title: Uredba Sveta (ES) št. 1103/97 z dne 17. junija 1997 o nekaterih določbah v zvezi z uvajanjem eura

eurovoc_concepts:
conversion rate
euro
monetary union
third stage of EMU

text: 10/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 31997R1103 19. 6. 1997 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI UREDBA SVETA (ES) št. 1103/97 z dne 17. junija 1997 o nekaterih določbah v zvezi z uvajanjem eura 81 L 162/1 SVET EVROPSKE UNIJE JE (3) ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 235 Pogodbe, ker bo Svet, zato da opredeli pravni okvir uporabe eura, sprejel Uredbo o uvedbi eura na podlagi tretjega stavka člena 109l(4) Pogodbe takoj, ko bodo znane sodelujoče države članice; ker Svet v skladu s členom 109l(4) Pogodbe prvi dan tretje faze določi nepreklicne fiksne menjalne tečaje; (4) (5) ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2), ob upoštevanju mnenja Evropskega monetarnega inštituta (3), (1) (2) ker je Evropski svet na svojem sestanku v Madridu dne 15. in 16. decembra 1995 potrdil, da se tretja faza Eko- januarja 1999, nomske in monetarne unije začne 1. kakor to določa člen 109j(4) Pogodbe; ker bodo za namene te uredbe države članice, ki bodo v skladu s Pogodbo vpeljale euro kot enotno valuto, opredeljene kot „sodelujoče države članice“; ker je bila na sestanku Evropskega sveta v Madridu spre- jeta odločitev, da je pojem „eku“, ki ga Pogodba uporab- lja kot oznako za evropsko valutno enoto, generično ime; ker so se vlade petnajstih držav članic sporazumele, da je ta odločitev dogovorjena in dokončna razlaga zadevnih določb iz Pogodbe; ker se bo ime evropske valute glasilo „euro“; ker bo euro kot valuta sodelujočih držav članic enota s sto podenotami z imenom „cent“; ker je Evropski svet še mnenja, da se mora ime skupne enote ob upoštevanju različnih abeced glasiti enako v vseh uradnih jezikih Evropske unije; (1) UL C 369, 7. 12. 1996, str. 8. (2) UL C 380, 16. 12. 1996, str. 49. (3) Mnenje z dne 29. novembra 1996. ker je za delovanje skupnega trga in za prehod na enotno valuto treba pravno varnost državljanov in podjetij v vseh državah članicah glede na nekatera dolo- čila v zvezi z uvedbo eura zagotoviti že veliko pred začetkom tretje faze; ker bo pravočasno zagotovljena pravna varnost državljanom in podjetjem omogočila, da se nanj kar najbolje pripravijo; ker je tretji stavek člena 109l(4) Pogodbe, ki Svetu dovo- ljuje, da s soglasjem sodelujočih držav članic sprejme druge ukrepe, potrebne za hitro uvajanje enotne valute, pravno utemeljen šele, ko je bilo v skladu s členom 109j(4) Pogodbe potrjeno, katere države članice izpol- njujejo pogoje za uvedbo enotne valute; ker mora zato tudi sklicevanje na člen 235 Pogodbe veljati kot pravna so nujno podlaga za sprejetje tistih predpisov, ki potrebni za pravno varnost; ker bo zato ta uredba sku- paj z zgoraj navedeno uredbo Sveta o uvedbi eura pred- stavljala pravni okvir za euro, pri čemer se je o načelih zanj sporazumel Evropski svet na svojem sestanku v Madridu; ker uvedba eura vpliva na vsakdanje poslova- nje celotnega prebivalstva sodelujočih držav članic; ker se poleg ukrepov iz te uredbe in uredbe, ki bo sprejeta v skladu s tretjim stavkom člena 109l(4) Pogodbe, preso- dijo še dodatni ukrepi, ki predvsem potrošnikom zago- tavljajo uravnotežen prehod; SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 1 ker bo eku v smislu člena 109g Pogodbe in kakor ga opredeljuje Uredba Sveta (ES) št. 3320/94 z dne 22. decembra 1994 o kodifikaciji veljavne zakonodaje Sku- pnosti za opredelitev ekuja po začetku veljavnosti Pogodbe o Evropski uniji (1), s 1. januarjem 1999 prene- hal veljati kot košarica valut in ga bo kot samostojna valuta nadomestil euro; ker odločitev Sveta o določitvi menjalnih tečajev sama po sebi ne spremeni zunanje vrednosti eura; ker to pomeni, da bo euro nadomestil eku v njegovi sestavi kot košarica valut; ker je Uredba (ES) št. 3320/94 zato brezpredmetna in se razveljavi; ker pri sklicevanju na eku v pravnih instrumentih velja domneva o dogovoru strani, da se nanj sklicujejo v smi- slu člena 109g Pogodbe in kakor ga opredeljuje zgoraj navedena Uredba; ker velja, da je to domnevo ob upoš- tevanju namenov pogodbenih strani mogoče ovreči; (10) (11) ker Svet v skladu s prvim stavkom člena 109l(4) Pogodbe opredeli menjalne tečaje za euro, izražene v vseh nacionalnih valutah sodelujočih držav članic; ker se ti menjalni tečaji uporabljajo za vsako preračunavanje med eurom in nacionalnimi valutnimi enotami ali med različnimi nacionalnimi valutnimi enotami; ker je pri preračunavanju med različnimi nacionalnimi valutnimi enotami rezultat opredeljen na podlagi stalnega algo- ritma; ker bi uporaba inverznih menjalnih tečajev pome- nila zaokroževanje in bi utegnila povzročiti precej nena- tančne rezultate, še posebno pri velikih zneskih; ker je za uvedbo eura potrebno zaokroževanje denarnih zneskov; ker je treba za delovanje skupnega trga in pra- vočasne priprave na nemoteni prehod v Ekonomsko in monetarno unijo zgodaj opredeliti pravila za zaokrože- vanje; ker ta pravila ne vplivajo na načine zaokroževa- nja, konvencije ali nacionalne predpise za zaokroževanje, ki omogočajo visoko stopnjo natančnosti vmesnih izra- čunov; 82 (6) (7) ker velja splošno priznano pravno načelo, da uvedba nove valute ne vpliva na kontinuiteto pogodb in drugih pravnih instrumentov; ker je treba spoštovati načelo svo- bodnega sklepanja pogodb; ker je načelo kontinuitete skladno z morebitnimi drugimi dogovori držav članic v zvezi z uvedbo eura; ker je za zagotovitev pravne var- nosti in jasnosti primerno izrecno potrditi, da načelo kontinuitete pogodb in drugih pravnih instrumentov velja tudi pri nadomestitvi nekdanjih nacionalnih valut z eurom in nadomestitvi ekuja v smislu člena 109g Pogodbe in kakor ga opredeljuje Uredba (ES) št. 3320/ 94 z eurom; ker to še zlasti pomeni, da pri dolžniških vrednostnicah s fiksnimi obrestnimi merami uvedba eura ne vpliva na nominalne obresti, ki jih mora plačati dolž- nik; ker so predpisi o kontinuiteti, ki morajo gospodar- skim subjektom in predvsem potrošnikom zagotavljati pravno varnost in preglednost, smotrni le, če začnejo čim prej veljati; (8) ker uvedba eura spreminja monetarno zakonodajo vsake sodelujoče države članice; ker je priznavanje monetarne zakonodaje držav članic univerzalno priznano načelo; ker bo izrecna potrditev načela kontinuitete korak na poti k priznavanju kontinuitete pogodb in drugih prav- nih instrumentov s strani sodnih oblasti tretjih držav; (9) ker pojem „pogodba“, s katerim so opredeljeni pravni instrumenti, pomeni vse vrste pogodb, ne glede na to, kako so sklenjene; (1) UL L 350, 31. 12. 1994, str. 27. (12) ker so za zelo natančno preračunavanje menjalni tečaji opredeljeni kot šestmestno število z značilnimi mesti; ker je šestmestni tečaj z značilnimi mesti tečaj, sestavljen iz šestih številk, ki so razvrščene od leve proti desni in se ne začenjajo z ničlo, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 V tej uredbi: — „pravni instrumenti“ pomenijo vsa zakonodajna in statu- tarna določila, upravne akte, sodne odločbe, pogodbe, eno- stranske pravne akte, plačilne instrumente razen bankovcev in kovancev ter druga sredstva s pravnim učinkom, — „sodelujoče države članice“ pomenijo tiste države članice, ki v skladu s Pogodbo uvedejo enotno valuto, — „menjalni tečaji“ pomenijo nepreklicno določene menjalne tečaje, ki jih Svet sprejme v skladu s prvim stavkom člena 109l(4) člena Pogodbe, — „nacionalne valutne enote“ pomenijo valutne enote sodelu- jočih držav članic, kakor so te opredeljene na dan pred začetkom tretje faze gospodarske in denarne unije, 10/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 83 — „enota eura“ pomeni enoto enotne valute, kakor jo določa Uredba o uvedbi eura, ki bo začela veljati na dan začetka tretje faze gospodarske in denarne unije. 2. Menjalni tečaji se pri preračunavanju ne zaokrožujejo in ne krajšajo za eno ali več mest. Člen 2 1. Vsako sklicevanje v pravnih instrumentih na eku v smislu člena 109g in kakor ga določa Uredba (ES) št. 3320/94, se zamenja s sklicevanjem na euro po tečaju en euro proti enemu ekuju. Sklicevanje v pravnih instrumentih na eku brez tovrstne opredelitve se šteje za sklicevanje na eku v smislu člena 109g in kakor ga določa Uredba (ES) št. 3320/94, pri čemer velja, da je to domnevo ob upoštevanju namenov pogodbenih strani mogoče ovreči. 2. Uredba (ES) št. 3320/94 se razveljavi. Ta člen se začne uporabljati s 1. januarjem 1999 na pod- 3. lagi odločbe v skladu s členom 109j(4) Pogodbe. Člen 3 Uvedba eura posledično ne vpliva na spremembo pogojev iz iz njih, pravnih instrumentov in ne odvezuje od obveznosti prav tako ne opravičuje neizpolnjevanja teh obveznosti in pogodbenim strankam ne daje pravice, da enostransko spreme- nijo ali odpovejo tovrstni instrument. Ta določba velja s pridrž- kom glede na morebitne dogovore pogodbenih strank. 3. Menjalni tečaji se uporabljajo za preračunavanje med enoto eura in nacionalnimi valutnimi enotami v obe smeri. iz menjalnih tečajev, se ne Inverzni menjalni tečaji, uporabljajo. izpeljani 4. Denarni zneski, ki se preračunavajo iz ene nacionalne valutne enote v drugo, se najprej preračunajo v denarni znesek, izražen v enotah eura, pri čemer tega ni dovoljeno zaokrožiti na manj kakor tri decimalke, ki se nato preračuna v drugo nacionalno valutno enoto. Pri tem ni dovoljeno uporabljati nobene druge metode preračunavanja, razen če ta pripelje do istih rezultatov. Člen 5 Denarni zneski, ki jih je treba plačati ali vknjižiti potem, ko je bil znesek v skladu s členom 4 preračunan in zaokrožen v enote eura, se zaokrožijo navzgor ali navzdol na najbližji cent. Denarni zneski, ki jih je treba plačati ali vknjižiti in so preraču- nani v nacionalno valutno enoto, se zaokrožijo navzgor ali navzdol na najbližjo nacionalno podenoto, če ta ni določena, pa na najbližjo enoto bodisi v skladu z nacionalno zakonodajo bodisi prakso na večkratnik ali del podenote ali enote nacio- nalne valutne enote. Če je rezultat preračunavanja znesek, ki je točno na sredini, se ta zaokroži navzgor. Člen 4 Člen 6 1. Menjalni tečaji so določeni za en euro, izražen v vsaki od nacionalnih valut sodelujočih držav članic. Določeni so kot šestmestno število z značilnimi mesti. Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Luxembourgu, 17. junija 1997 Za Svet Predsednik A. JORRITSMA-LEBBINK


title: Richtlijn 97/24/EG van het Europees Parlement en de Raad van 17 juni 1997 betreffende bepaalde onderdelen of eigenschappen van motorvoertuigen op twee of drie wielen

eurovoc_concepts:
anti-pollution device
approval
safety device
signalling device
technical standard
two-wheeled vehicle

formats: html pdfa1b print


title: Directiva 97/24/CE do Parlamento Europeu e do Conselho de 17 de Junho de 1997 relativa a determinados elementos ou características dos veículos a motor de duas ou três rodas


