmæssig overvågning og indberetning. Det ville være nyttigt at tilskynde dem, der er ansvarligefor ajourføringen af "dyre "-databaser i medlemsstaterne, til at mødes fra tid til anden. Medlemsstaternes regeringer kan også få en kopi af databasens indhold om dyregenressourcerne på den pågældende medlemsstats territorium. Det hævdes undertiden, at et land allerede udmærket ved, hvornår en given race er truet, og at arbejdet med databaser derfor ikke er særlig nyttigt. Andre understreger, at databaser er særdeles nyttige i forbindelse med fire typer forvaltningsspørgsmål: • Hvad er udnyttelsespotentiellet for en given race? • Hvor stor er risikoen for genetisk erosion for en given race? • Hvor meget haster det med at træffe bevarelsesforanstaltninger for en given race (hvilke specifikke genetiske egenskaber har den, hvor stor kulturbetydning har den, findes der lignende racer i andre lande. )? • Hvilke bevarelsesforanstaltninger bør der træffes (ændring af risikofaktorer, hvilken type kryopræservering. )? Det ville være nyttigt for eksperter, der har erfaring med FAO-databasen og EAAP-databasen, at mødes som databasebrugere fra alle medlemsstater med henblik på at udveksle erfaringer og udarbejde henstillinger om, hvordan databaserne kan gøres endnu mere værdifuldefor den endelige bruger. Forordning (EF) nr. 1467/94 li TILLÆG-UNDERSØGELSEN B. 2 Fuldtekst B. 2. 12 Dyregenressourcer: internationale partnerskaber Som allerede nævnt er Den Europæiske Nusdyrbrugsorganisation (EAAP) et af de meget få internationale fora eller programmer, hvor eksperter i dyregenressourcer har vænnet sig til at samarbejde. Den ikke- statslige sektor er repræsenteret ved organisationer som SAVE (Safeguard for Agricultural Varieties in Europe) og Rare Breeds International. Donau-landene samarbejder i DAGENE (Tyskland og Østrig sammen med Den Tjekkiske Republik, Slovenien, Slovakiet, Kroatien, Ungarn og Rumænien). På det dyregenetiske område generelt bør dem, der forvalter forordning (EF) nr. 1467/94, holde regelmæssig kontakt med de øvrige internationale fora, både officielt og uofficielt. Der er næsten ingen samarbejde mellem avlere af den samme race på tværs af landegrænserne (det forbilledlige samarbejde mellem Lippizaner-avlere i Østrig og Italien og også Rumænien, Ungarn og Slovakiet er en undtagelse). Et sådant samarbejde kommer ikke i stand fra den ene dag til den anden. Der kunne i forbindelse med ledsageforanstaltningerne i forordning (EF) nr. 1467/94 overvejes en særlig aktion for udveksling mellem avlere af de samme eller nært beslægtede racer i forskellige lande med henblik på at opstille fælles bevarelsesprogrammer. B. 2. 13 Dyregenressourcer: nationale partnerskaber Ifølge konventionen om den biologiske mangfoldighed har landene suveræn ret til deres egne biologiske ressourcer og har ansvaret for at bevare deres biologiske mangfoldighed og for at udnytte deres biologiske ressourcer på en bæredygtig måde. Således skal bevarelsen og udnyttelsen af dyregenressourcer først tilrettelægges lokalt og nationalt både i henhold til konventionen og EU's regler om nærhedsprincippet. Del er allerede blevet nævnt, at genressourceudvalget måske bør holde øje med internationale organers aktiviteter i forbindelse med dyregenressourcer. Udvalget bør fra tid til anden også have tilsendt rapporter om nationale aktiviteter i forbindelse med dyregenressourcer. Selv om nogle lande (fx Frankrig og Spanien) har vedtaget love, hvorefter bevarelse reguleres af staten, og flere lande giver statsstøtte til bevarelse af genressourcer (støtte til ejere af sjældne racer, støtte til kryopræserveringsprogrammer, national koordinering af arbejdet), er det stadig kun relativt lidt arbejde, der koordineres på nationalt plant med hensyn til bevarelse, bæredygtig udnyttelse og adgang til dyregenressourcer i landbruget. På den anden side er de nationale aktiviteter i forbindelse med dyregenressourcer veludviklede på et særligt område, nemlig stambogsudvalgenes arbejde. Disse udvalg kan betragtes som brancheorienterede organisationer. Mange af dem ligger inde med enestående detaljerede informationer om afstamningen for hvert enkelt af de dyr i landet, som tilhører deres specielle race. For vigtigere racer er der normalt oprettet nationale udvalg, mens der for mindre betydningsfulde racer findes lokale udvalg. 1 de seneste år er der dukket andre ikke-statslige organisationer op, som beskæftiger sig med bevarelse og udnyttelse af dyregenressourcer, og som nævnt i det følgende udføres meget af det praktiske arbejde med bevarelse på stedet af sjældnere racer af ikke-statslige organisationer. Ofte er dette arbejde af lokal karakter. Udvalget bør overveje, om det ville være nyttigt at tilskynde til internationale udvekslinger mellem nationale avlsforeninger. Forordning (EF) nr. 1467/94 B TILLÆG - UNDERSØGELSEN B. 2 Fuldtekst B. 2. 14 Dyregenressourcer: in wrø-bevarelse Truede arter eller et bestemt dyrs gener kan bevares som levende dyr på deres oprindelige levested (in situ, in vivo), som levende dyr i zoologiske haver eller centre for truede dyr (ex situ, in vivo) eller som frosset sæd, frosne æg eller embryoner (in vitro). In v/vo-bevarelse tilgodeser kulturelle og historiske interesser, gør det muligt at bevare genkombinationer, og regenerationstiden er den kortest mulige. På den anden side er in v/vo-bevarelse bekostelig, materialet er truet af indavlsdepression og mutation samt økonomiske problemer. Nogle men ikke alle lande påberåber sig forordning (EØF) nr. 2078/92, som er en af ledsageforanstaltningerne under reformen af den fælles landbrugspolitik, og som giver mulighed for at yde støtte til ejere af sjældne racer for enkeltdyr. (Det skal her bemærkes, at i september 1994 drøftede Rådet nogle tekniske aspekter ved forordning (EØF) nr. 2078/92 med hensyn til alternative kriterier for sjældenhed og alternative betalingsregler). Da der kan findes dyr af samme (eller nært beslægtede) sjældne race i mere end en medlemsstat, kan der være behov for på EU-plan at koordinere arbejdet i de medlemsstater, som vedligeholder tilsvarende racer. Hvis det for eksempel er umuligt at bevare alle af en gruppe af truede arter, kan deres gener præserveres, ved at der dannes en genpulje med panmixi (det botaniske udtryk: polycross/polykrydsning). Det kan overvejes, om aktiviteter som fx oprettelse af en genpulje for de mest truede arter bør og kan organiseres på EU-plan. Aktiviteterne under forordning (EØF) nr. 2078/92 betragtes som et vigtigt bidrag til in v/vo-bevarelse. Undtagen i forbindelse med forordning (EØF) nr. 2078/92 betragtes in vivo-bevarelse af individuelle lokale racer i de enkelte medlemsstater som et rent medlemsstatsanliggende. B. 2. 15 Dyregenressourcer: in v/Yrø-bevarelse Ved hjælp af in v///-o-bevarelse kan der bevares en stor genetisk mangfoldighed på ubestemt tid; den letter styrede avlsprogrammer, bevarer genpuljer mod introgression (krydsning) og genetisk drift og bevarer potentialet for at anvende nye teknologier. Nogle insisterer på, at det er nødvendigt at bevare æg eller embryoner eller at bevare på stedet. Men der er almindelig enighed om, at opsamling og opbevaring af sæd fra en række handyr er den simpleste, billigste og mest effektive metode til genetisk bevarelse af dyregenressourcer. Den giver sikkerhed mod genetisk erosion både i mindre og i mere talstærke racer. De seneste tal for in vitro-bevareise af sjældne eller truede racer i EU ser ud som følger (data fra EAAP- databanken): Kvæg: i alt 232 racer registreret i medlemsstaterne, sæd opbevaret for 65% af 71 racer, der betragtes som truede Får: i alt 283 racer registreret i medlemsstaterne, sæd opbevaret for 11% af 51 racer, der betragtes som truede Svin: i alt 73 racer registreret i medlemsstaterne, sæd opbevaret for 23% af 30 racer, der betragtes som truede. Forordning (EF) nr. 1467/94 B TILLÆG - UNDERSØGELSEN B. 2 Fuldtekst 1 mange tilfælde er der kun blevet taget prøver fra nogle få handyr. Kun for 5% af alle racer er der taget prøver fra mere en 25 handyr; 25 betragtes af mange eksperter som et absolut minimum. Det skal endvidere bemærkes, at det europæiske kontinent sammenlignet med den øvrige del af verden ligger på førstepladsen, når det gælder antallet af kvæg-, gede-, heste og fåreracer. (EAAP-databasen omfatter 76 gederacer og 110 hesteracer i medlemsstaterne). Dette tyder på, at der er et presserende behov for, at der i Europa gribes ind for at sikre, at der er opbevaret sæd fra et betydeligt antal (mere end 20) af fjernt beslægtede handyr af hver truet og