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) yhteisön tiettyihin CN-koodiin 5607 kuuluviin tuotteisiin soveltaman 12 prosentin tullitason uudelleen käyttöön ottamisesta

eurovoc_concepts:
Brazil
CCT duties
GATT
tariff preference
textile fibre

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 17. 06. 1997 KOM(97) 301 lopull. 97/0167 (ACC) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY^ yhteisön tiettyihin CN-koodiin 5607 kuuluviin tuotteisiin soveltaman 12 prosentin tullitason uudelleen käyttöön ottamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Vuoden 1989 tammikuussa Brasilian viranomaiset ottivat käyttöön vienti veron, joka oli 13 prosenttia sisalkuitujen vapaasti aluksessa -hinnasta. Käsiteltyjen sisaltuotteiden brasilialaiset viejät kuitenkin vapautettiin tästä verosta. Ottaen huomioon yhteisön jalostusteollisuuteen kohdistuvan vahingon vaaran yhteisö aloitti neuvottelut Brasilian kanssa GATT:in puitteissa XXII artiklan 1 kohdan mukaisesti. Molempia tyydyttävään ratkaisuun ei kuitenkaan ole päästy. Näissä olosuhteissa syrjivää järjestelmäänsä yhteisö päätti GATT-sopimuksen XXVIII artiklan nojalla 12 prosentin sidotun tullitason suspendoimisesta seuraavien tuotteiden osalta: ja Brasilian kannustamiseksi muuttamaan 5607 ja Side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla tai muovi- tai kumivaippaiset: - sisalia: 5607 21 00 lyhdelanka ja paalinaru 5607 29 muut: 5607 29 10 suurempi kuin 100 000 desitexiä (10 g/m) 5607 29 90 enintään 100 000 desitexiä (10 g/m) Yhteisö päätti sidottujen lopullisen muuttamisen sijaan, koska tämä mahdollisti neuvottelujen jatkamisen Brasilian kanssa molempia osapuolia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. suspendoimisesta niiden tullitasojen Neuvoston asetuksella 283/911 yhteisö vahvisti vastaavasti autonomisten tullien tason samojen tuotteiden osalta 25 prosenttiin. sitomaan Uruguayn kierroksen neuvottelujen sisaltuotteiden välisellä 12 prosenttiin. Yhteisön tullin kirjeenvaihdolla määrättiin, että kyseistä myönnytystä sovelletaan edellyttäen, että Brasilian viranomaiset poistavat kyseisiin tuotteisiin sovellettavat vienti verot, ja sitä sovelletaan niin kauan kuin muita samanlaisia veroja ei oteta käyttöön. tarjoutui ja Brasilian aikana yhteisö Tässä yhteydessä yhteisö sitoutui soveltamaan 12 prosentin tullitasoa sitten, kun Brasilian viranomaiset voivat vahvistaa poistaneensa lopullisesti Paraiban ja Bahian osavaltioiden, jotka ovat sisalkuitujen pääasiallisia tuottajia ja viejiä, soveltamat vientiverot. 1 Neuvoston asetus N:o 283/91, 4. 2. 91. EYVL N° L 35, 7. 2. 1991, s. l X Brasilia on vahvistanut kirjeitse säädöksen "Convenio ICMS 33/94" ja säädösten 16293/94 ja 3237 hyväksymisen, joilla Bahian ja Paraiban osavaltioista peräisin oleva sisalkuitujen vienti vapautetaan lopullisesti kyseisestä vientiverosta. Kyseiset toimenpiteet eivät kuitenkaan ole poistaneet kaikkea sisalkuidun vientiin kohdistuvaa syrjivää verotusta. Brasilia on vahvistanut kirjeitse, että 13 päivänä syyskuuta 1996 hyväksytyllä täydentävällä lailla vapautettiin ICMS-verosta kaikkien alkutuotteiden ja teollisten puolijalosteiden, mukan lukien sisalkuidut, vienti kaikissa Brasilian osavaltioissa. Päätelmä Komission mielestä tämä järjestely on molempia osapuolia tyydyttävä vahvistaen uudelleen samat edellytykset, jotka olivat voimassa ennen vuotta 1989. Komissio suosittaa, että neuvosto päättää välittömästi kyseisiin tuotteisiin sovellettavan 12 prosentin tullitason uudelleen käyttöön ottamisesta. Kyseinen 12 prosentin tullitaso otetaan uudelleen käyttöön sillä edellytyksellä, että Brasilia ei myöhemmin ota käyttöön sisalkuituihin sovellettavia vientiveroja tai vaikutukseltaan vastaavia veroja. 3 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) yhteisön tiettyihin CN-koodiin 5607 kuuluviin tuotteisiin soveltaman 12 prosentin tullitason uudelleen käyttöön ottamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että Euroopan yhteisö alensi ja sitoi CN-koodeihin 5607 21 00, 5607 29 10 ja 5607 29 90 kuuluvien käsiteltyjen sisaltuotteiden tai muiden Agave-sukuisista kasveista saatujen tekstiilikuitutuotteiden tuontitullin 12 prosentin tasolle Tokion kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen yhteydessä, kyseisten tuotteiden 12 prosentin sidottu tullitaso poistettiin myöhemmin GATT- sopimuksen XXVIII artiklan määräysten mukaisesti ja korvattiin neuvoston asetuksella (ETY) N:o 283/91 25 prosentin autonomisella tullilla, Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen yhteydessä komissio sitoutui ottamaan uudelleen käyttöön 12 prosentin tullitason sitten, kun Brasilia on lopullisesti poistanut Paraiban ja Bahian osavaltioiden sisalkuituihin soveltaman vientiveron; yhteisö teki tämän sitoumuksen sillä ehdolla, että Brasilia ei sovella kyseisten tuotteiden vientiin uusia vientiveroja eikä vaikutukseltaan vastaavia veroja, ja Brasilia on vahvistanut, että sisalkuitujen vienti on vapautettu ICMS-verosta kaikissa Brasilian osavaltioissa 13 päivänä syyskuuta 1996 hyväksytyn täydentävän lain 87/96 mukaisesti; tämän vuoksi on nyt aiheellista ottaa uudelleen käyttöön 12 prosentin tullitaso ja kumota neuvoston asetus (ETY) N:o 283/91 edellä sanotun huomioon ottamiseksi; edellä mainittu ehto säilytetään, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: -4 1 artikla Muutetaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liite I seuraavasti: CN- koodi Tavaran kuvaus Tulli autonominen tulli (%) sopimustulli (%) Paljous- yksikkö 5607 Side-, ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai ja myös kyllästetyt, punotut päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla tai kumivaippaiset : tai muovi- 5607 10 00 - muuttumaton muuttumaton muuttumaton sisalia sukuisista tekstiiliainetta tai muuta Agave- saatua kasveista 5607 21 00 - - lyhdelanka ja paalinaru 5607 29 - - muut : 5607 2910 - - - suurempi kuin 100 000 desitexiä (10 g/m) 5607 29 90 - - -enintään 100 000 desitexiä (10 g/m) 16 16 16 12 12 12 Kumotaan neuvoston asetus (ETY) N:o 283/91. 2 artikla 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 6- RAHOITUSSELVITYS 1 osa: Taloudelliset vaikutukset 1. Ehdotus neuvoston asetukseksi 12 prosentin tullitason uudelleen käyttöön ottamisesta tiettyjen sisaltuotteiden osalta. 2. Budjettikohta: (tulojen menetys: ei tiedossa) 4. Toimen kuvaus: Ehdotettu asetus on seurausta yhteisön Uruguayn kierroksella tekemästä sitoumuksesta ottaa uudelleen käyttöön 12 prosentin tulli sitten, kun Brasilia on poistanut sisalkuituihin soveltamansa vientiveron, jonka vuoksi yhteisön oli nostettava sisaltuotteiden tulli 25 prosenttiin. Tulolaji: Kolmansien maiden tuonnista saatavien tullitulojen menetys. Tulojen muutos: Nykyisen 25 prosentin tullin aleneminen 12 prosenttiin merkitsee suunnilleen 0,2 miljoonan ecun tullitulojen menetystä. 5. 6. 7- ISSN 1024-4492 KOM(97) 301 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 10 03 Luettelonumero : CB-CO-97-289-FI-C ISBN 92-78-21437-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Решение № 1336/97/ЕО на Европейския Парламент и на Съвета от 17 юни 1997 година относно поредица от насоки за трансевропейски телекомуникационни мрежи

eurovoc_concepts:
EU aid
action programme
project of common interest
trans-European network
transmission network