distinkt kvæg-, fåre- og svinerace. Det er ikke nødvendigt at bevare sæd fra hvert handyr og heller ikke fra hver race; en race skal for at være bevarelsesværdig betragtes som genetisk enestående. Medlemsstater, der vedligeholder tilsvarende racer, kan have behov for hjælp til at få deres aktioner koordineret på EU-plan. / andre sammenhænge betragtes in vitro-bevarelse af lokale racer som et anliggende for medlemsstaterne selv i første omgang. Mange af de dyreracer, der for øjeblikket findes i tredjelande, er oprindeligt europæiske. Fx stammer det kvæg, som nybyggerne tog med til Latinamerika, fra Den Iberiske Halvø. / aktionerne vedrørende "europæiske" racer skal der i fornødent omfang tages hensyn til de følger, som resultaterne af genetisk afstandsmaling har på beslægtet arbejde med beslægtede racer i andre lande. Ex. v//M-bevarelse rejser nogle spørgsmål, der endnu ikke er løst, med hensyn til adgangsrettigheder, ejendomsret til afkom og legitime rettigheder, herunder intellektuel ejendomsret til et givent genom. / betragtning af de nuværende vanskelige internationale drøftelser om adgang og ejendomsret til plantegenetiske ressourcer gør EU klogt i at indlage en fælles holdning til dyregenressourcer på forhånd. B. 2. 16 Dyregenressourcer: beskrivelse I januar 1992 nedsatte Kommissionen en ad hoc-gruppe af eksperter. De fastslog især, at der er behov for forskning i genetisk afstandsmaling og kortlægning. I den mellemliggende periode er teknologierne blevet betydeligt mere effektive. Det langsigtede mål med hensyn til bevarelse er at undersøge, i hvilken udstrækning to racer kan have en fælles DNA-arv. Beskrivelse af genetisk afstand giver et bedre videnskabeligt grundlag for at vælge, hvilke racer der bør bevares. Kortlægning af genetisk afstand er en vigtig aktivitet efter den første beskrivelse af hver dyrerace. De opnåede data skal gøres tilgængelige i databaserne. Nogle af de sjældne racer hævdes at være enestående godt tilpasset deres særlige miljø eller at være generelt hårdføre. Databaserne bør indeholde sådanne informationer, men det er vigtigt at anføre pålideligheden heraf, det være sig, om de er udokumenterede, afprøvet af landbrugeren eller underbygget af gentagne forsøg, herunder forsøg på bedriften. Mens beskrivelse er en vigtig aktivitet i henhold til forordning (EØF) nr. 1467/94, er forskningsarbejde med henblik på at afprøve en bestemt hypotese ikke tilskudsberettiget. Det bør måske overvejes under rammeprogrammet at yde støtte til forskning for at afprøve udokumenterede oplysninger om specifikke sjældne racers tilpasningsevne mv. Forordning (EF) nr. 1467/94 B TILLÆG-UNDERSØGELSEN B. 2 Fuldtekst Ved Rådets direktiv 77/504/EØF af 25. juli 1977 (EFT nr. L 206 af 12. 8. 1977, s. 8) (ændret ved Kommissionens beslutning af 27. juli 1994, EFT nr. L 207 af 10. 8. 1994, s. 30) fastsættes der metoder til individprøver og til vurdering af kvægets genetiske værdi. Dataene skal indsamles og offentliggøres af godkendte organer i medlemsstaterne. De EU-fortegnelser, som støttes under forordning (EF) nr. 1467/94, skal ikke nødvendigvis indeholde de disponible data om genetiske værdier, men de skal indeholde henvisninger til, hvor sådanne resultater kan findes. Kortlægning af genomer kan i sidste ende føre til, at der isoleres DNA-sekvenser, som indeholder koden til de træk, som giver hårdførhed, fx tolerance over for parasitter. Det er ikke nødvendigt at indarbejde resultaterne af arbejdet med kortlægning af genomer i de EU-fortegnelser, der støttes under forordning (EF) nr. 1467/94, men det er vigtigt, at disse databaser indeholder henvisninger til, hvor sådanne resultater kan findes. B. 2. 