formats: pdf print xhtml

text: 214 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 21 31997D1336 11. 7. 1997 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 183/12 РЕШЕНИЕ № 1336/97/ЕО НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА от 17 юни 1997 година относно поредица от насоки за трансевропейски телекомуникационни мрежи ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, (3) като взеха предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално първия параграф на член 129г от него, като взеха предвид предложението на Комисията (1), като взеха предвид становището на Икономическия и социален комитет (2), като взеха предвид становището на Комитета на регионите (3), като действат в съответствие с процедурата, установена в член 189б от Договора (4), в светлината на съвместния текст, одобрен на 16 април 1997 г. от Помирителния комитет, (1) (2) като имат предвид, че с изграждането и развитието на трансевропейски телекомуникационни мрежи се цели гарантиране на движението и обмена на информация на цялата територия на Общността; като имат предвид, че тези средства за оборудване са предварително условие да се даде възможност на гражданите и индустрията — особено на малките и средни предприятия (МСП) — в Общността да извлекат пълна полза от потенциала на телекомуникациите с цел да се реализира изграждането на „информационно общество“, при което развитието на приложения, услуги и телекомуникационни мрежи ще бъде от съществено значе- ние с оглед на гарантиране на достъп на всеки гражданин, дружество или публична власт, включително в по-слабо развитите или периферни региони, до всякакъв вид или количество информация, от която се нуждаят; като имат предвид, че в своята Бяла книга растеж, конкурентоспособност и заетост, Комисията наблегна на значимостта на проблема за изграждане на информационно общество, което чрез въвеждане на нови форми на иконо- мически, политически и социални отношения, ще помогне на Съюза да приеме новите предизвикателства на следващия век, включително предизвикателството за създаване на работни места; като имат предвид, че това беше признато от Европейския съвет от Брюксел от м. декември 1993 г. ; (1) ОВ C 302, 14. 11. 1995 г. , стр. 23 и ОВ C 175, 18. 6. 1996 г. , стр. 4. (2) ОВ C 39, 12. 2. 1996 г. , стр. 20. (3) ОВ C 129, 2. 5. 1996 г. , стр. 32. (4) Становище на Европейския парламент от 1 февруари 1996 г. (ОВ C 47, 19. 2. 1996 г. , стр. 15), Обща позиция на Съвета от 21 март 1996 г. (ОВ C 134, 6. 5. 1996 г. , стр. 18) и Решение на Европейския парла- мент от 17 юли 1996 г. (ОВ C 261, 9. 9. 1996 г. , стр. 59). Решение на Европейския парламент от 14 май 1997 г. и Решение на Съвета от 26 май 1997 г. като имат предвид, че вътрешният пазар представлява зона без граници, в рамките на която трябва да бъде гарантирано свободното движение на стоки, хора, капитали и услуги, и където приетите вече мерки от Общността или мерките в процес на приемане изискват значителен обмен на инфор- мация между физически лица, икономически оператори и административни структури; като имат предвид, че фактът, че съществуват ефективни средства за информационен обмен е от жизнено значение за усъвършенстване на конкурентоспособността на предприятията; като имат предвид, че този информационен обмен може да бъде трансевропейски телекомуникационни гарантиран от на че предвид, имат като мрежи; трансевропейски мрежи ще укрепи социалното и икономи- ческо сближаване в Общността; наличието като имат предвид, че чрез изграждането и развитието на трансевропейски телекомуникационни мрежи трябва да се постигне свободен обмен на информация между физически лица, икономически оператори и административни струк- тури, при зачитане правото на физическите лица на личен живот, както и правото на интелектуална и индустриална собственост; като имат предвид, че през м. юни 1994 г. , в своя доклад „Европа и глобалното информационно общество“, изготвен от членове на група от изтъкнати представители на индустрията за съвещанието за Европейския съвет от Корфу на 24 и 25 юни 1994 г. , те препоръчаха въвеждането на трансевропейски телекомуникационни мрежи и гарантира- нето на тяхната взаимна връзка с всички европейски мрежи; като имат предвид, че в доклада мобилните комуникации се определят като стълб на информационното общество, чиито потенциал трябва да бъде увеличен; като имат предвид, че Европейският съвет от Корфу одобри по принцип тази пре- поръка; като имат предвид, че тези препоръки бяха последвани от съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета, озаглавено „Пътят на Европа към информационното общество: план за действие“; като имат предвид, че в изводите от срещата на Съвета на 28 септември 1994 г. относно този план за действие се набляга на факта, че бър- зото развитие на информационни структури с високо каче- ство е от съществено значение за Общността на базата на глобален, съгласуван и балансиран подход; (4) (5) (6) (7) като имат предвид, че член 129в от Договора изисква от Общността да се установи поредица насоки за целите, прио- ритетите и широкия спектър от мерки, предвидени в 13/т. 21 BG Официален вестник на Европейския съюз 215 сферата на трансевропейските мрежи; като имат предвид, че настоящите насоки трябва да определят проекти от общ интерес; като имат предвид, че трансевропейски мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура обхва- щат трите нива, съставляващи тези мрежи: приложения, основни услуги и основни мрежи; (8) (9) като имат предвид, че информационното общество не може да се развива без съществуването на достъпни приложения, и по-специално, на приложения от колективен интерес, обръщайки се по възможно най-добрия начин към нуждите на потребителя и отчитайки, когато е целесъобразно, нуж- дите на възрастните и лицата с увреждания; като имат предвид, че приложенията по този начин ще формират основната част на проектите от общ интерес; като имат предвид, че в приложенията, свързани с работата в телеко- муникациите, трябва да се отчетат правните разпоредби по отношение на правата на работещите в тази сфера, прила- гани в съответните държави-членки; като имат предвид, че в много случаи проекти от общ инте- рес може вече да се изпълняват в рамките на съществува- щите телекомуникационни мрежи, и по-специално евро- пейската ISDN (Цифрова мрежа за интегрирани услуги), като съответно предлагат трансевропейски приложения; като имат предвид, че трябва да се изготвят насоки за специфициране на тези проекти от общ интерес; (10) като имат предвид, че трябва да има координация между реализирането на избраните предложения и подобни ини- циативи, приети на национално или регионално равнище в Общността; (11) като имат предвид, че при избора и изпълнението на такива проекти трябва да се отчитат всички инфраструктури, пред- лагани от досегашни и нови доставчици; (14) (15) (16) (17) (12) (13) като имат предвид, че на 9 ноември 1995 г. Европейският парламент и Съветът приеха Решение № 2717/95/ЕО относно поредица от насоки за развитието на EURO-ISDN (Цифрова като трансевропейска мрежа (1); интегрирани услуги) мрежа за се ISDN, като имат предвид, че настоящите мрежи, които включват развиват по посока на съществуващата превръщането предлагащи им в модерни мрежи, широколентова ISDN за пренасяне на разнообразен поток от данни, която може да се адаптира към различни нужди, и по-специално към доставката на мултимедийни услуги и приложения; като имат предвид, че резултатът от тази еволюция ще интегрирани широколентови комуникационни мрежи (IBC мрежи); като въвеждането бъде на (1) ОВ L 282, 24. 11. 1995 г. , стр. 16. IBC мрежите ще представляват имат предвид, оптималната платформа за приложения на информацион- ното общество; че като имат предвид, че дейността по програмата RACE (про- грама за специфични научни изследвания и технологично развитие) в областта на комуникационните технологии (1990—1994 г. )), установена в Решение 91/352/ЕИО (2), е подготвила основата и е осигурила технологична база за въвеждането на IBC мрежи в Европа; като имат предвид, че дейността по програма Есприт (Спе- циална програма за научни изследвания и технологично развитие, вкл. демонстриране, в областта на информацион- ните технологии (1994—1998 г. )), установена в Решение 94/802/ЕО (3), е подготвила основата и е осигурила технологичната база за въвеждането на информационни технологични приложения; като имат предвид, че резултатите от дейността по програ- мите за специфични научни изследвания и технологично развитие в областта на телематичните системи от общ инте- рес (1991—1994 г. ), установена в Решение 91/353/ЕИО (4) и специалната програма за научни изследвания и технологично развитие, вкл. демонстриране, в областта на телематичните интерес (1994—1998 г. ), установени в Решение 94/801/ЕИО (5) подготвят основата за въвеждане на взаимно използваеми приложения от общ интерес за цяла Европа; приложения общ от като имат предвид, че трябва да се гарантира ефективна координация между развитието на трансевропейските комуникационни мрежи, които трябва да бъдат адресирани към реални проблеми, без опити за разработване на чисто експериментални проекти, както и между различни про- грами на Общността, и по-специално специфичните про- грами от четвъртата рамкова програма за научни изследва- ния, технологично развитие и демонстриране, програми в полза на МСП, информационно-съдържателно ориентирани програми (като INFO 2000 и MEDIA II) и други дейности на информационното общество; като имат предвид, че такава координация трябва да се гарантира и с проектите, предвидени с решения на Европейския парламент и на Съвета, отнасящи се до трансевропейски мрежи; (18) като имат предвид, че мерките, целящи гарантиране на съв- местна работа на телематичните мрежи между администра- тивните структури, са в рамките на приоритетите, приети във връзка с настоящите насоки за трансевропейски теле- комуникационни мрежи; (2) ОВ L 192, 16. 7. 1991 г. , стр. 8. (3) ОВ L 334, 22. 12. 1994 г. , стр. 24. (4) ОВ L 192, 16. 7. 1991 г. , стр. 18. (5) ОВ L 334, 22. 12. 1994 г. , стр. 1. BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 21 216 (19) (20) като имат предвид, че в своето съобщение от 24 юли 1993 г. относно подготвителните действия в областта на трансевропейските мрежи по отношение на интегрираните широколентови комуникации (IBC), Комисията призна необходимостта от предприемане на подготвителни дейно- сти заедно с представители на отделните сектори за изгот- вяне на подходящи указания; като имат предвид, че резул- татът от тези действия формира базата за насоките, отнасящи се до IBC мрежи в настоящото решение; като имат предвид, че телекомуникационният сектор е в непрекъснат процес на либерализиране; като имат предвид, че развитието на трансевропейски приложения, основни услуги и основни мрежи ще разчита все повече на частната инициатива; като имат предвид, че трансевропейското развитие в отделните сектори трябва да удовлетвори пазарното търсене в европейски мащаб или действителните и измерими нужди на обществото, които не са подвластни единствено на пазарни сили; като имат предвид, че отчи- тайки това, към заинтересованите представители на сектора ще бъдат отправени покани да представят, чрез молби или подходящи процедури, предлагащи еднакви възможности за всички, специфични предложения; като имат предвид, че тези процедури трябва да бъдат определени; като имат предвид, че комитет ще подпомага Комисията при специфицирането на проекти от общ интерес; (21) като имат предвид, че modus vivendi между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно изпълнителните мерки за действия, приети в съответствие с процедурата, изложена в член 189б от Договора, беше сключено на 20 декември 1994 г. (1); (22) като имат предвид, че проекти от общ интерес, свързани с територията на държава-членка, изискват одобрението на съответната държава-членка; (23) (24) като имат предвид, че Комисията и държавите-членки ще трябва да предприемат действия за гарантиране на съв- местна работа на мрежите и за координиране, от една страна, на дейностите на държавите-членки, насочени към трансевропейски телекомуникационни въвеждане на мрежи, и, от друга страна, на съпоставими национални про- екти, само до степен необходима за гарантиране на цялостно сближаване като имат предвид, че за оптималното развитие на инфор- мационното общество е от особено значение да се гаран- тира ефективен обмен на информация между Общността и трети страни, и по-специално държавите страни по Спора- зумението за Европейско икономическо пространство или страните, сключили споразумение за асоцииране с Общ- ността; (25) като имат предвид, че независимо от всичко дейности, пред- приети в контекста на настоящите насоки, са предмет на (1) ОВ C 102, 4. 4. 1996 г. , стр. 1. пълно прилагане правилата на конкуренцията, установени в Договора и съобразени със законодателството за прила- гане, ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ: Член 1 спектър от мерки, Настоящото решение определя насоки за целите, приоритетите и широкия сферата на трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура. С тези насоки се определят проекти от общ интерес чрез изреждане на проектите в приложение I и формулиране на процедура и критерии за тяхното специфициране. предвидени в Член 2 Общността подкрепя взаимовръзката на мрежите в сферата на телекомуникационната инфраструктура, установяването и разви- тието на взаимно използваеми услуги и приложения, както и достъп до тях, с цел: — улесняване на прехода към информационното общество, както и предоставяне на възможност за придобиване на практически опит при въвеждането на нови мрежи и приложения и социал- ния ефект от тази дейност, насърчаване процеса на удовлетво- ряване на социални и културни нужди и подобряване каче- ството на живота, — подобряване конкурентноспособността на фирмите от Общ- ността, и по-специално на МСП, и укрепване на вътрешния пазар, — укрепване на социалното и икономическо сближаване, отчи- тайки по-специално нуждата да се свързват островните, заобиколените от суша и периферните региони на Общността, — ускоряване развитието на нови дейности в райони с икономи- чески растеж, и в резултат от това създаване на нови работни места. Член 3 Приоритетите за реализиране на целите, посочени в член 2 са: — проучване и доказване на техническо-икономическата осъ- ществимост, последвано от въвеждане на приложенията, подпомагащи развитието на европейско информационно общество, и по-специално приложенията от колективен инте- рес, — проучване и доказване на техническо-икономическата осъ- ществимост, последвано от въвеждане на приложенията, допринасящи за икономическата и социална интеграция, чрез подобряване достъпа до информация на територията на цялата Общност и базирайки се на европейското културно разнооб- разие, 13/т. 21 BG Официален вестник на Европейския съюз 217 — стимулиране на трансграничните междурегионални инициа- тиви и на инициативите, включващи различни региони, и по-специално по-малко облагодетелстваните, за въвеждане на трансевропейски услуги и приложения, — проучване и доказване на техническо-икономическата осъ- ществимост, последвано от въвеждане на приложенията, допринасящи за укрепване на вътрешния пазар и създаване на работни места, и по-специално тези, предлагащи на МСП сред- ства за подобряване на тяхната конкурентоспособност на тери- торията на Общността и в световен мащаб, — установяване, техническо- проучване и доказване на икономическата осъществимост, последвано от въвеждане на трансевропейски основни услуги, предоставящи непрекъснат достъп до всякакъв вид информация, включително в селски и периферни райони, и взаимно приложими с еквиваленти услуги на световно ниво, — проучване и доказване на техническо-икономическата осъ- ществимост на нови интегрирани широколентови комуника- ционни (IBC) мрежи, при необходимост от такива приложе- ния и услуги, и насърчаване установяването на взаимовръзка между такива мрежи, — установяване и отстраняване на празнотите и липсващите звена за ефективна взаимовръзка и съвместна работа на всичките компоненти на телекомуникационните мрежи на територията на Общността и в световен мащаб, като се обърне специално внимание на основни телекомуникационни мрежи, дефини- рани в приложение I. Член 4 Широкият спектър от мерки, които трябва да се изпълнят за постигане на целите, дефинирани в член 2, обхваща: — стимулиране на доставките и ползването на услуги и прило- жения за МСП и професионални потребители, които представ- ляват източник на заетост и икономически растеж, — поощряване на взаимовръзката между мрежите, на взаимната приложимост на широколентови услуги и приложения и на съответната инфраструктура, и по-специално за мултимедийни приложения, както и на взаимната приложимост между съществуващи и широколентови услуги и приложения. Член 5 на на трансевропейските мрежи Развитието телекомуникационната инфраструктура се осъществява съгласно настоящото решение чрез изпълняване на проекти от общ интерес. Проектите от общ интерес са изредени в приложение I. сферата в Член 6 В съответствие с членове 7, 8 и 9 проекти от общ интерес, изредени в приложение I, се определят, използвайки критериите, посочени в приложение II. Специфицираните проекти са подходящи за финансова подкрепа от Общността в съответствие с Регламент (ЕО) № 2236/95 на Съвета от 18 септември 1995 г. относно определяне на общи правила за отпускане на финансова помощ от Общността в областта на трансевропейските мрежи (1). Член 7 на 1. Въз основа на приложение I Комисията, след консултации с други и представители трансевропейски политики, изготвя работна програма, приета в съответствие с процедурата, установена в член 8, и после при- стъпва към отправянето на покани за предложения. вземайки предвид сектора — специфициране на проектите от общ интерес чрез съставяне на работна програма, 2. Комисията проверява дали проектите, свързани с територията на държава-членка, са одобрени от съответната държава-членка. — действия, насочени към по-добро разбиране на ползите от страна на физически лица, икономически оператори и адми- нистративни структури, които те могат да извлекат от новите модерни трансевропейски телекомуникационни услуги и при- ложения, — действия, насочени към стимулиране на съвместни инициативи предприети от потребители и доставчици за стартиране на про- екти в сферата на трансевропейските телекомуникационни мрежи, и по-специално IBC мрежи, — подкрепа, в рамките на методите установени в Договора, на действия по отношение на проучването и доказването на осъществимостта на проектите, последвано от въвеждане на приложенията, и по-специално приложения от колективен интерес, на насърчаване обществено/частно сътрудничество, и по-специално чрез партньорство, установяването както и Член 8 1. Комисията е отговорна за прилагането на настоящото решение. 2. За случаите, посочени в член 9, параграф 1, Комисията се под- помага от комитет, съставен от представители на държавите- членки и председателстван от представител на Комисията. Представителят на Комисията предоставя на комитета проект за мерките, които трябва да се вземат. Комитетът представя стано- вище по проекта в срок, който председателят може фиксира спо- ред неотложността на проблема. Становището се представя от мнозинството, предвидено в член 148, параграф 2 от Договора в (1) ОВ L 228, 23. 9. 1995 г. , стр. 1. 218 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 21 случай на решения, които Съветът трябва да приеме по предложе- ние на Комисията. Гласовете на представителите на държавите- членки се претеглят по начина, посочен в този член. Председате- лят не гласува. Комисията приема предвидените мерки, ако те са в съответствие със становището на комитета. Ако предвидените мерки не са в съответствие със становището на комитета, ако няма представено становище, тогава Комисията неза- бавно прави предложение до Съвета относно мерките, които трябва да се вземат. Съветът действа с квалифицирано мнозинство. Ако след изтичане на тримесечен срок от отнасянето на въпроса към Съвета, последният не е предприел никакво действие, предло- жените мерки се приемат от Комисията. Член 9 1. Процедурите, установени в член 8, се прилагат към: Член 12 Настоящото решение не е в ущърб на финансов ангажимент, поет от държава-членка или Общността. Член 13 страните, сключили споразумение по Споразумението или Участието на трети страни, и по-специално държави, които са Европейско икономическо страна за пространство, за асоцииране с Общността, могат да бъдат оторизирани от Съвета на база разглеждане на всеки отделен случай в съответствие с процедурата, изложена в член 228 от Договора, с цел да им се даде възможност да допринесат за изпълнението на проекти от общ интерес и да подпомогнат осъществяването на взаимовръзка и съвместна работа на телекомуникационните мрежи, при условие че това не води до увеличаване на помощта, отпусната от Общността. — изготвянето и осъвременяването на работната програма, упо- Член 14 мената в член 7, — определянето на съдържанието на поканите за предложения, — специфицирането на проекти от общ интерес, използвайки критериите, посочени в приложение II, — определянето на допълнителна подкрепа и координационни действия, — мерките, които трябва да се вземат за оценка на изпълнението на работната програма на финансово и техническо ниво. 2. Комисията информира комитета, на всяко свое заседание, за напредъка в изпълнението на работната програма. Член 10 На всеки три години Комисията представя доклад за изпълнението на настоящото решение на Европейския парламент, Съвета, Икономическия и социален комитет и Комитета на регионите. Докладът съдържа оценка на резултатите, постигнати с подкрепата на Общността в различните области на проекта във връзка с общите цели, и съдържа преценка за социалния и обществен отзвук от въвеждането на приложенията. Наред с този доклад Комисията прави съответни предложения за ревизия на приложение I към настоящото решение въз основа на техническите постижения и придобития опит. При липса на решение до 31 декември на четвъртата година, приложение I се счита за загубило сила, освен по отношение на поканите за предложения, които вече са публикувани в Официален вестник на Европейските общности преди тази дата. Настоящото решение се прилага за цифрова мрежа за интегрирани услуги (ISDN) без да се нарушават разпоредбите на Решение № 2717/95/ЕО на Европейския парламент и на Съвета. Член 15 Адресати на настоящото решение са държавите-членки. Член 11 Съставено в Брюксел на 17 юни 1997 година. взимат всички необходими мерки Държавите-членки за улесняване изпълнението на проектите от общ интерес в съответствие за разрешаване, които може да са необходими, се извършват по възможно най-бързия начин в съответствие със законодателството на Общността. с правилата на Общността. Процедурите За Европейския парламент Председател За Съвета Председател J. M. GIL-ROBLES A. JORRITSMA LEBBINK 13/т. 21 BG Официален вестник на Европейския съюз 219 ПРИЛОЖЕНИЕ I СПЕЦИФИЦИРАНЕ НА ПРОЕКТИ ОТ ОБЩ ИНТЕРЕС Трансевропейските комуникационни мрежи ще отворят пазара на Общността за новите приложения и услуги, които ще формират основата за развитието на информационното общество. Те играят съществена роля за поддържане на просперитета на Общността, създаване на нови работни места, укрепване на икономическото и социално сближаване. По принцип е приет модел на три нива като най-подходящата рамка за описание на трансевропейските телекомуникационни мрежи. Нивата са съответно: — ниво на приложенията, чрез които потребителите взаимодействат с общите услуги и основни мрежи за удовлетворяване на своите професионални, образователни и социални нужди, — ниво на основните услуги, включващи съвместими основни услуги и тяхното управление; чрез подкрепа на общите изисквания за приложенията и чрез осигуряването на общи средства за разработване и въвеждане на нови приложения, тези услуги допълват приложенията и в същото време подпомагат тяхната съвместна работа, — ниво на основни мрежи, които осигуряват физическия достъп, транспортиращите и комутационните елементи на мрежите, вкл. тяхното управление и сигнализация. Тези елементи гарантират трансевропейска взаимовръзка. Тези три нива формират една съгласувана структура, където приложенията се подкрепят от двете по-долни нива: основни услуги и основни мрежи. По-специално приложения не могат да се предлагат в отсъствието на едно от другите две нива; въпреки това, всяко ниво трябва да бъде достатъчно отворено за да създава солидна опора за всеки един елемент от нивото непосредствено над него. В този контекст проекти от общ интерес трябва да се определят въз основа на тяхната оперативна способност да служат като опора за целите, установени в настоящото решение. Следните раздели определят проектите от общ интерес на всяко ниво от трансевропейските мрежи, които трябва да се специфицират в съответствие с член 9 и съгласно процедурата, установена в член 8. 1. Приложения Приложенията трябва да отчитат езиковите изисквания и да бъдат взаимно приложими, за да носят максимална полза на потребителите на територията на Общността. Когато е целесъобразно, се взимат предвид специфичните нужди на по-малко развитите или по-малко населени региони. Те трябва да са адресирани към възможно най-широките слоеве от потребители и да демонстрират достъпа на гражданите до услуги от колективен интерес. В полза на лицата с увреждания трябва да се вземат предвид специални изисквания в ранния стадий на планиране на проектите, както и по отношение на достъпа до услугите. Проектите за приложения от общ интерес са: — Мрежа за университети и научноизследователски центрове: трябва да се изгради модерна трансевропейска мрежа с възможности за мултимедийни приложения, свързваща университети и научноизследователски центрове в Европа, с открит достъп до техните библиотеки. — Дистанционно образование и обучение: услугите за модерно дистанционно образование и обучение трябва да станат достъпни за училища, колежи, фирми и физически лица. Трябва да се създадат центрове, до които да има дистанционен достъп на територията на Общността с цел предоставяне на услуги свързани с обучение и осигуряване на учебни материали за МСП, големи фирми, образователни институции и обществени административни структури. Трябва да се разработят и рекламират нови подходи към всички значими аспекти на образованието и обучението за улесняване на прехода към информационното общество. — Телематика за здравеопазването: трябва да се разположат трансевропейски мрежи и приложения базирани на общи стандарти, които биха осъществили връзка на територията на Общността между всичките партньори от сектора „Здравеопазване“, и по-специално личните лекари, болници и обществени здравни центрове. — Телематика за транспорта: трансевропейските телекомуникационни мрежи трябва да се използват максимално за предоставяне на услуги, ориентирани към потребителя, в сферата на логистичната помощ за транспортни фирми и в сферата на услуги с добавена стойност като информационни услуги, услуги за интегрирани плащания и резервации, планиране на екскурзии и определяне на маршрути, както и управление на товари и автомобилни паркове. Освен това, трябва да се обхванат услугите за транспортна телематика в селски райони, като се взимат предвид изискванията за стандартизация и съвместна работа. Въвеждането на тези услуги на основата на модерни стационарни и мобилни телекомуникационни мрежи трябва да осигури, където е възможно, необходимото взаимно допълване и съвместна работа на трансевропейските транспортни мрежи. 220 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 21 — Телематика за околната среда: трансевропейските мрежи могат да допринесат значително за мониторинга и управлението на околната среда, включително управление на аварийни ситуации. Този принос може да се осъществи чрез въвеждането на информационни системи, които събират данни за околната среда и ги предоставят на отговорни органи, както и изграждането на надеждни комуникационни системи, които обезпечават намеса в аварийни ситуации. — Дистанционна трудова дейност: развитието на дистанционна трудова дейност (в спътникови офиси и, при възможност, в домашни условия), обезпечена чрез модерни телекомуникационни системи, ще допринесе за създаването на нови гъвкави форми на трудова дейност от гледна точка на работно място и начин на организиране на тази дейност. Чрез децентрализиране на професионалните дейности, дистанционната трудова дейност може да допринесе за намаляване на последствията за околната среда от ежедневно пътуване до и от предприятия, разположени в населени центрове. Развитието на дистанционната трудова дейност може да бъде подпомогнато чрез разработването на проекти за осигуряване на индивидуални телематични средства за хора, извършващи дистанционна трудова дейност, както и създаване на центрове за дистанционна трудова дейност за пътуващи работници. Трябва да се обърне специално внимание на оценяването и отчитането на социалните последствия от тези приложения. — Телематични услуги за МСП: проектите от общ интерес ще обезпечат използването на трансевропейски телекомуникационни приложения и услуги от МСП в Общността с осигурени връзки в обществени организации, търговски дружества, консуматори, клиенти и доставчици, в т. ч. информационни услуги и електронна търговия. По принцип МСП трябва да бъдат по-добре информирани за възможните решения чрез използване на телематика. — Електронни търгове: трябва да се създаде трансевропейска мрежа за електронни търгове, на базата на електронни процедури за възлагане на обществени поръчки с участието на публични администрации и доставчици на територията на Общността. — Градски информационни магистрали: трябва да се поощрява създаването на мрежи и услуги, които осигуряват взаимовръзка на домакинства, фирми, обществени организации и административни структури и предоставят достъп до мултимедийна информация в реално време, образователни, културни, развлекателни и туристически услуги на местно, регионално, национално ниво и на територията на Общността. Трябва да се поощрява създаването на телекомуникационни връзки между градски и регионални мрежи. — Библиотечни услуги: трябва да се въведат услуги чрез модерни трансевропейски телекомуникационни мрежи, вкл. всички видове библиотеки (национални, университетски, научноизследователски, обществени и др. ) с оглед осигуряване на ефективен достъп, както до хранилищата на организирани знания, така и до културното богатство, съхранявано в библиотеките на територията на Общността, в подкрепа на икономиката, социалния живот, образованието и културата в страните от Общността. — Телематични услуги за пазара на работни места: трябва да се развият услуги чрез телекомуникационната мрежа като информационни бази данни за работни места с цел да се подпомогне променящата се трудова борса в Общността и да се помогне за решаването на проблема с безработицата. — Културно и езиково наследство: трябва да се стартират инициативи, насочени към опазването и достъпа до европейското културно и художествено наследство, и да се демонстрират възможностите на информационната инфраструктура за стимулиране на творчески начинания и за насърчаване разработването на местни проекти на местни езици и тяхното разпространяване. 2. Основни услуги Проектите от общ интерес за общите телекомуникационни услуги са: — Въвеждане на операционни трансевропейски основни услуги, които трябва да включват, по-специално, електронна поща, системи за прехвърляне на файлове, онлайн достъп до електронни бази данни и видео услуги. Тъй като няма спешна необходимост от тези трансевропейски основни услуги, те ще използват съществуващи или новосъздадени мрежи, стационарни или мобилни, и устройства за достъп на потребителя, които са в експлоатация. Те трябва да включват елементи на услугата, които се експлоатират на територията на Общността, като указатели, разпадане, идентификация, защита на данните и защита на достъпа до информацията, опазване и възнаграждение на интелектуална собственост, трансевропейски „павилион“ и телекомуникационни навигационни съоръжения, услуги за достъп на граждани, разплащателни услуги и т. н. — Постепенно разширяване на общите услуги по посока на използване на мултимедийна среда. Тези услуги ще inter alia, предлагат на крайните потребители достъп до мултимедийни услуги, и може да обхващат, мултимедийна поща, високоскоростно прехвърляне на файлове и видео услуги, в т. ч. услугата „видео при поискване“. Ползването на тези мултимедийни услуги от фирми и частни потребители трябва да се насърчава, както и интегрирането на нови елементи на услуги като автоматичен превод, разпознаване на реч, графичен потребителски интерфейс, интелигенти агенти и инструменти за взаимодействие на потребителите със системата и персонализация. — Въвеждане на нефирмен цифров подпис като база за доставка на общодостъпни услуги и мобилност на ползване: общите услуги ще разчитат на голям брой допълнителни и конкуриращи се доставчици на услуги. Доставката на общодостъпни услуги и мобилността на ползване ще имат ключово значение и ще изискват електронни наименования (цифрови подписи), които по принцип осигуряват адекватна защита на правото на личен живот. 13/т. 21 BG Официален вестник на Европейския съюз 221 3. Основни мрежи Проектите от общ интерес за основни мрежи са: — Европейски цифрови мрежи за интегрирани услуги (ISDN): поради търговската и техническа си пригодност, ISDN днес е най-подходящата цифрова комутируема основна телекомуникационна мрежа, която предоставя нови услуги и приложения. Досегашното ѝ(cid:65) развитие я превръща в една добра възможност за Европа, а търсенето и предлагането ѝ(cid:65) на пазара и географското ѝ(cid:65) разпространение ще се оправдаят чрез въвеждането на тези нови услуги и приложения на територията на Общността. Все пак трябва да се има предвид, че ISDN е само първа стъпка, и че тя ще се развива в посока на превръщането ѝ(cid:65) в средство за достъп на потребителя до широколентови основни услуги. Специално внимание трябва да се обърне на запълването на оставащите празнини с цел ефективна съвместна работа на услугите. — Въвеждане на пазара на асинхронен метод на пренасяне (ATM) и други IBC мрежи: тази сфера трябва да се счита за предмет на най-голям общ европейски интерес. — Съвместна работа на съществуващи и IBC мрежи: съществуващите мрежи (за стационарни, мобилни и спътникови услуги) трябва да се свържат и да работят съвместно и с ATM-базираните високоскоростни мрежи, за да може да се предлагат най-уместните икономически решения на различни ситуации, които ще възникнат по време на създаването на информационното общество. Този въпрос стои в основата на развитието на IBC мрежа, и е от особено значение за МСП и за предлагането на пазара на телекомуникационна техника на специалисти и неспециалисти. — Изграждане на стационарни, мобилни и спътникови мрежи с цел предоставяне на приложенията и услугите упоменати по-горе. 4. Проекти с особено значение Някои от тези проекти от общ интерес са с особено значение за развитието на информационното общество. Това са основни услуги и приложения от колективен интерес във връзка с дистанционно образование и обучение, културно наследство, услуги за МСП и телематика за транспорта, околната среда и здравеопазването. Покани за предложения относно тези проекти с особено значение или комбинация от такива проекти, ще се публикуват по правило поне веднъж годишно. В тази връзка Комисията ще докладва на Парламента. 5. Мерки за допълнителна подкрепа и координация Освен своята подкрепа за проекти от общ интерес, Общността трябва да инициира мерки за осигуряване на подходяща среда. Те ще допринесат за консенсусното развитие и съгласувани усилия по отношение на национални и регионални инициативи за стимулиране и насърчаване на нови приложения и услуги в съответствие с изпълнението на програми в други сфери, както и развитието на IBC мрежи. Те ще включват консултации с европейски органи по стандартизация и стратегическо планиране и координация, придружени от мерки, финансирани от различни финансови органи на Общността. Това включва: — разработване на целеви спецификации и преход към осъществяване на съответните цели; тези спецификации ще подпомогнат специалистите в сектора при взимането на сериозни решения за икономически инвестиции, — определяне на средствата за достъп до IBC мрежи на трите специфицирани нива, — установяване на общи спецификации, базирани на европейски и световни стандарти, — подпомагане на сътрудничеството между специалистите от сектора, и по-специално между новите и териториално разпокъсани оператори, като оператори на кабелни телевизионни мрежи, както и между потребителите, — координиране на дейностите, предприети съгласно настоящото решение, със съответни програми на равнище Общност и на национално равнище. 222 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 21 ПРИЛОЖЕНИЕ II КРИТЕРИИ ЗА СПЕЦИФИЦИРАНЕ НА ПРОЕКТИ ОТ ОБЩ ИНТЕРЕС Проектите от общ интерес ще бъдат уточнени измежду проектите, представени от заинтересовани специалисти от сектора в отговор на покана за предложения съгласно член 7, въз основа на тяхното съответствие с целите и приоритетите, изложени съответно в членове 2 и 3. Тези проекти трябва да бъдат транснационални, в смисъл на проекти, които ще удовлетворят нужди, съществуващи в няколко държави-членки. Като общо правило, тези проекти се реализират в няколко държави-членки, но се разрешава реализация на проект и в отделна държава-членка, ако той допринася за привличане на интереса на други европейски страни. Освен това трябва да се вземат предвид икономическите и финансови критерии, установени в Регламент (ЕО) № 2236/95. Тези критерии, които ще бъдат използвани в рамките на упоменатия регламент за взимане на решение относно финансовата подкрепа на специфичен проект, са: — потенциалната икономическа жизнеспособност на проекта, която трябва да бъде гарантирана, — зрелостта на проекта, — стимулиращият ефект от намесата на Общността при общественото и частно финансиране, — стабилността на финансовия пакет, — преките и непреки социално-икономически ефекти, и по-специално върху заетостта, — последствията за околната среда, — специално за трансгранични проекти, координиране на графика за изпълнение на различните части на проекта


title: Rozhodnutie Komisie zo 17. júna 1997, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 94/324/ES ustanovujúce osobitné podmienky pre dovoz produktov rybolovu a akvakultúry z IndonézieText s významom pre EHP

eurovoc_concepts:
Indonesia
fishery produce
fishery product
health certificate
health control
import

formats: html pdf print

text: 162 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 21 31997D0401 L 166/14 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 25. 6. 1997 ROZHODNUTIE KOMISIE zo 17. júna 1997, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 94/324/ES ustanovujúce osobitné podmienky pre dovoz produktov rybolovu a akvakultúry z Indonézie (Text s významom pre EHP) (97/401/ES) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, prevádzkární; so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady č. 91/493/EHS z 22. júla 1991 ustanovujúcu zdravotné podmienky pre výrobu a umiestňo- vanie rybacích výrobkov na trh (1), naposledy zmenenú a dopl- nenú smernicou č. 95/71/ES (2), najmä na jej článok 11 ods. 5, keďže zoznam prevádzkární schválených Indonéziou pre dovoz produktov rybolovu a akvakultúry do spoločenstva bol vypra- č. 94/324/ES (3), naposledy covaný v rozhodnutí Komisie zmenenom a doplnenom rozhodnutím č. 96/31/ES (4); keďže tento zoznam môže byť zmenený na základe predloženia nového zoznamu príslušnými orgánmi Indonézie; keďže príslušné indonézske orgány predložili nový zoznam, v ktorom sa dopĺňa 35 prevádzkární, ruší 119 prevádzkární a menia sa údaje o jedenástich prevádzkárňach; keďže je potrebné zmeniť a doplniť zoznam schválených keďže opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí sú v súlade s postupom Komisie č. 90/13/EHS (5), v rozhodnutí stanoveným PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 Príloha B k rozhodnutiu č. 94/324/ES sa nahrádza prílohou k tomuto rozhodnutiu. Toto rozhodnutie je adresované členským štátom. Článok 2 V Bruseli 17. júna 1997 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie (1) Ú. v. ES L 268, 24. 9. 1991, s. 15. (2) Ú. v. ES L 332, 30. 12. 1995, s. 40. (3) Ú. v. ES L 145, 10. 6. 1994, s. 23. (4) Ú. v. ES L 9, 12. 1. 1996, s. 6. (5) Ú. v. ES L 8, 11. 1. 1990, s. 70. 03/zv. 21 SK Úradný vestník Európskej únie 163 PRÍLOHA „PRÍLOHA B ZOZNAM SCHVÁLENÝCH PREVÁDZKÁRNÍ Schvaľovacie č. Prevádzkáreň Adresa 003. 07. B PT. AGUNG JAYASARI SAKTI 008. 11. B PT. AORTA Palembang, South Sumatra Semarang, Central Java 011. 24. B PT. BANGGAI SENTRAL SHRIMP Batui-Luwuk, Central Sulawesi 013. 10. B PT. BONECOM 015. 13. B PT. BUMI MENARA INTERNUSA 017. 13. B PT. CANDI JAYA AMERTA 019. 21. D PD. ANUGRAH FOOD INDUSTRY 020. 13. B PT. CENTRAL WINDU SEJATI Jakarta Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java Tanjung Pinang, Riau Sidoarjo, East Java 024. 10. B PT. DHARMA SAMUDRA FISHING INDUSTRIES Jakarta 025. 07. B PT. DHARMA NIAGA Palembang, South Sumatra 026. 08. B PT. DIPASENA CITRA DARMAJA PLANT I Lampung 027. 13. B PT. DUA MUTIARA 032. 11. B PT. FISHINDOMAKMUR SANTOSO 035. 02. B PT. GROWTH PACIFIC 036. 10. B PT. HALIMAS SAKTI SEJATI 041. 13. B PT. INDONUSA ROYAL SEAFOOD CORP. 042. 09. B PT. INTIMINA SETIATAMA 044. 13. B PT. ISTANA CIPTA SEJAHTERA 046. 02. A PT. JUTA JELITA 046. 02. B PT. JUTA JELITA 053. 07. B PT. LAURA INDO 054. 07. B PT. LESTARI MAGRIS PLANT I 055. 10. B PT. LOLA MINA 060. 13. B PT. MEGA MARINE PRIDE 063. 13. B PT. MINA KENCANA SEJAHTERA 065. 19. B PT. MISAJA MITRA 066. 21. B PT. MISAJA MITRA 069. 13. B PT. MODERN SINAR JAYANTARA 070. 13. B PT. MULTI PRAWN Sidoarjo, East Java Semarang, Central Java Medan, North Sumatra Jakarta Pasuruan, East Java Cirebon, West Java Banyuwangi, East Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra Palembang, South Sumatra Palembang, South Sumatra Jakarta Pasuruan, East Java Sidoarjo, East Java Kota Baru, South Kalimantan Samarinda, East Kalimantan Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java 077. 10. B PT. PANGGUNG ENTERPRISE Ltd Jakarta 087. 02. B PT. RED RIBBON INDONESIA CORP. Medan, North Sumatra 089. 21. B PT. SAMARINDA CENDANA COLD STORAGE & INDUSTRIES Samarinda, East Kalimantan 093. 13. B PT. SARI TIRTA JAYA Banyuwangi, East Java 095. 13. B PT. SEKAR BUMI I 096. 13. B PT. SEKAR BUMI II 097. 13. D PT. SEKAR LAUT 099. 13. B PT. SEKAR MULYA Waru, East Java Sidoarjo, East Java Sidoarjo, East Java Sidoarjo, East Java 106. 21. B PT. SUMBER KALIMANTN ABADI Tarakan, East Kalimantan 108. 13. B PT. SURI TANI PEMUKA 110. 13. B PT. SURYA ALAM TUNGGAL 118. 02. B PT. TIMUR JAYA I 118. 02. C PT. TIMUR JAYA I Banyuwangi, East Java Sidoarjo, East Java Tj. Balai Asahan, North Sumatra Tj. Balai Asahan, North Sumatra 119. 11. B PT. TIRTA RAYA MINA (PERSERO) Pekalongan, Central Java 164 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 21 Schvaľovacie č. Prevádzkáreň Adresa 120. 13. B PT. TITANI ALAM SEMESTA 126. 13. B PT. UJUNG TIMUR 134. 13. B PT. WINDU BLAMBANGAN SEJATI 135. 13. B PT. WINDU MUTIARA 137. 19. B PT. WIRONTONO 138. 13. B PT. ANEKA TUNA INDONESIA 138. 13. C PT. ANEKA TUNA INDONESIA 139. 13. C PT. AVILA PRIMA 140. 11. C PT. BALI MAYA PERMAI 144. 02. B 144. 02. C PT. MEDAN TROPICAL CANNING & FROZEN INDUSTRIES PT. MEDAN TROPICAL CANNING & FROZEN INDUSTRIES 144. 13. C PT. BLAMBANGAN RAYA 145. 25. C PT. DEHO CANNING 148. 13. C PT. MAYA MUNCAR 149. 18. B PT. UJUNG TIMUR 150. 18. B PT. WINDU ALAM 151. 10. B PT. OCEAN MITRAMAS Gresik, East Java Sidoarjo, East Java Banyuwangi, East Java Banyuwangi, East Java Banjarmasin, South Kalimantan Malang, East Java Malang, East Java Banyuwangi, East Java Pekalongan, Central Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra Banyuwangi, East Java Bitung, North Sulawesi Banyuwangi, East Java Pontianak, West Kalimantan Pontianak, West Kalimantan Jakarta (KM Mitramas 3) 151. 13. C PT. REX CANNING AND FROZEN INDUSTRY Pasuruan, East Java 152. 10. B PT. OCEAN MITRAMAS 153. 27. C PT. CITRARAJA AMPAT CANNING 154. 13. B PT. KARYA KENCANA SUMBERSARI 156. 11. B PT. NAGAMAS SAKTI PERKASA 161. 13. B PT. BUMIMAS INDAH 163. 02. A PT. CENTRAL WINDU SEJATI 163. 02. B PT. CENTRAL WINDU SEJATI Jakarta (KM Mitramas 5) Sorong, Irian Jaya Sidoarjo, East Java Semarang, Central Java Pasuruan, East Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra 172. 19. B PT. KALIMANTAN FISHERY Banjarmasin, South Kalimantan 174. 21. B PT. MALINDO KENCANA UTAMA Tarakan, East Kalimantan 175. 13. B PT. MARINE CIPTA AGUNG 178. 11. B PT. MISAJA MITRA 179. 27. C PT. MULTI TRANSPECHE INDONESIA Pasuruan, East Java Pati, Central Java Biak, Irian Jaya 183. 10. B PT. RED RIBBON INDONESIA CORPORATION Jakarta 186. 13. B PT. SEKAR KATOKICHI Sidoarjo, East Java 197. 18. B PT. CENTRAL COLD STORAGE PRATAMA SAKTI Pontianak, West Kalimantan 198. 08. B PT. DIPASENA CITRA DARMAJA PLANT II Lampung 199. 11. D PT. INDOSIGMA SURYA CORPORATION Semarang, Central Java 201. 02. B PT. INTIMAS SURYA 204. 13. D PT. MIWON MINA SAMUDRA 205. 13. B PT. MUSTIKA BAGUS 207. 13. B PT. SK. FOODS INDONESIA 209. 09. B PT. FEGA AQUAFARMINDO Jakarta Sumenep, Madura Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java Tangerang, West Java 210. 13. D PT. PERUSAHAAN KERUPUK "SURYA JAYA" Sidoarjo, East Java 211. 13. B PT. ARGA ANAN NUSA 212. 13. B PT. ERATAMA PUTRA MANDIRI 213. 01. B PT. UJUNG TIMUR LANGSA 214. 10. B PT. MOONSTAR TUNAINDO 215. 14. B PT. SARI SEGAR LAUT 216. 15. B PT. SARI ALAM Pasuruan, East Java Surabaya, East Java Langsa, Aceh Jakarta Denpasar, Bali Mataram, Nusa Tenggara Barat 217. 11. B PT. AQUAFARM NUSANTARA Semarang, Central Java 218. 10. B PT. NAGAMAS SAKTI PERKASA Jakarta 03/zv. 21 SK Úradný vestník Európskej únie 165 Schvaľovacie č. Prevádzkáreň Adresa 220. 07. B PT. CAHAYA BINTANG LAUT ABADI Bangka, Palembang 221. 21. B PT. NELAYAN ABADI KALIMANTAN 222. 21. B PT. TUNAS NELAYAN MANDIRI Tarakan, East Kalimantan Tarakan, East Kalimantan 223. 02. B PT. PULAU SALJU INDAH LESTARITj. Balai Asahan, North Sumatra 224. 02. B PT. PUTRA ALI SENTOSA Sibolga, North Sumatra 225. 10. B PT. FISHINDOMAKMUR SANTOSO 226. 10. B PT. CITRA DIMENSI ARTHALI 227. 13. B PT. SCRUM INDONESIA 228. 13. B PT. MEGAH SETYA NUGRAHA Jakarta Jakarta Probolinggo, East Java Surabaya, East Java 229. 08. B PT. CENTRAL PERTIWI BRATASENA Lampung 230. 13. B PT. HARAPAN BENDERANG 231. 13. B PT. UJUNG TIMUR 232. 13. B PT. MIWON MINA SAMUDRA Banyuwangi, East Java Banyuwangi, East Java Sumenep, East Java A = Čerstvé produkty rybolovu. B = Zmrazené produkty rybolovu. C = Konzervované produkty rybolovu. D = Údené, solené, dehydrované alebo marinované produkty rybolovu. “


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1101/97 DER KOMMISSION vom 17. Juni 1997 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: Decision No 1336/97/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 1997 on a series of guidelines for trans-European telecommunications networks


title: Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1103/97 1997 m. birželio 17 d. dėl tam tikrų nuostatų, susijusių su euro įvedimu

text: 10/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 81 31997R1103 1997 6 19 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 162/1 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1103/97 1997 m. birželio 17 d. dėl tam tikrų nuostatų, susijusių su euro įvedimu EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, (3) atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 235 straipsnį, kadangi, siekiant apibrėžti euro teisinę sistemą, regla- mentą dėl euro įvedimo Taryba priims vadovaudamasi Sutarties 109l straipsnio 4 dalies trečiu sakiniu, kai tik bus žinomos dalyvaujančios valstybės narės; kadangi Taryba, vadovaudamasi Sutarties 109l straipsnio 4 dalies pirmu sakiniu, trečiojo etapo pradžioje patvirtina neatšaukiamai nustatytus perskaičiavimo kursus; (4) (5) atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2), atsižvelgdama į Europos pinigų instituto nuomonę (3), (1) (2) kadangi 1995 m. gruodžio 15–16 d. Madride Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad Ekonominės ir pinigų sąjungos trečiasis etapas prasidės 1999 m. sausio 1 d. , kaip numatyta Sutarties 109j straipsnio 4 dalyje; kadangi valstybės narės, kurios vadovaudamosi Sutartimi įsives eurą kaip bendrą valiutą, šiame reglamente yra vadinamos „dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis“; kadangi Madride Europos Vadovų Taryba priėmė spren- dimą „ekiu“ terminą, kuris Sutartyje vartojamas kalbant apie Europos piniginį vienetą, laikyti bendriniu terminu; kadangi penkiolikos valstybių narių Vyriausybės priėmė bendrą susitarimą dėl to, kad šis sprendimas yra patvir- tintas ir yra galutinis atitinkamų Sutarties nuostatų inter- pretavimas; kadangi Europos valiutai suteikiamas pavadi- nimas yra „euro“; kadangi euro, kaip dalyvaujančių vals- tybių narių piniginis vienetas, bus padalytas į šimtą smulkesnių vienetų, kurie vadinami „centais“; kadangi, be to, Europos Vadovų Tarybos nusprendė, kad bendros valiutos pavadinimas turi būti vienodas visomis oficialio- mis Europos Sąjungos kalbomis atsižvelgiant į abėcėlių skirtumus; (1) OL C 369, 1996 12 7, p. 8. (2) OL C 380, 1996 12 16, p. 49. (3) 1996 m. lapkričio 29 d. nuomonė. kadangi bendros rinkos funkcionavimo sąlygomis ir per- einant prie bendros valiutos būtina visų valstybių narių piliečiams ir firmoms suteikti teisinio aiškumo dėl tam tikrų nuostatų, susijusių su euro įvedimu, gerokai anks- čiau iki perėjimo į trečiąjį etapą; kadangi toks teisinis aiškumas ankstyvame etape padės sudaryti geras pasi- rengimo sąlygas piliečiams ir firmoms; kadangi Sutarties 109l straipsnio 4 dalies trečias sakinys, kuriame nurodyta, jog Taryba, vieningai pritariant daly- vaujančioms valstybėms narėms, gali imtis kitų priemo- įvesti bendrą valiutą, gali tarnauti nių, būtinų sparčiai teisiniu pagrindu tik tuo atveju, kai pagal Sutarties 109j straipsnio 4 dalį bus patvirtintos valstybės narės, įvyk- džiusios būtinas bendros valiutos įvedimo sąlygas; kadangi dėl šios priežasties būtina vadovautis Sutarties 235 straipsniu, kaip teisiniu pagrindu toms nuostatoms, kurios reikalauja neatidėliotino teisinio aiškumo; kadangi todėl šis reglamentas kartu su Reglamentu dėl euro įve- dimo bus teisiniu euro pagrindu, kurio principus Euro- pos Vadovų Taryba patvirtino Madride; kadangi euro įvedimas yra susijęs su visų dalyvaujančių valstybių narių gyventojų kasdienėmis operacijomis; kadangi sie- kiant užtikrinti tolygų perėjimą, ypač vartotojams, turi būti patikrintos priemonės, išskyrus tas, kurios nurody- tos šiame reglamente ir reglamente, kuris bus priimtas pagal Sutarties 109l straipsnio 4 dalies trečią sakinį; LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 10/1 t. 82 (6) (7) kadangi pagal Sutarties 109g straipsnį ir 1994 m. gruo- džio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3320/94, numa- tančius galiojančių Bendrijos teisės aktų dėl ekiu api- brėžimo konsolidavimą (1) įsigaliojus Europos Sąjungos sutarčiai, nuo 1999 m. sausio 1 d. ekiu nebus apibrėžia- mas kaip valiutų krepšelis, o euro taps visateise valiuta; kadangi Tarybos sprendimas dėl perskaičiavimo kursų patvirtinimo pats ekiu vertės; kadangi tai reiškia, jog vienas ekiu, kaip valiutų krepšelis, taps vienu euru; kadangi dėl šios priežasties Reglamentas (EB) Nr. 3320/94 yra nebereikalingas ir turi būti atšauktas; kadangi laikoma, jog šalys susitarė dėl to, kad teisės priemonėse pateikiant nuorodas į ekiu reikia vadovautis Sutarties 109g straipsniu ir ankščiau minė- tame reglamente pateiktu apibrėžimu; kadangi ši prie- laida gali būti keičiama priklausomai nuo šalių ketinimų; savaime nepakeičia išorinės kadangi pagal visuotinai pripažįstamą teisės principą naujos valiutos įvedimas negali turėti įtakos sutarčių bei kitų teisės priemonių tęstinumui; kadangi reikia gerbti sutarčių sudarymo laisvės principą; kadangi tęstinumo principas neturi prieštarauti jokiems šalių priimtiems sprendimams dėl euro įvedimo; kadangi siekiant užtik- rinti teisinį aiškumą reikia tiesiogiai patvirtinti, kad sutarčių ir kitų teisės priemonių tęstinumo principas galioja tarp buvusių nacionalinių valiutų ir euro ir, kaip nurodyta Sutarties 109g straipsnyje ir apibrėžta Regla- mente (EB) Nr. 3320/94, tarp ekiu ir euro; kadangi visų pirma tai reiškia, kad nustatytos palūkanų normos atveju euro įvedimas nekeičia skolininko mokamos nominalios palūkanų normos; kadangi nuostatos dėl tęs- tinumo gali pasiekti savo tikslą užtikrinti teisinį aiškumą ir skaidrumą ekonomikos subjektams, ypač vartotojams, tik tuo atveju, jeigu jos įsigalios kaip galima greičiau; (8) kadangi euro įvedimas reiškia kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės pinigų įstatymo pakeitimą; kadangi vals- tybės pinigų įstatymo pripažinimas yra visuotinai priim- tas principas; kadangi tiesioginis tęstinumo principo patvirtinimas turėtų sudaryti sąlygas sutarčių ir kitų teisės priemonių tęstinumui trečiųjų šalių jurisdikcijoje; (9) kadangi „sutarties“ sąvoka, vartojama teisės priemonėms apibrėžti, apima visų rūšių sutartis nepriklausomai nuo jų sudarymo būdo; (1) OL L 350, 1994 12 31, p. 27. (10) (11) (12) kadangi Taryba, veikdama pagal Sutarties 109l straipsnio 4 dalies pirmą sakinį, nustato euro perskaičiavimo kur- sus visomis dalyvaujančių valstybių narių nacionalinėmis valiutomis; kadangi šie perskaičiavimo kursai turėtų būti naudojami kiekvieną kartą atliekant perskaičiavimus tarp euro ir nacionalinių valiutų vienetų arba tarp nacionali- nių valiutų vienetų; kadangi kiekvienas nacionalinių valiutų vienetų perskaičiavimas turėtų būti atliekamas pagal nustatytą algoritmą; kadangi atvirkštinių kursų naudojimas perskaičiavimui reikštų kursų apvalinimą, o tai gali duoti gana netikslų rezultatą, ypač tuo atveju, jeigu perskaičiuojamos didelės sumos; kadangi euro įvedimas reikalauja pinigų sumų apvali- nimo; kadangi apvalinimo taisyklės turi būti parengtos ankstyvame bendros rinkos funkcionavimo etape sie- kiant laiku užtikrinti pasirengimą ir tolygų perėjimą prie Ekonominės ir pinigų sąjungos; kadangi šios taisyklės neturi jokios įtakos apvalinimui, susitarimams ar nacio- nalinėms nuostatoms, užtikrinančioms tikslesnius tarpi- nius apskaičiavimus; kadangi, norint pasiekti didesnį perskaičiavimo operacijų tikslumą, perskaičiavimo kursai turi būti išreikšti šešiais reikšminiais šešių reikšminių skaitmenų kursas yra toks, kuris turi šešis skaitmenis skaičiuojant iš kairės nuo pirmojo skaitmens neskaitant nulio, skaitmenimis; kadangi PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Šiame reglamente: — „teisės priemonės“ reiškia teisės ir įstatymines nuostatas, administracinius aktus, teismo sprendimus, sutartis, vie- našalius teisės aktus, mokėjimo priemones, išskyrus bank- notus ir monetas, ir kitas teisinę galią turinčias priemones, — „dalyvaujančios valstybės narės“ yra tos valstybės narės, kuriosįsiveda bendrą valiutą vadovaudamosi Sutartimi, — „perskaičiavimo kursai“ reiškia neatšaukiamai nustatytus perskaičiavimo kursus, kuriuos Taryba patvirtino vadovau- damasi Sutarties 109l straipsnio 4 dalies pirmu sakiniu, — „nacionalinių valiutų vienetai“ reiškia dalyvaujančių valsty- bių narių valiutų vienetus, kurie nustatyti dieną prieš prasi- dedant Ekonominės ir pinigų sąjungos trečiajam etapui, 10/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 83 — „euro vienetas“ reiškia bendros valiutos vienetą, apibūdintą Reglamente dėl euro įvedimo, kuris įsigalios Ekonominės ir pinigų sąjungos trečiojo etapo pirmąją dieną. Perskaičiavimo kursai negali būti apvalinami ar trumpi- 2. nami atliekant perskaičiavimus. 2 straipsnis Sutarties 109g Visos nuorodos į ekiu, pateiktos teisės priemonėse vado- 1. vaujantis straipsniu ir Reglamentu (EB) Nr. 3320/94, pakeičiamos nuoroda į eurą santykiu 1 ekiu = 1 eurui. Jeigu teisės priemonėse nuorodos į ekiu pateikiamos be anksčiau minėto apibūdinimo, tuomet jos laikomos nuoro- domis į ekiu pagal Sutarties 109g straipsnį ir Reglamentą (EB) Nr. 3320/94, tačiau tokia prielaida gali būti pakeista priklauso- mai nuo šalių ketinimų. Reglamentas (EB) Nr. 3320/94 tokiu būdu pripažintas 2. netekusiu galios. 3. Šis straipsnis taikomas nuo 1999 m. sausio 1 d. remiantis sprendimu, kuris priimtas vadovaujantis Sutarties 109j straips- nio 4 dalimi. 3 straipsnis Euro įvedimas nepakeičia teisės priemonių arba juose nurody- tos veiklos vykdymo ar nevykdymo sąlygų ir nesuteikia šalims teisės vienašališkai pakeisti arba nutraukti tokių priemonių galiojimą. Ši nuostata gali būti keičiama šalių tarpusavio susita- rimu. 4 straipsnis 1. Perskaičiavimo kursai patvirtinami vieną eurą išreiškiant dalyvaujančių valstybių narių kiekviena nacionaline valiuta. Patvirtintus perskaičiavimo kursus turi sudaryti šeši reikšminiai skaitmenys. 3. tarp Perskaičiavimo kursai naudojami perskaičiavimui euro ir nacionalinių valiutų vienetų abiem kryptimis. Iš per- skaičiavimo kursų gauti atvirkštiniai kursai nenaudojami. 4. Pinigų sumos, kurias reikia perskaičiuoti iš vienos nacio- nalinės valiutos vieneto į kitą, visų pirma perskaičiuojamos į pinigų sumą eurais, gautas rezultatas gali būti suapvalintas mažiausiai iki trijų skaitmenų po kablelio. Toliau ši suma per- skaičiuojama į kitos nacionalinės valiutos vienetą. Alternatyvius apskaičiavimo metodus galima naudoti tik tada, jeigu jie duoda tokį pat rezultatą. 5 straipsnis Jeigu mokėtinų arba apskaičiuojamų pinigų sumų apvalinimas yra atliekamas po jų perskaičiavimo į eurą, kaip nurodyta 4 straipsnyje, tuomet jos apvalinamos iki cento. Mokėtinos arba apskaičiuojamos pinigų sumos, kurios perskaičiuojamos į nacionalinės valiutos vienetą, apvalinamos iki piniginio vieneto smulkesnės dalies arba, iki piniginio vieneto, arba pagal nacionalinius įstatymus ir tvarką — iki nacionalinės valiutos piniginio vieneto kartotinio arba piniginio vieneto smulkesnės dalies trupmenos. Jei taikant perskaičiavimo kursą rezultatas sudaro lygiai pusę, tada suma yra suapvali- nama iki kito sveiko skaičiaus. jeigu tokios dalies nėra, 6 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Liuksemburge, 1997 m. birželio 17 d. Tarybos vardu Pirmininkas A. JORRITSMA-LEBBINK


title: Richtlinie 97/24/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 17. Juni 1997 über bestimmte Bauteile und Merkmale von zweirädrigen oder dreirädrigen Kraftfahrzeugen


title: GEMEINSAMER STANDPUNKT (EG) Nr. 33/97 vom Rat festgelegt am 17. Juni 1997 im Hinblick auf den Erlaß der Richtlinie 97/.../EG des Rates vom ... über Sicherheitsvorschriften und -normen für Fahrgastschiffe

eurovoc_concepts:
International Maritime Organisation
carriage of passengers
maritime safety
maritime transport
safety standard
transport safety


title: A Bizottság határozata (1997. június 17.) az Indonéziából származó halászati és akvakultúratermékek behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról szóló 94/324/EK határozat módosításárólEGT vonatkozású szöveg

text: 162 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/21. kötet 31997D0401 L 166/14 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 6. 25. A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (1997. június 17. ) az Indonéziából származó halászati és akvakultúratermékek behozatalára vonatkozó különleges fel- tételek megállapításáról szóló 94/324/EK határozat módosításáról (EGT vonatkozású szöveg) (97/401/EK) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, mivel az e határozatban előírt intézkedéseket a 90/13/EGK bizottsági határozatban (5) megállapított eljárással összhangban dolgozták ki, tekintettel a legutóbb a 95/71/EK irányelvvel (1) módosított, a halászati termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonat- kozó egészségügyi feltételek megállapításáról szóló, 1991. július 22-i 91/493/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 11. cikke (5) bekezdésére, a legutóbb a 96/31/EK határozattal (3) módosított mivel 94/324/EK bizottsági határozat (4) meghatározta az Indonézia által halászati és akvakultúratermékek Közösségbe történő behozatalára feljogosított létesítmények jegyzékét; mivel ez a jegyzék módosítható, ha az indonéziai illetékes hatóság új jegy- zéket nyújt be; mivel az indonéziai illetékes hatóság új jegyzéket nyújtott be, 35 létesítmény hozzáadásával, 119 létesítmény törlésével és 11 létesítmény adatainak módosításával; mivel az engedélyezett létesítmények jegyzékét módosítani kell; ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A 94/324/EK határozat B. mellékletének helyébe e határozat melléklete lép. Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. 2. cikk Kelt Brüsszelben, 1997. június 17-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja (1) HL L 332. , 1995. 12. 30. , 40. o. (2) HL L 268. , 1991. 9. 24. , 15. o. (3) HL L 9. , 1996. 1. 12. , 6. o. (4) HL L 145. , 1994. 6. 10. , 23. o. (5) HL L 8. , 1990. 1. 11. , 70. o. 03/21. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 163 MELLÉKLET „B. MELLÉKLET ENGEDÉLYEZETT LÉTESÍTMÉNYEK JEGYZÉKE Engedélyezési szám Létesítmény Cím 003. 07. B PT. AGUNG JAYASARI SAKTI 008. 11. B PT. AORTA Palembang, South Sumatra Semarang, Central Java 011. 24. B PT. BANGGAI SENTRAL SHRIMP Batui-Luwuk, Central Sulawesi 013. 10. B PT. BONECOM 015. 13. B PT. BUMI MENARA INTERNUSA 017. 13. B PT. CANDI JAYA AMERTA 019. 21. D PD. ANUGRAH FOOD INDUSTRY 020. 13. B PT. CENTRAL WINDU SEJATI Jakarta Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java Tanjung Pinang, Riau Sidoarjo, East Java 024. 10. B PT. DHARMA SAMUDRA FISHING INDUSTRIES Jakarta 025. 07. B PT. DHARMA NIAGA Palembang, South Sumatra 026. 08. B PT. DIPASENA CITRA DARMAJA PLANT I Lampung 027. 13. B PT. DUA MUTIARA 032. 11. B PT. FISHINDOMAKMUR SANTOSO 035. 02. B PT. GROWTH PACIFIC 036. 10. B PT. HALIMAS SAKTI SEJATI 041. 13. B PT. INDONUSA ROYAL SEAFOOD CORP. 042. 09. B PT. INTIMINA SETIATAMA 044. 13. B PT. ISTANA CIPTA SEJAHTERA 046. 02. A PT. JUTA JELITA 046. 02. B PT. JUTA JELITA 053. 07. B PT. LAURA INDO 054. 07. B PT. LESTARI MAGRIS PLANT I 055. 10. B PT. LOLA MINA 060. 13. B PT. MEGA MARINE PRIDE 063. 13. B PT. MINA KENCANA SEJAHTERA 065. 19. B PT. MISAJA MITRA 066. 21. B PT. MISAJA MITRA 069. 13. B PT. MODERN SINAR JAYANTARA 070. 13. B PT. MULTI PRAWN Sidoarjo, East Java Semarang, Central Java Medan, North Sumatra Jakarta Pasuruan, East Java Cirebon, West Java Banyuwangi, East Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra Palembang, South Sumatra Palembang, South Sumatra Jakarta Pasuruan, East Java Sidoarjo, East Java Kota Baru, South Kalimantan Samarinda, East Kalimantan Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java 077. 10. B PT. PANGGUNG ENTERPRISE Ltd Jakarta 087. 02. B PT. RED RIBBON INDONESIA CORP. Medan, North Sumatra 089. 21. B PT. SAMARINDA CENDANA COLD STORAGE & INDUSTRIES Samarinda, East Kalimantan 093. 13. B PT. SARI TIRTA JAYA Banyuwangi, East Java 095. 13. B PT. SEKAR BUMI I 096. 13. B PT. SEKAR BUMI II 097. 13. D PT. SEKAR LAUT 099. 13. B PT. SEKAR MULYA Waru, East Java Sidoarjo, East Java Sidoarjo, East Java Sidoarjo, East Java 106. 21. B PT. SUMBER KALIMANTN ABADI Tarakan, East Kalimantan 108. 13. B PT. SURI TANI PEMUKA 110. 13. B PT. SURYA ALAM TUNGGAL 118. 02. B PT. TIMUR JAYA I 118. 02. C PT. TIMUR JAYA I Banyuwangi, East Java Sidoarjo, East Java Tj. Balai Asahan, North Sumatra Tj. Balai Asahan, North Sumatra 119. 11. B PT. TIRTA RAYA MINA (PERSERO) Pekalongan, Central Java 164 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/21. kötet Engedélyezési szám Létesítmény Cím 120. 13. B PT. TITANI ALAM SEMESTA 126. 13. B PT. UJUNG TIMUR 134. 13. B PT. WINDU BLAMBANGAN SEJATI 135. 13. B PT. WINDU MUTIARA 137. 19. B PT. WIRONTONO 138. 13. B PT. ANEKA TUNA INDONESIA 138. 13. C PT. ANEKA TUNA INDONESIA 139. 13. C PT. AVILA PRIMA 140. 11. C PT. BALI MAYA PERMAI 144. 02. B 144. 02. C PT. MEDAN TROPICAL CANNING & FROZEN INDUSTRIES PT. MEDAN TROPICAL CANNING & FROZEN INDUSTRIES 144. 13. C PT. BLAMBANGAN RAYA 145. 25. C PT. DEHO CANNING 148. 13. C PT. MAYA MUNCAR 149. 18. B PT. UJUNG TIMUR 150. 18. B PT. WINDU ALAM 151. 10. B PT. OCEAN MITRAMAS Gresik, East Java Sidoarjo, East Java Banyuwangi, East Java Banyuwangi, East Java Banjarmasin, South Kalimantan Malang, East Java Malang, East Java Banyuwangi, East Java Pekalongan, Central Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra Banyuwangi, East Java Bitung, North Sulawesi Banyuwangi, East Java Pontianak, West Kalimantan Pontianak, West Kalimantan Jakarta (KM Mitramas 3) 151. 13. C PT. REX CANNING AND FROZEN INDUSTRY Pasuruan, East Java 152. 10. B PT. OCEAN MITRAMAS 153. 27. C PT. CITRARAJA AMPAT CANNING 154. 13. B PT. KARYA KENCANA SUMBERSARI 156. 11. B PT. NAGAMAS SAKTI PERKASA 161. 13. B PT. BUMIMAS INDAH 163. 02. A PT. CENTRAL WINDU SEJATI 163. 02. B PT. CENTRAL WINDU SEJATI Jakarta (KM Mitramas 5) Sorong, Irian Jaya Sidoarjo, East Java Semarang, Central Java Pasuruan, East Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra 172. 19. B PT. KALIMANTAN FISHERY Banjarmasin, South Kalimantan 174. 21. B PT. MALINDO KENCANA UTAMA Tarakan, East Kalimantan 175. 13. B PT. MARINE CIPTA AGUNG 178. 11. B PT. MISAJA MITRA 179. 27. C PT. MULTI TRANSPECHE INDONESIA Pasuruan, East Java Pati, Central Java Biak, Irian Jaya 183. 10. B PT. RED RIBBON INDONESIA CORPORATION Jakarta 186. 13. B PT. SEKAR KATOKICHI Sidoarjo, East Java 197. 18. B PT. CENTRAL COLD STORAGE PRATAMA SAKTI Pontianak, West Kalimantan 198. 08. B PT. DIPASENA CITRA DARMAJA PLANT II Lampung 199. 11. D PT. INDOSIGMA SURYA CORPORATION Semarang, Central Java 201. 02. B PT. INTIMAS SURYA 204. 13. D PT. MIWON MINA SAMUDRA 205. 13. B PT. MUSTIKA BAGUS 207. 13. B PT. SK. FOODS INDONESIA 209. 09. B PT. FEGA AQUAFARMINDO Jakarta Sumenep, Madura Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java Tangerang, West Java 210. 13. D PT. PERUSAHAAN KERUPUK "SURYA JAYA" Sidoarjo, East Java 211. 13. B PT. ARGA ANAN NUSA 212. 13. B PT. ERATAMA PUTRA MANDIRI 213. 01. B PT. UJUNG TIMUR LANGSA 214. 10. B PT. MOONSTAR TUNAINDO 215. 14. B PT. SARI SEGAR LAUT 216. 15. B PT. SARI ALAM Pasuruan, East Java Surabaya, East Java Langsa, Aceh Jakarta Denpasar, Bali Mataram, Nusa Tenggara Barat 217. 11. B PT. AQUAFARM NUSANTARA Semarang, Central Java 218. 10. B PT. NAGAMAS SAKTI PERKASA Jakarta 03/21. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 165 Engedélyezési szám Létesítmény Cím 220. 07. B PT. CAHAYA BINTANG LAUT ABADI Bangka, Palembang 221. 21. B PT. NELAYAN ABADI KALIMANTAN 222. 21. B PT. TUNAS NELAYAN MANDIRI Tarakan, East Kalimantan Tarakan, East Kalimantan 223. 02. B PT. PULAU SALJU INDAH LESTARITj. Balai Asahan, North Sumatra 224. 02. B PT. PUTRA ALI SENTOSA Sibolga, North Sumatra 225. 10. B PT. FISHINDOMAKMUR SANTOSO 226. 10. B PT. CITRA DIMENSI ARTHALI 227. 13. B PT. SCRUM INDONESIA 228. 13. B PT. MEGAH SETYA NUGRAHA Jakarta Jakarta Probolinggo, East Java Surabaya, East Java 229. 08. B PT. CENTRAL PERTIWI BRATASENA Lampung 230. 13. B PT. HARAPAN BENDERANG 231. 13. B PT. UJUNG TIMUR 232. 13. B PT. MIWON MINA SAMUDRA Banyuwangi, East Java Banyuwangi, East Java Sumenep, East Java A = Friss halászati termékek. B = Fagyasztott halászati termékek. C = Tartósított halászati termékek. D = Füstölt, sózott, szárított vagy marinírozott halászati termékek. ”


title: 97/391/CE: Décision du Conseil du 17 juin 1997 autorisant le Royaume d'Espagne à reconduire jusqu'au 7 mars 1998 l'accord sur les relations de pêche mutuelles avec la République d'Afrique du Sud

eurovoc_concepts:
South Africa
Spain
fishing agreement


title: Directive 97/24/CE du Parlement européen et du Conseil du 17 juin 1997 relative à certains éléments ou caractéristiques des véhicules à moteur à deux ou trois roues


title: 97/391/CE: Decisione del Consiglio del 17 giugno 1997 che autorizza il Regno di Spagna a prorogare fino al 7 marzo 1998 l'accordo sulle reciproche relazioni di pesca con la Repubblica sudafricana


title: Uredba Vijeća (EZ) br. 1103/97 od 17. lipnja 1997. o određenim odredbama koje se odnose na uvođenje eura

text: L_1997162HR. 01000101. xml 10/Sv. 003 HR Službeni list Europske unije 24 31997R1103 L 162/1 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 17. 06. 1997. UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 1103/97 od 17. lipnja 1997. o određenim odredbama koje se odnose na uvođenje eura VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 235. , uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1), uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2), uzimajući u obzir mišljenje Europskog monetarnog instituta (3), (1) budući da je Europsko vijeće na sastanku održanom u Madridu 15. i 16. prosinca 1995. potvrdilo da će treća faza ekonomske i monetarne unije započeti 1. siječnja 1999. , kao što je utvrđeno u članku 109. j stavku 4. Ugovora; budući da će države članice koje će usvojiti euro kao jedinstvenu valutu u skladu s Ugovorom za potrebe ove Uredbe biti određene kao „države članice sudionice”; (2) budući da je na sastanku Europskog vijeća u Madridu donesena odluka da je pojam „ECU”, koji je korišten u Ugovoru za označavanje europske valutne jedinice, generički pojam; budući da su vlade petnaest država članica postigle zajednički sporazum da ta odluka predstavlja ugovoreno i konačno tumačenje odgovarajućih odredbi Ugovora; budući da će naziv dodijeljen europskoj valuti biti „euro”; budući da će euro kao valuta država članica sudionica biti podijeljen na sto podjedinica pod nazivom „cent”; budući da je Europsko vijeće, nadalje, smatralo da naziv jedinstvene valute mora biti jednak u svim službenim jezicima Europske unije, uzimajući u obzir postojanje različitih pisama; (3) budući da će Vijeće donijeti uredbu o uvođenju eura na temelju članka 109. l stavka 4. treće rečenice Ugovora čim budu poznate države članice sudionice kako bi se utvrdio pravni okvir za euro; budući da će Vijeće prvog dana treće faze u skladu s člankom 109. l stavkom 4. prvom rečenicom Ugovora donijeti neopozivo utvrđene konverzijske tečajeve; (4) budući da je tijekom djelovanja zajedničkog tržišta i u svrhu prelaska na jedinstvenu valutu potrebno osigurati pravnu sigurnost za građane i društva u svim državama članicama u pogledu određenih odredbi o uvođenju eura znatno prije ulaska u treću fazu; budući da će takva pravna sigurnost u ranoj fazi omogućiti građanima i društvima da obave pripreme prema povoljnim uvjetima; (5) budući da će se treća rečenica članka 109. l stavka 4. Ugovora, kojom se Vijeću omogućava da na temelju jednoglasne odluke država članica sudionica poduzme druge mjere potrebne za brzo uvođenje jedinstvene valute, smatrati pravnom osnovom tek nakon što bude potvrđena, u skladu s člankom 109. j stavkom 4. Ugovora, a koje države članice ispunjavaju potrebne uvjete za usvajanje jedinstvene valute; budući da je stoga potrebno pozvati se na članak 235. Ugovora kao na pravnu osnovu za one odredbe u odnosu na koje postoji hitna potreba za pravnom sigurnošću; budući da će stoga ova Uredba zajedno s gore navedenom uredbom o uvođenju eura predstavljati pravni okvir za euro, čija je načela ugovorilo Europsko vijeće u Madridu; budući da se uvođenje eura odnosi na svakodnevne poslove cjelokupnog stanovništva u državama članicama sudionicama; budući da je potrebno preispitati i druge mjere osim mjera ove Uredbe i Uredbe koja će biti donesena na temelju članka 109. l stavka 4. Ugovora kako bi se osigurao uravnotežen prelazak, posebno za potrošače; (6) budući da ECU kao što je naveden u članku 109. g Ugovora i kao što je određen u Uredbi Vijeća (EZ) br. 3320/94 od 22. prosinca 1994. o izradi pročišćenih tekstova postojećeg zakonodavstva Zajednice o određenju ECU-a po stupanju na snagu Ugovora o Europskoj uniji (4), od 1. siječnja 1999. neće više biti označen kao košarica sastavnih valuta, a euro će postati samostalna valuta; budući da odluka Vijeća o utvrđivanju konverzijskih tečajeva neće sama po sebi izmijeniti vanjsku vrijednost ECU-a; budući da to znači da će jedan ECU po svom sastavu kao košarica sastavnih valuta postati jedan euro; budući da Uredba (EZ) br. 3320/94 stoga postaje zastarjela te bi je trebalo staviti izvan snage; budući da se za potrebe upućivanja na ECU u pravnim instrumentima pretpostavlja da su se stranke sporazumjele da će se pozivati na ECU, kako što je naveden u članku 109. g Ugovora i kao što je određen u gore navedenoj Uredbi; budući da bi ta pretpostavka trebala biti oboriva uzimajući u obzir namjere stranaka; (7) budući da je općeprihvaćeno pravno načelo da uvođenje nove valute ne utječe na neprekidno trajanje ugovora i ostalih pravnih instrumenata; budući da se mora poštovati načelo slobode ugovaranja; budući da bi načelo neprekidnog trajanja trebalo biti u skladu sa svim što su stranke eventualno ugovorile u vezi s uvođenjem eura; budući da je radi jačanja pravne sigurnosti i jasnoće primjereno izričito potvrditi da je načelo neprekidnosti ugovora i ostalih pravnih instrumenata potrebno primjenjivati između bivših nacionalnih valuta i eura te između ECU-a, kao što je navedeno u članku 109. g Ugovora i kao što je određeno u Uredbi (EZ) br. 3320/94, i eura; budući da ovo posebno podrazumijeva da se, u slučaju instrumenata s fiksnom kamatnom stopom, uvođenjem eura ne mijenja nominalna kamatna stopa koju plaća dužnik; budući da odredbe o neprekidnom trajanju mogu ispuniti svoj cilj za osiguravanje pravne sigurnosti i transparentnosti gospodarskim subjektima, posebno za potrošače, samo ako stupe na snagu što je prije moguće; (8) budući da uvođenje eura predstavlja promjenu monetarnog prava svake države članice sudionice; budući da je priznavanje monetarnog prava države općeprihvaćeno načelo; budući da bi izričita potvrda načela neprekidnosti trebala voditi k priznavanju neprekidnog trajanja ugovora i ostalih pravnih instrumenata na područjima trećih država; (9) budući da bi pojam „ugovor” koji se koristi za određenje pravnih instrumenata trebao obuhvaćati sve vrste ugovora, bez obzira na način na koji su sklopljeni; (10) budući da Vijeće, kada postupa u skladu s prvom rečenicom članka 109. l Ugovora utvrđuje konverzijske tečajeve eura u odnosu na svaku od nacionalnih valuta država članica sudionica; budući da bi se ti konverzijski tečajevi trebali koristiti za svaku konverziju između eura i jedinica nacionalnih valuta ili među jedinicama nacionalnih valuta; budući da bi za svaku konverziju među jedinicama nacionalnih valuta utvrđeni algoritam trebao odrediti rezultat; budući da bi korištenje obratnih konverzijskih tečajeva povlačilo za sobom zaokruživanje te bi moglo dovesti do znatnih netočnosti, posebno ako se radi o velikim iznosima; (11) budući da uvođenje eura zahtijeva zaokruživanje novčanih iznosa; budući da je rano ukazivanje na pravila za zaokruživanje potrebno u tijeku djelovanja zajedničkog tržišta i kako bi se omogućila pravodobna priprema i neometani prijelaz na ekonomsku i monetarnu uniju; budući da ova pravila ne utječu ni na koju praksu zaokruživanja, konvenciju ili nacionalne odredbe koje predviđaju viši stupanj točnosti za međuzbrojeve; (12) budući da je, s ciljem postizanja visokog stupnja točnosti u operacijama konverzije, konverzijske tečajeve potrebno odrediti sa šest istaknutih znamenki; budući da tečaj sa šest istaknutih znamenki znači tečaj koji, brojeći s lijeve strane i počevši s prvom znamenkom koja nije nula, ima šest znamenki, DONIJELO JE OVU UREDBU: Članak 1. Za potrebe ove Uredbe: — „pravni instrumenti” znači zakonske odredbe, upravni akti, sudske odluke, ugovori, unilateralni pravni akti, instrumenti plaćanja osim novčanica i kovanica, te ostali instrumenti s pravnim učinkom, — „države članice sudionice” znači one države članice koje usvoje jedinstvenu valutu u skladu s Ugovorom, — „konverzijski tečajevi” znači neopozivo utvrđeni konverzijski tečajevi koje Vijeće utvrđuje u skladu s člankom 109. l stavkom 4. prvom rečenicom Ugovora, — „jedinice nacionalne valute” znači jedinice valuta država članica sudionica, kako su te jedinice utvrđene dan prije početka treće faze ekonomske i monetarne unije, — „jedinica eura” znači jedinica jedinstvene valute kao što je određeno u Uredbi o uvođenju eura koja će stupiti na snagu na dan početka treće faze ekonomske i monetarne unije. Članak 2. 1. Svako pozivanje na ECU u pravnom instrumentu, kao što se navodi u članku 109. g Ugovora i kao što je određeno u Uredbi (EZ) br. 3320/94, zamjenjuje se upućivanjem na euro po tečaju od jednog eura za jedan ECU. Pozivanja na ECU u pravnom instrumentu bez takvog određenja pretpostavljaju se, time da je takva pretpostavka oboriva uzimajući u obzir namjere stranaka, upućivanjima na ECU kao što je se navedeno u članku 109. g Ugovora i kao što je određeno u Uredbi (EZ) br. 3320/94. 2. Ovim se Uredba (EZ) br. 3320/94 stavlja izvan snage. 3. Ovaj se članak primjenjuje od 1. siječnja 1999. u skladu s odlukom sukladno članku 109. j stavku 4. Ugovora. Članak 3. Uvođenje eura nema učinak promjene uvjeta pravnog instrumenta ili razrješenja ili izuzimanja od izvršenja bilo kakve obveze na temelju pravnog instrumenta, niti stranci daje pravo na jednostranu izmjenu ili raskid takvog instrumenta. Ova odredba podliježe sporazumu stranaka. Članak 4. 1. Konverzijski tečajevi se utvrđuju kao jedan euro izražen u odnosu na svaku od nacionalnih valuta država članica sudionica. Oni se utvrđuju sa šest istaknutih znamenki. 2. Konverzijski tečajevi se prilikom konverzije ne zaokružuju niti skraćuju. 3. Konverzijski tečajevi koriste se za konverzije iz jedinice eura u jedinice nacionalne valute i obratno. Obratni konverzijski tečajevi izvedeni iz konverzijskih tečajeva ne koriste se. 4. Novčani iznosi koji se konvertiraju iz jedne jedinice nacionalne valute u drugu se prvo konvertiraju u novčani iznos izražen u jedinici eura, a taj se iznos može zaokružiti na najmanje tri decimale, i zatim će se konvertirati u drugu jedinicu nacionalne valute. Ne može se koristiti nikakva alternativna metoda preračunavanja, osim ako ne daje iste rezultate. Članak 5. Novčani iznosi koji se moraju platiti ili obračunati u trenutku zaokruživanja nakon konvertiranja u jedinicu eura sukladno članku 4. zaokružuju se naviše ili naniže na najbliži cent. Novčani iznosi koji se moraju platiti ili obračunati, a koji su konvertirani u jedinicu nacionalne valute zaokružuju se naviše ili naniže na najbližu podjedinicu ili, ako takva podjedinica ne postoji, tada na najbližu jedinicu, ili, sukladno nacionalnom pravu ili nacionalnoj praksi, na višekratnik ili razlomak podjedinice ili jedinice nacionalne valute. Ako primjena konverzijski tečajeva daje točno srednji rezultat, iznos se zaokružuje naviše. Članak 6. Ova Uredba stupa sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Luxembourgu 17. lipnja 1997. Za Vijeće Predsjednica A. JORRITSMA-LEBBINK (1)  SL C 369, 7. 12. 1996. , str. 8. (2)  SL C 380, 16. 12. 1996. , str. 49. (3)  Mišljenje od 29. 11. 1996. (4)  SL L 350, 31. 12. 1994. , str. 27


title: Regulamento (CE) nº 1103/97 do Conselho de 17 de Junho de 1997 relativo a certas disposições respeitantes à introdução do euro