17 Dyregenressourcer: udnyttelse Alle medlemsstater har allerede som parter i konventionen om den biologiske mangfoldighed (juni 1992) forpligtet sig til at udvikle nationale strategier, planer eller programmer for bevarelse og bæredygtig udnyttelse af den biologiske mangfoldighed, herunder den biologiske mangfoldighed i landbruget. Forordning (EF) nr. 1467/94 er en del af EU's planlægning på dette område og omfatter både dyre- og plantegenressourcer. Det er hensigtsmæssigt at klassificere udnyttelsen af dyregenressourcer efter en stigende økonomisk værdiskala: • Kultur i bredeste forstand (fx besøgs landbrug og turistaktiviteter) • Miljøbeskyttelse (fx dyr til afgræsning af brandbælter i skove) • Produktkvalitet (fx Reggiana-kvæg til produktion af parmesanost) • Produktdiversitet (fx supermarkedernes nylige udvidelse af sortimentet til at omfatte kød af vildt og eksotiske dyr som struds og krokodille) • Produktion i særlige miljøer (fx. North Ronaldsay-får, som er tilpasset livet på kystlinjen, og hvis føde består af tang). Mindre udbredte racer kan bruges enten selvstændigt eller i et avlsprogram, hvor de bidrager med halvdelen eller en fjerdedel af genomet i det endelige brugsdyr. Selv om dyrets ejer er udmærket klar over den pågældende races særlige kendetegn og udnyttelsespotentiale, udbredes den i standardlitteraturen. Der kan være behov for at indsamle, afprøve og formidle påstande om sjældne racers landbrugsmæssigt nyttige egenskaber og at fremme officielle afprøvninger af sådanne påstande. ikke altid, og den klassificeres information ikke altid Forordning (EF) nr. 1467/94 xxix B TILLÆG - UNDERSØGELSEN ^^ B2 Fuldtekst B. 2. 18 Særlige kendetegn ved dyregenressourcer Der er blevet fremsat nogen kritik i forbindelse med dyrcprojekter af, at arbejdet skal udføres i seks faser i henhold til forordning (EF) nr. 1467/94; det hævdes, at disse faser ikke er relevante for arbejde med dyr. Da spørgsmålet blev drøftet i programudvalget blev del påpeget, at formålet med rådsforordningens indførelse af faserne er at sikre, at hvert projekt gennemføres på en koordineret og sammenhængende måde. De faser, der blev fastsal i arbejdsprogrammet i forordning (EF) nr. 1467/94, bør ikke ændres i en fremtidig revision, hvis dette bliver på bekostning af god projektstyring. Udvalget har også drøftet dot forhold, at de ikke-statslige organisationers arbejde er meget vigtigt for bevarelsen af genressourcer ikke-statslige organisationer, som deltog i dette program. Det kan være hensigtsmæssigt at gøre særlig brug af ledsageforanstaltningerne i forordning (EF) nr. 1467/94 for at hjælpe ikke-statslige organisationer med at koordinere udarbejdelsen af for slag i henhold til forordning (EF) nr. 1467/94. i medlemsstaterne. Paradoksalt nok var der kun få Udvalget har også drøftet behovet for og vanskelighederne ved forvaltning af genressourcer på tværs af landegrænserne. Det er helt klart meget lettere at gennemføre et tværnationalt samarbejde om truede plantesorter end om truede husdyrracer. Det ville være et første nyttigt skridt, om der blev oprettet og ajourført en fortegnelse over dyreracer i EU med fuldstændige oplysninger om det nuværende antal avishandyr og -hundyr (jf. A. 2. 7, s. ix); som det næste skridt bør der måske indkaldes til et møde, hvor man drøfter de tværnationale aspekier ved forvaltningen af dyregenressourcer i landbruget (medlemsstaterne blev anmodet om at fremsætte deres bemærkninger på det sidste møde, som fandt sted den 16. oktober 1996). Forordning (EF) nr. 1467/94 C TILLÆG - OFFENTLIGGØRELSER C Offentliggørelser i De Europæiske Fællesskabers Tidende Cl Forordning (EF) nr. 1467/94 (EFT nr. L 159 af 28. 6. 1994, s. 1) Teksten til forordningen er vedlagt i bilag C. 1 C. 2 Arbejdsprogram og yderligere oplysninger om indsendelse af forslag til samordnede aktioner og aktioner med omkostningsdeling Informationspakken er vedlagt i bilag C. 2 C. 3 Første indkaldelse af forslag (EFT nr. C 368 af 23. 12. 1994, s. 24) Teksten i Tidende er vedlagt i bilag C. 3 C. 4 Anden indkaldelse af forslag (EFT nr. C 114 af 19. 4. 1996, s. 21) Teksten i Tidende er vedlagt i bilag C. 4 Forordning (EF) nr. 1467/94 D TILLÆG - EU-ERKLÆRINGER D EU-erklæringer D. l EU-erklæring på FAO's forberedende møde for den europæiske region, Nitra, Slovakiet (september 1995) Teksten er vedlagt i bilag D. 1 D. 2 EU-erklæring på det andet ekstraordinære møde i FAO-kommissionen for genressourcer, Rom (marts 1996) Teksten er vedlagt i bilag D. 2 D. 3 EU-erklæring i Leipzig (juni 1996) Teksten er vedlagt i bilag D. 3 D. 4 En foreløbig fortegnelse over EU-bestemmelserne for plantegenressourcer Teksten er vedlagt i bilag D. 4 Forordning (EF) nr. 1467/94 ISSN 0254-1459 KOM(97) 327 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 15 Katalognummer : CB-CO-97-318-DA-C ISBN 92-78-21748-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg