title: Kommissionens rapport till den budgetansvariga myndigheten om situationen den 31 december 1996 vad gäller garantier som berör den allmänna budgeten

eurovoc_concepts:
Community loan
European Investment Bank
budgetary power
general budget (EU)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 05. 06. 1997 KOM(97) 273 slutlig KOMMISSIONENS RAPPORT TILL DEN BUDGETANSVARIGA MYNDIGHETEN OM SITUATIONEN DEN 31 DECEMBER 1996 VAD GÄLLER GARANTIER SOM BERÖR DEN ALLMÄNNA BUDGETEN À KOMMISSIONENS RAPPORT TILL DEN BUDGETANSVARIGA MYNDIGHETEN OM SITUATIONEN DEN 31 DECEMBER 1996 VAD GÄLLER GARANTIER SOM BERÖR DEN ALLMÄNNA BUDGETEN I denna rapport redogörs för situationen den 31 december 1996 vad gäller garantier som berör den allmänna budgeten. Rapporten har sin bakgrund i kommissionens förklaring i samband med omröstningen om tilläggs- och ändringsbudget nr 1/91, där man redogjorde för sin avsikt att "halvårsvis lägga fram en rapport om situationen vad gäller garantier som berör budgeten och därmed förbundna risker". Den läggs fram i enligt med bestämmelserna i artikel 134 g i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Kommissionen har tidigare lagt fram elva sådana rapporter till den budgetansvariga myndigheten. Denna rapport består av två delar och en bilaga: 1) Redogörelser för operationer som inletts sedan den förra rapporten och för utvecklingen vad gäller risker och utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten. 2) En bedömning av potentiella risker mot bakgrund av en värdering av det allmänna ekonomiska läget i de tredje länder som varit föremål för de mest betydande lånetransaktionerna. A. INNEHÅLLSFÖRTECKNING DEL 1: OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1996, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR. LA TRANSAKTIONER MED MAKROEKONOMISKA MAL I. B TRANSAKTIONER MED MIKROEKONOMISKA MAL EL OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 19% II. A BULGARIEN II II. B UKRAINA II II. CMOLDAVAlI ELD LAN SOM HAR BEVILJATS AV EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN I ÖVRIGA TREDJE LÄNDER (UTVECKLINGSLÄNDER I LATINAMERIKA OCH ASIEN) MED VILKA GEMENSKAPEN HAR SLUTIT SAMARBETSAVTAL 2 2 2 2 III. RISKSITUATIONEN 3 III. A UTESTÅENDE BELOPP VID DATUM FÖR RAPPORTEN III. B MAXIMAL RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD AR FÖR AR: BELOPP SOM HAR 4 UTBETALATS FRAM TILL DATUM FÖR RAPPORTEN 5 III. C MAXIMAL TEORETISK RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD AR FÖR AR IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN I V. A EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS LAN TILL TREDJE LAND IV. B IN- OCH UTLÅNING ELLER GARANTIER FÖR LAN TILL TREDJE LAND V. ANALYS AV EUROPEISKA UNIONENS KAPACITET VAD GÄLLER UTLÅNING TILL TREDJE LAND VL GARANTIFONDENS RELATIVA SOLIDITET 9 9 9 10 11 DEL 2: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER - EKONOMISKT OCH FINANSIELLT LÄGE I DE TREDJE LÄNDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DE MEST BETYDANDE LÅNETRANSAKTIONERNA I. INLEDNING II. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER. in. DE NYA OBEROENDE STATERNA IV. MEDELHAVSLÄNDER BELAGA L RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR I. A FÖRKLARINGAR TILL TABELL 1-3 I. B TABELLER ÖVER LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BUDGETEN I. C FÖRVÄNTADE UTANORDNANDEN OCH UTBETALNINGAR AV EIB-LAN I. D FÖRFARANDE VID UTBETALNING AV GARANTIER 13 13 16. 19 22 22 24 29 30 sd'L YL METODBESKRIVNEVG FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED 31 UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTEFONDSSYSTEMET 31 ILA RESERV FÖR GARANTIER AVSEENDE LAN TILL TREDJE LAND (1) 31 II. B BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN (2) 32 II. C UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER 32 II. D INBETALNING TILL GARANTIFONDEN (3) 33 II. E R E S T E R A N DE UTRYMME I RESERVEN FÖR GARANTIER (4) 33 II. F ÅTERSTÅENDE U T L A N I N G S K A P A C I T ET (5) HL TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 34 DELI: OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 19%, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR De risker som låne- och garantitransaktioner av två slag: transaktioner med makroekonomiska mål och transaktioner med mikroekonomiska mål. täcks av garantier ur gemenskapens budget avser LA Transaktioner med makroekonomiska mål Detta rör sig framför allt om betalningsbalanslån till medlemsstater eller till tredje land. Lånen beviljas utifrån väl definierade ekonomiska villkor och åtaganden. Till kategorin hör även det lån på 1250 miljoner ecu som syftar till att finansiera import av jordbruksprodukter och livsmedel till länder i före detta Sovjetunionen, eftersom riskerna härvidlag till stor del beror på den makroekonomiska och politiska utvecklingen i mottagarländerna. I. B Transaktioner med mikroekonomiska mål Här rör det sig om lån för finansiering av projekt, där återbetalningstiden vanligen är lång och återbetalning sker med hjälp av de medel som projektet i fråga är avsett att generera. I allmänhet är det finansiella och andra företag samt tredje länder som beviljas dessa lån, och lånen omfattas, förutom av gemenskapsgarantin, av sedvanliga bankgarantier. Det avser Euratomlån till medlemsstater och lån till medlemsstater inom ramen för de nya gemenskapsinstrumenten, samt Euratomlån och EDB-lån till länder utanför gemenskapen (Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa och vissa andra icke-medlemsländer - utvecklingsländer i Asien och Latinamerika). H. OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1996 De mest betydelsefulla operationer som har inletts under det andra halvåret 1996 är följande: ILA Bulgarien II Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn och inom ramen för en ny G24- åtgärd för perioden 1992-93 låna upp 110 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period på högst sju år, i syfte att återutlåna dessa medel till Bulgarien. På grund av förseningen av de ekonomiska -reformerna i Bulgarien sköts dessa transaktioner emellertid upp till december 1994, då en första utbetalning till Bulgarien om 70 miljoner ecu gjordes. Den andra delen på 40 miljoner ecu utbetalades i augusti 1996. Den skall återbetalas som en engångsbetalning den 29 augusti 2003. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. II. B Ukraina n Inom ramen för ett heltäckande stödprogram till Ukraina bemyndigades kommissionen att i gemenskapens namn, genom rådets beslut av den 23 oktober 1995, låna upp 200 miljoner ecu för en period om högst tio år. Beloppet skulle betalas till i två delbetalningar till Ukraina. Hälften av den första delbetalningen, dvs. 50 miljoner ecu av de planerade 100 miljonerna, utbetalades till Ukraina den 29 augusti 1996 och skall återbetalas i fem lika stora årliga amorteringar från och med det sjätte året. Beloppet skall vara återbetalt i sin helhet den 29 augusti 2006. Den andra delen av den första delbetalningen, dvs. 50 miljoner ecu av de planerade 100 miljonerna, utbetalades den 30 oktober 1996 och skall återbetalas i fem lika stora årsavgifter från och med det sjätte året. Denna del skall vara återbetald i sin helhet den 30 oktober 2006. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. H. C Moldava II Inom ramen för ett heltäckande stödprogram till Moldava bemyndigades kommissionen genom rådets beslut den 25 mars 1996 att i gemenskapens namn låna upp 15 miljoner ecu för en period om högst tio år och att återutlåna dessa medel till Moldava. Lånet utbetalades i en engångsbetalning den 30 december 1996. Lånet skall återbetalas genom fem årliga, lika störa amorteringar, med början det sjätte året. Det skall vara betalt i sin helhet den 30 oktober 2006. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. II. D Lån som har beviljats av Europeiska investeringsbanken i övriga tredje länder (utvecklingsländer i Latinamerika och Asien) med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal. Den 12 december 1996 beviljade rådet EIB en gemenskapsgaranti på 100 % för lån till förmån för projekt av ömsesidigt intresse i vissa tredje länder (utvecklingsländer i Latinamerika och Asien) med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal. Denna garanti har ett generellt tak på 275 miljoner ecu för 1996. Giltighetstiden för detta beslut förlängs automatiskt med sex månader om summan av de lån som har beviljats av EIB inte har uppnått taket på 275 miljoner ecu den 31 december 1996. III. RISKSITUATIONEN Bedömningen av de risker som påverkar gemenskapernas budget kan genomföras med två olika metoder, nämligen - den metod som ofta används av banker och som utgår från det totala utestående lånebeloppet en bestämd dag för transaktionerna i fråga, och - den i budgetarbete vanligare metoden, enligt vilken den högsta totala summan som gemenskapen kan behöva betala ut under budgetåret beräknas. Denna andra metod har i sin tur tillämpats på två olika sätt, nämligen - genom att man endast tagit hänsyn till verkliga utbetalningar fram till den 31 december 1995, vilket ger den minsta risken för gemenskapen om inga tidiga återbetalningar sker (se tabell 2 nedan), och - genom att man även blickat framåt, och tagit hänsyn till alla transaktioner som rådet beslutat om eller som föreslagits av kommissionen, så att effekten på framtida budgetar kan beräknas. Detta ger, i det fall då alla kommissionens förslag i fråga godtas, den största risken för gemenskapen (se tabell 3 nedan). Den senare metoden ger en uppfattning om omfattningen av de risker som är förknippade med förslagen. Den kräver emellertid att ett antal antaganden görs vad gäller utbetalningsdatum, villkor för återbetalning, räntesatser^ och växelkurser^. Närmare uppgifter om detta återfinns i bilagan. Resultaten framgår av tabell 1-3, där beräkningar av risker i samband med lån till länder inom respektive utanför gemenskapen återges. De totala angivelserna innefattar risker av skilda slag. I Met makroekonomiskt stöd gäller det lån till en enda stat, medan det t. ex. inom ramen för Europeiska investeringsbankens verksamhet och de nya gemenskapsinstrumenten (NGI) rör sig om projektlån. I den analys som följer görs skillnad mellan total risk, risker som hänför sig till medlemsstater och risker som gäller icke-medlemsstater. III. A Utestående belopp vid datum för rapporten Läget beskrivs i tabell 1. Den totala risken belöpte sig till 11 876 miljoner ecu vid datum för rapporten, jämfört med 11 705 miljoner ecu föregående halvår, alltså en ökning med 171 miljoner ecu-'. 1 Antagandet görs med en genomsnittlig räntesats på 10%. 2 När det gäller lån i andra valutor än ecu tillämpas växelkurserna den 31 december 1996. •> Delar av skillnaden i förhållande till den föregående sexmånaderspcrioden beror på förändringar i växelkurser vid lån i andra valutor än ecu. - 4- De transaktioner som påverkat det utestående beloppet sedan den föregående rapporten återfinns i nedanstående tabell. Utestående belopp den 30. 6. 1996 Återbetalningar av lån Euratom Nya gemenskapsinstrument (NGI) EIB Förändring av växelkurser för andra valutor i förhållande till ecu Utbetalningar av lån Nya gemenskapsinstrument (NGI) Bulgarien Moldava Ukraina EIB Utestående belopp den 31. 12. 1996 i miljoner ecu 11705 123 187,5 81 -48,5 0,01 40 15 1QQ 456 11876 Det utestående lånebeloppet (exklusive räntor) till förmån för medlemsstater var vid datum för rapporten 5 564 miljoner ecu, vilket är 7,03 % lägre än motsvarande belopp den 30 juni 1996. Denna minskning beror främst på återbetalningen av Euratom- och NGI-lån på 310,5 miljoner ecu. F ör övriga medlemsstater ligger det utestående lånebeloppet kvar på samma nivå som tidigare. V ad gäller de risker s om hänför sig till tredje land kan en ökning av det utestående beloppet föregående konstateras: 6 312 miljoner ecu, en ökning med 10,35 % jämfört m ed beloppet halvår. III. B Maximal risk som kan belasta gemenskapens budget» redovisad år för år: belopp som har utbetalats fram till datum för rapporten Läget beskrivs i tabell 2. Den totala risken uppgår till 3 095 miljoner ecu 1997 och kommer att öka konstant för att uppgå till ca 3 546 miljoner ecu år 2000. En speciell situation kommer dock att råda 1999 eftersom inga betalningsbalanslån till medlemsstaterna skall amorteras det året, och eftersom amorteringarna på lånen till Ungern, Tjeckien och Slovakien samt lånet på 290 miljoner ecu till Bulgarien slutförs under 1998. Beloppet för de transaktioner som avser medlemsstater uppgår 1997 till 1 429 miljoner ecu. Detta belopp kommer att variera beroende på när amorteringsdatum infaller för betalningsbalanslånen till Grekland och Italien (vilket sker vartannat år). Således kommer den maximala risken att vara högst under jämna årtal fram till och med år 2000, då den uppgår till 2 757 miljoner ecu. Den maximala risken i samband med transaktioner gentemot tredje land uppgår till 1 666 miljoner ecu 1997, med hänsyn till att följande amorteringar då kommer att förfalla: - Ungern: 80 miljoner ecu. - Tjeckien: 127 miljoner ecu. - Slovakien: 63 miljoner ecu. - Bulgarien: 140 miljoner ecu. - Algeriet: 250 miljoner ecu. - Israel: 160 miljoner ecu. - Länder i f. d. Sovjetunionen: 143 miljoner ecu. Man kommer att erfara en minskning 1998 till 1275 miljoner ecu och 1999 till 806 miljoner ecu. III. C Maximal teoretisk risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år för år Läget beskrivs i tabell 3. Denna risk, som är 3 381 miljoner ecu 1997, kommer att öka konstant till och med år 2000 (bortsett från år 1999, då den kommer att uppgå till är 2 072 miljoner ecu). Vad gäller transaktioner gentemot medlemsstaterna blir den maximala teoretiska riskens utveckling fram till och med år 2000 ungefår densamma som den som framgår av tabell 2. Det året uppgår risken till 3 154 miljoner ecu, för att sedan sjunka till 2 366 miljoner ecu år 2003 och 2 188 miljoner ecu år 2004. Risken vid transaktioner gentemot tredje land kommer att minska från 1 781 miljoner ecu 1997 till 1 396 miljoner ecu 1999. Man konstaterar en ökad risk från och med 2000 till och med år 2004 då risken uppgår till 3 370 miljoner ecu. TABELL 1 UTESTÅENDE BELOPP FÖR GODKÄNDA TRANSAKTIONER (i miljoner ecu) Transaktioner Högsta godkända totalbelopp Utestående lånebelopp den 30. 06. 96 Utestående lånebelopp 31. 12. 96 Återstående godkänt belopp 31. 12. 96 MEDLEMSSTATER A. Betalningsbalanslån 1. Grekland 2. Italien B. Övrigt 3. Euratom 4. NGI, NGI jordbävn. stöd 5. EIB, medelhavsområdet; Spanien, Grekland, Portugal 2200 8000 14000 4000 6830 1500 500 3512 695 932 346 MEDLEMSSTATER TOTALT 26330 5985 TREDJE LAND A. Ekonomiskt stöd 1. Ungern 2. Tjeckien 3. Slovakien 4. Bulgarien 5. Rumänien 6. Algeriet 7. Israel 8. De baltiska staterna 9. Moldavien 10. Ukraina 11. Vitryssland 12. F. d. Sovjetunionen B. Övriga åtgärder 13. EIB, medelhavsområdet 14. EIB, Central- och Östeuropa I 15. EIB, Central- och Östeuropa II 16. EIB, Latinamerika och Asien 17. EIB, Sydafrika 1050 250 125 400 580 600 160 220 60 285 55 1250 6362 1700 3000 1025 300 180 250 125 360 510 500 160 135 45 85 30 143 1981 884 141 191 500 3479 572 748 265 5564 180 250 125 400 510 500 160 135 60 185 30 144 2092 971 335 204 32 1200 4000 0 0 0 5200 260 0 0 0 70 100 £ 0 100 25 0 2497 602 2645 443 69 TREDJE LAND TOTALT 17422 5720 6312 6896 TOTALT 43752 11705 11876 12096 1 ) ingen utbetalning är planerad. 2) Den tredje och fjärde delutbetalningen hade ännu ej skett den 31. 12. 96, eftersom den italienska regeringen inte anhållit om detta. BILAGA TILL TABELL 1 STÄLLNING DEN 31. 12. 96 VAD GÄLLER EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS TRANSAKTIONER Transaktion Godkända krediter Tillgängliga krediter minus annulleringar Första utbetalningar Utestående belopp den 31. 12. 96 EIB, Medelhavsområdet: Spanien, Grekland, Portugal 1500 6362 Tredje land - EIB, Medelhavsomr. 1700 Central- och Östeuropa I 3000 Central- och Östeuropa II 1025 Latinamerika och Asien 300 Sydafrika Anmärkning: Det faktum att de första utbetalningarna ibland kan överstiga den totala godkända krediten beror på variationer i ecu-kursen mellan dagen för undertecknandet av krediten och den 31. 12. 96. 1465 5660 1628 2980 647 101 1543 3143 1026 335 204 32 265 2092 971 335 204 32 TABELL 2 MAXIMAL RISK AR FÖR AR 1 GEMENSKAPENS BUDGET (Uppskattningar i miljoner ecu med utgångspunkt frän transaktioner som skett fram till den 31. 12. 1996) 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 TOTAL MEDLEMSSTATER LANÏBÊlÔPP A. Betalningsbalanslån 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella lån 3. Euratom 4. NGI, NGI jordbavn. stöd 5. EIB; Medelh. , gamla protok. Spa. , Gre. , Por. 500 989 92 50 44 453 532 58 Lånebelopp totalt 1042 1675 2490 12 40 37 2579 16 40 39 95 RÄNTOR A. Betalningsbalanslån 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella lån 3. Euratom 4. NGI, NGI jordbavn. stöd 5. EIB; Medelhavsområdet, gamla protok. Spanien, Grekland, Portugal 48 211 42 63 23 48 211 10 16 18 157 157 3 12 14 1 10 11 Räntor totalt 386 301 186 178 71 20 92 7 7 14 22 22 21 21 2 5 7 2 3 5 500 3479 572 748 257 5557 95 735 55 113 83 1082 16 15 30 2 2 3 MEDLEMSSTATER TOTALT 1429 1976 280 2757 106 30 27 34 6638 TREDJE LAND LANEMLÔPP A. Ekonomiskt stöd 6. Ungern 7. Tjeckien 8. Slovakien 9. Bulgarien 10. Rumänien 11. Israel 12. Algeriet 13. F. d. Sovjetunionen 14. De baltiska staterna 15. Moldavien 16. Ukraina 17. Vitryssland B. Garantier 18. EIB, Medelhavsområdet 19. EIB, Central- och Östeuropa I och II 20. EIB, Latinamerika och Asien 21. EIB, Sydafrika Lånebelopp totalt RÄNTOR A. Ekonomiskt stöd 6. Ungern 7. Tjeckien 8. Slovakien 9. Bulgarien 10. Rumänien 11. Israel 12. Algeriet 13. F. d. Sovjetunionen 14. De baltiska staterna 15. Moldavien 16. Ukraina 17. Vitryssland B. Garantier 18. EIB, Medelhavsområdet 19. EIB, Central- och Östeuropa I och II 20. EIB, Latinamerika och Asien 21. EIB, Sydafrika Räntor totalt 100 123 62 150 185 80 127 63 140 160 250 144 190 80 110 5 175 119 22 140 50 15 162 78 19 175 104 20 1169 879 489 511 18 25 13 40 51 16 50 5 14 6 19 3 140 84 11 5 493 10 13 6 26 51 25 0 14 6 19 3 130 81 9 5 392 11 33 25 14 6 19 3 118 76 9 5 312 11 13 25 14 6 19 3 106 69 8 5 273 55 100 25 12 37 6 162 120 24 40 12 37 6 163 114 8 12 37 6 146 114 9 180 250 125 400 510 160 500 144 135 50 128 24 1289 821 141 32 541 380 324 4889 4 6 10 3 5 17 2 82 53 7 4 3 13 2 71 45 6 2 9 1 59 37 5 28 38 19 107 159 16 160 5 59 40 132 20 800 506 62 24 70 150 9 17 6 167 123 23 32 565 11 6 25 3 5 19 3 94 61 7 5 233 188 144 115 2174 TREDJE LÄNDER TOTALT 1662 1271 801 784 798 729 524 439 7062 TOTALT (Östeuropa) (övriga) 3090 3247 1082 3541 904 758 551 473 13700 880 782 926 345 454 347 448 336 332 466 344 385 277 248 219 220 3879 3183 MAXIMAL (uppskattning i miljoner ecu med utj TEORETISK RISK AR FOR AR I GEMENSKAPENS BUDGET jångspunkt från genomförda, beslutade eller av kommissionen föreslagna transaktioner) TABELL 3 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 TOTAL MEDLEMSSTATER LÅNEBELOPP A. Betalningsbalanslån 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella län 3. Euratom och NGI 4. EIB; Spanien. Grekland. Portugal 0 0 985 58 500 989 141 44 0 0 55 39 0 2490 52 37 Länebelopp totalt 1042 1675 95 2579 0 0 71 20 92 0 0 0 22 22 0 2000 0 2000 21 15 500 7479 1305 257 2021 2015 9541 RÄNTOR A. Betalningsbalanslän 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella län 3. Euratom och NGI 4. EIB; Spanien. Grekland. Portugal 48 383 105 23 48 553 25 18 553 553 340 340 340 170 15 14 11 11 7 7 2 5 2 3 2 2 95 3230 169 83 Räntor totalt 559 644 582 575 354 347 345 174 3577 MEDLEMSSTATER TOTALT 1601 2318 676 3154 446 369 2366 2188 13118 TREDJE LAND LÅNEBELOPP A. Ekonomiskt stöd 5. Ungern 6. Tjeckien 7. Slovakien 8. Bulgarien 9. Rumänien 10. Israel 11. Algeriet 12. F. d. Sovjetunionen 13. De baltiska staterna 14. Moldavien 15. Ukraina 16. Vitryssland 17. Euratom, Central- och Östeuropa B. Garantier 18. EIB, Medelhavsomrädet 19. EIB, Central- och Östeuropa I och II 20. EIB, Latinamerika och Asien 21. EIB, Sydafrika Lånebelopp totalt RÄNTOR A. Ekonomiskt stöd 5. Ungern 6. Tjeckien 7. Slovakien 8. Bulgarien 9. Rumänien 10. Israel 11. Algeriet 12. F. d. Sovjetunionen 13. De baltiska staterna 14. Moldavien 15. Ukraina 16. Vitryssland 17. Euratom, Central- och Östeuropa B. Garantier 18. EIB, Medelhavsomrädet 19. EIB, Central- och Östeuropa I och II 20. EIB, Latinamerika och Asien 21. EIB. Sydafrika 100 123 62 150 185 80 127 63 140 160 250 144 190 80 55 70 150 100 110 5 231 187 34 1 9 17 6 0 295 268 54 40 25 12 37 6 1 385 365 79 17 140 50 15 162 78 19 175 104 20 0 0 40 0 0 0 12 57 6 7 500 482 95 28 260 0 0 0 70 0 100 0 85 12 57 6 16 0 558 551 119 39 440 250 125 400 580 160 600 144 220 50 168 24 24 2446 2085 435 125 1169 879 489 648 909 1082 1227 1873 8276 31 25 13 40 55 16 55 5 18 6 24 3 1 173 124 18 6 36 12 6 26 58 35 22 6 29 3 6 240 209 34 11 26 0 11 40 35 22 6 29 3 17 328 310 61 20 26 0 11 21 35 22 6 29 3 34 436 429 93 31 26 0 11 13 35 11 6 29 3 54 525 523 122 40 26 0 4 13 20 11 5 27 2 72 574 571 138 45 26 26 4 7 10 9 3 23 2 88 594 589 145 49 0 7 10 9 2 17 1 101 559 575 141 49 223 37 19 107 212 16 235 5 124 40 205 20 373 3429 3330 752 251 Räntor totalt 612 733 907 1175 1397 1507 1550 1497 9377 TREDJE LÄNDER TOTALT 1781 1612 1396 1823 2306 2589 2777 3370 17653 TOTALT (Östeuropa) (övriga) 3381 3930 2072 4977 2751 2958 5142 5559 30770 948 833 1111 501 757 639 962 861 1045 1261 1231 1358 1356 1421 1795 1575 9204 8449 IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN I V. A Europeiska investeringsbankens lån till tredje land Investeringsbanken ansökte den 23 oktober 1996 om utnyttjande av en budgetgaranti för lån till republiker i f. d. Jugoslavien (fd. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien- Hercegovina och Serbien) omfattande ett belopp om 5,7 miljoner ecu. Utbetalning till Europeiska investeringsbanken skedde den 28 januari 1997. Av dessa 84,4 miljoner ecu fördes 24 miljoner in i budgeten som uteblivna betalningar från perioden före 1994. Dessa fordringar har blivit föremål för ansökningar om utnyttjande av garantifonden till ett totalt belopp på 60,4 miljoner ecu: 5,3 miljoner ecu den 11 januari 1995, 14,3 miljoner ecu den 30 januari 1995, 6,08 miljoner ecu den 24 maj 1995, 8,6 miljoner ecu den 11 oktober 1995, 5,2 miljoner ecu den 26 januari 1996, 6,4 miljoner ecu den 11 juni 1996, 8,9 miljoner ecu den 4 oktober 1996 och 5,7 miljoner ecu den 28 januari 1997. Av de fordringar som inte täckts vid förfallodagen har därefter totalt 4,7 miljoner ecu återbetalats av f. d. jugoslaviska republiken Makedonien. ÏV. B In- och utlåning eller garantier för lån till tredje land IV. B. 1 Användning av de likvida medlen Kommissionen har även brukat sina likvida medel i enlighet med artikel 12 i rådets förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om tillämpning av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel. Genom detta förfarande har man undvikit förseningar av kommissionens utbetalningar i de fall då inbetalningen från låntagaren är försenad. IV. B. 2 Intervention från garantifonden Om en förfallodag för en betalning av ett lån som beviljats eller garanteras av gemenskapen överskrids av låntagaren, skall garantifonden täcka underskottet inom tre månader efter förfallodagen. Dröjsmålsränta mellan den dag då de likvida medlen görs tillgängliga och datumet för fondens intervention skall belasta garantifonden och återföras till de likvida medlen. Under de sex senaste månaderna har fonden belastats i samband med lån till följande låntagare: Land Datum Belopp (lånebelopp + räntor) Georgien (lån motsv. 40 miljoner ecu) 15. 10. 1996 855 862,78 IV. B. 3 Försenade återbetalningar Under den period som omfattas av denna rapport har följande tredje land, efter förfallodagen, återbetalat belopp för vilka garantifonden tidigare intervenerat. Detta belopp har således nu betalats tillbaka till fonden i enlighet med artikel 2 i rådets 10 förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om inrättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land. Land Återbetalningsdag Belopp (lånebelopp + räntor) Turkmenistan (lån motsv. 45 m i l j 0 n e r e C U) Georgien Totalt 13. 8. 1996 9. 10. 1996 13. 12. 1996 10. 10. 1996 11. 386. 081,43 11. 467. 876,61 7. 716. 363,36 710. 997,54 31. 281. 318,94 IV. B. 4 Situation den 31 december 1995 vad gäller ännu ej genomförda återbetalningar De belopp som ännu inte har återbetalats vid periodens slut är följande: Land Tadzjikistan Georgien Arménien Totalt4 Belopp (lånebelopp + räntor) 63 181 389,89 92 608 823,28 57 601313,20 213 391525,37 V. ANALYS AV EUROPEISKA UNIONENS KAPACITET VAD GALLER UTLÅNING TILL TREDJE LAND Systemet med fonden och reserven för garantier innebär i praktiken en begränsning av unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land, eftersom de anslag som är disponibla för de obligatoriska avsättningarna i samband med varje beslut om lån (eller årlig delutbetalning - tranch - om det gäller garantier för fleråriga lånetransaktioner) begränsas till det belopp som anges för garantireserven i budgetplanen^. Vid varje givet tillfälle motsvarar utlåningskapaciteten det utrymme som står till förfogande under taket för garantireserven. Detta utrymme är lika med reservens totala storlek minus summan av de avsättningar som redan skett eller som är under förberedelse. Tabell 4 innehåller en beräkning av unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land under perioden 1997 - 1999, med utgångspunkt från garantifondssystemet. En närmare beskrivning 4 Två återbetalningar har gjorts efter den 31 december 1996 uppgående till ett belopp av 8,4 miljoner ecu varav 3,7 miljoner betalades av Arménien och 4,7 miljoner av Georgien. 5 Det belopp som har förts in i budgetplanen är 300 miljoner ecu i 1992 års priser. 11 av tillvägagångssättet för beräkningen återfinns, jämte hänvisningar till rättsakter, i bilagan till denna rapport. Mot bakgrund av beslut som antagits av rådet samt förslag till beslut och beslut under förberedelse (se tabell 4) förväntas ett utnyttjande av garantin för reserver på 286 miljoner ecu. Det disponibla utrymmet i reserven skulle därmed bli 43 miljoner ecu vid 1997 års utgång. I garantifonden skulle i så fall ett belopp på 843 miljoner ecu finnas tillgängligt vid utgången av räkenskapsåret 1997, förutsatt - att inga nya uteblivna betalningar kräver att fonden belastas, samt - att inga försenade återbetalningar genomförs av de länder som ligger efter med betalningar. Mot bakgrund av hur reserven för garantier påverkas av avsättningar till garantifonden i samband med lån under perioden 1997-1999 om vilka beslut antagits, föreslagits eller är under förberedelse, kommer utlåningskapaciteten att variera - mellan 213 miljoner och 286 miljoner ecu vad gäller lån som garanteras helt och hållet genom gemenskapens budget, och - mellan 304 miljoner och 409 miljoner ecu vad gäller lån som garanteras till 70 % (vilket är fallet för nya EIB-lån). VI. GARANTIFONDENS RELATIVA SOLIDITET Förhållandet mellan beloppet i garantifonden i slutet av 1996 (557 miljoner ecu) och den maximala risk för lån till tredje länder som förutses för 1997 enligt tabell 3 (1 781 miljoner ecu) (vilken definieras såsom summan av alla belopp som förfaller till betalning det året) är 31 %. Vid samma tidpunkt torde fondens tillgångar utgöra 8,5 % av det totala utestående beloppet för de lån utanför unionen som omfattas av garantier. -12 TABELL 4 GEMENSKAPENS PRELIMINÄRA TEORETISKA UTLANINGSKAPACITET OCH KAPACITET ATT STÄLLA GARANTIER TILL FÖRMÄN FÖR TREDJE LAND UNDER PERIODEN 1997-1999 med avseende på garantifondssystemetf*) Miljc 1997 1998 1999 Reserv för garantier avseende lån till tredje land(1) 329 338 345 Beräkningsunderlag för avsättningar till garantifonden(2) - EIB-LAN - Medelhavsomrädet (a) - Länder i Central- och Östeuropa (b) - Latinamerika och Asien (c) - Sydafrika (d) - EIB-Iån totalt - EURATOM-lån (e) - Makroekonomiskt stöd (f) 644 787,5 172 125 1728,5 779,25 728 210 87,5 1804,75 693 752,5 210 105 1760,5 0 200 350 165 25 0 Avsättningar till garantifonden (3) 286 302 313 Resterande utrymme i reserven för garantier (4) 43 36 32 Återstående utlåningskapacitet (betalningsbalanslån, EIB-Iån och Euratom-lån) (5) - Högsta belopp vid fullt utnyttjande (100%) av garantin (t. ex. BB-lån) - Högsta belopp vid fullt utnyttjande vid (vid t. ex. EIB-Iån) garanti till 70% 286 409 243 347 213 304 (*) Vid ett antagande om att målbeloppet nås efter 1999. Om målbeloppet för fonden exempelvis nås den 1 januari 1999 och inbetalningssatsen efter den prövning som föreskrivs enligt artikel 4 i förordningen om upprättande av fonden därmed minskas till 10%, ökar unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land med 106 miljoner ecu per år för lån som garanteras till 100% och med 152 miljoner ecu för lån som garanteras till 70%. Lån som skall återbetalas till fonden under perioden 1997-1999: - EIB a. Medelhavsomrädet - beslutade lån: 1994-1996:115 miljoner ecu enligt det 4:e finansprotokollet med Syrien. 1995-1998: 80 miljoner ecu enligt det fjärde finansprotokollet med Malta och Cypern. - föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1996-2000: 750 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med Turkiet och 230 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med Kroatien. 1997-2000:150 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med f. d jugoslaviska republiken Makedonien. Från 31. 1. 1997 till 31. 1. 2000: 2310 miljoner ecu enligt EIB:S förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70% b. Länder i Central- och Östeuropa: - föreslagna lån eller lån under förberedelse: Från 31. 1. 1997 till 31. 1. 2000: 3520 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70%. c. Latinamerika och Asien: - beslutade lån: 1993 till 1996: 750 miljoner ecu - föreslagna lån eller lån under förberedelse. Från 31. 1. 1997 till 31. 1. 2000: 900 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70%. d. Sydafrika: • beslutade lån: Från mitten av 1995 till mitten av 1997: 300 miljoner ecu. - föreslagna lån eller lån under förberedelse: Från 1. 7. 1997 till 1. 7. 2000: 375 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70%. e. - Euratom - beslutade lån: 1994-1999: 1. 100 miljoner ecu. f. • Ekonomiskt stöd - beslutade lån: 1997: Inställda lån på 25 miljoner ecu till Vitryssland ; Inställda lån på 130 miljoner ecu till Slovakien. - föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1997: Lån på 170 miljoner ecu till Georgien, Arménien och Tadzjikistan och lån på 150 miljoner ecu till Ukraina. 13 DEL 2: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER - EKONOMISKT OCH FINANSIELLT LÄGE I DE TREDJE LÄNDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DE MEST BETYDANDE LÅNETRANSAKTIONERNA I. INLEDNING De siffror som angetts i de två föregående delarna av rapporten ger information om de kvantitativa aspekterna på de risker som belastar den allmänna budgeten. Dessa uppgifter behöver emellertid kompletteras med en redogörelse för de kvalitativa aspekterna, d. v. s. som berör typen av transaktioner och låntagarnas situation. I detta avsnitt analyseras de händelser som inträffat under den senaste tiden och som kan påverka riskerna vad avser de aktuella länderna. I bilagan anges också sammanfattande indikatorer för de länder som är de största mottagarna. Den riskbedömning per land som presenteras i detta kapitel ger en uppsättning utförliga riskbedömningsindikatorer för samtliga relevanta länder i Central- och Östeuropa, de nya oberoende staterna samt Medelhavsområdet. Indikatorerna presenteras i form av en helsidestabell per land. Som ett komplement till detta bifogas en ytterligare analys i textform gällande de länder där viktig ny information som inverkar på riskbedömningen har blivit tillgänglig sedan den senaste rapporten som omfattade första halvåret 1996. Det kan noteras att bedömningen i detta avsnitt inte omfattar EU: s riskexponering i andra regioner än de som omnämns, i huvudsak därför att denna riskexponering (väsentligen genom garantier för EIB:s utlåning) endast utgör en liten del av den totala riskexponeringen (mindre än 3 %) och dessutom är spridd över många länder. II. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER BULGARIEN Sedan den senaste rapporten har Bulgariens läge förvärrats väsentligt och BNP beräknas ha fallit med ca 10% under 1996. Vid årets slut låg inflationen på över 300% och den bulgariska valutan, leva, deprecieras i snabb och accelererande takt (från 70 leva/dollar i början av 1996, 250 i november, 500 i slutet av december till 1 000 den 30 januari). Under dessa omständigheter finns en klar risk för hyperinflation under de första månaderna av 1997. Budgetunderskottet har ökat mycket snabbt och har de senaste månaderna finansierats direkt av centralbanken. I slutet av december nådde den inhemska skulden 1,053 biljoner leva, efter en ökning från 345 miljarder leva i slutet av 1995. Även om man gjort en del framsteg med privatiseringen går de strukturella reformerna fortfarande långsamt och bankväsendet fortsätter att utgöra ett stort problem. Flera banker är för närvarande föremål för konkursförfaranden. Under hösten drog Världsbanken och Internationella valutafonden (IMF) tillfälligtvis in sitt finansiella bistånd till Bulgarien. I november 1996 föreslog IMF att ett valutaråd skulle 14- tillsättas som en medel för att återställa den makroekonomiska stabiliteten och tilltron bland de ekonomiska aktörerna. Tekniska diskussioner med bulgariska myndigheter inleddes i december, men förhandlingarna har försenats på grund av premiärministerns avgång. De politiska krafterna, både inom oppositionen och i det regerande partiet synes dock ha accepterat idén om ett valutaråd Krisen har lett till en kraftig minskning av valutareserven - från 1,3 miljarder dollar vid slutet av 1995 till 518 miljoner dollar vid slutet av 1996. Räntebetalningarna på utlandsskulden är fortsatt mycket betydande - 300 miljoner dollar bara under det första kvartalet 1997. Under dessa omständigheter är möjligheten att upprätthålla betalningsbalansen beroende av att man snabbt sluter ett avtal med IMF och andra internationella kreditgivare. ESTLAND Riskbedömningen för Estland är även fortsättningsvis bland de bästa i denna region även om det finns tecken på eventuell framtida turbulens. 1996 var den reala BNP-tillväxten positiv för andra året i rad, även om den verkar ha varit lägre än 1995 (3 %). För byggverksamhet och resultat medan handel produktionsvolymen för jordbruk och industri var lägre än under 1995. Handelns andel av BNP är nu större än tillverkningsindustrins. Nästan 20 % av den totala utförseln består av varor som bearbetats sedan de importerats och ytterligare 13 % uppges vara transitohandel. (i grossist- och detaljistled) noterades mycket positiva Estland införde ett valutarådssystem 1992 som svarar för att penningmängden far en rigorös koppling till nivån på valutareserven. Växelkursen är låst till D-marken till en fast kurs. Systemet har på ett mycket framgångsrikt sätt stabiliserat den makroekonomiska situationen: underskottet i statsbudgeten för 1996 beräknas till 1,5 % av BNP (med större intäkter än planerat) och inflationen har fortsatt att minska (23 % mot 29 % 1995). Estlands export har volymmässigt ökat med i grova drag 5 % under de tre första kvartalen av 1996- vilket är jämförbart med motsvarande period året därförinnan - och värdemässigt med 15 %. Den gradvisa apprecieringen av valutan har emellertid lett till en kraftig importökning och ett ökat underskottet i handelsbalansen till nära 30% under de tre första kvartalen av 1996. Dessutom medan det tidigare fanns ett nettokapitalinflöde som var mer än tillräckligt för att finansiera underskottet i bytesbalansen, var situationen under det tredje kvartalet 1996 nätt och jämnt i balans. Andra osäkerhetstecken är den höga relativa nivån på utflödet av kapital för direktinvesteringar (dessa överskred inflödet under andra kvartalet 1996), det politiska läget (krav på premiärministerns avgång) och möjliga konsekvenser av att Litauen önskar dra sig ur valutarådssystemet. LETTLAND Lettlands kreditvärdighet synes ha förbättrats avsevärt. Den lettiska ekonomin håller på att återhämta sig från bankkrisen 1995. Den ekonomiska tillväxten håller på att repa sig och under de första nio månaderna 1996 nådde den 2,3 %. Valutareserver och bankväsendets tillgångar ligger nu åter på samma nivåer som före krisen. Dessutom har inflationen och räntorna gått ner tämligen snabbt, valutan är stabil och budgetunderskottet för 1996 blev lägre än vad man inriktat sig på. Till följd av dessa olika orsaker och på grund av landets internationella (under 10% av BNP) relativt kreditvärderingsinstituten Lettland en "investment grad"-rating i januari 1997. De externa låga utlandsskuld tilldelade de 15 obalanserna har emellertid ökat. För närvarande ligger underskottet i handels- och bytesbalansen på 16% respektive 7%. De utländska direktinvesteringama är fortsatt blygsamma. LITAUEN Litauens ekonomi håller fortfarande på att återhämta sig från bankkrisen i december 1995. Under 1996 har de makroekonomiska resultaten fortsatt varit tillfredsställande trots de finansiella problemen. Tillväxten accelererande därtill framdriven av en ökande export och genom en uppgång av den inhemska efterfrågan senare under året. Valutarådssystemet upprätthölls tack vare en fortsatt penning- och finanspolitisk disciplin. Inflationen föll ytterligare. Budgetunderskottet förblev måttligt även om det förvärrades något. Betalningsbalansen synes ha förblivit stabil. Banksektorn är fortsatt bräckligt men övervakningen förstärktes och regeringen gjorde en del framsteg med att reda upp kvarvarande problem från krisen 1995. Omstruktureringen av den reala ekonomin kommer att göra viktiga framsteg om myndigheterna fortsätter med privatiseringarna av de stora telekommunikations- och transportföretagen som man har aviserat om. Detta skulle även kunna väcka intresset hos placerarna och leda till en våg av utländska direktinvesteringar, ett område som hittills upplevts som en missräkning. Slutligen blev Litauen i september förra året den första fd. sovjetrepubliken som tilldelades en kreditvärdering i och med att Moody's klassade landet precis under "investment grade"- rating. RUMÄNIEN Sedan en ny regering bildats under senare delen av 1996 verkar riskbedömningen för Rumäniens del ha förbättrats något. De nya myndigheterna siktar in sig mot att Rumänien snabbt skall integreras i EU och Nato och är fast beslutna att öka reformtakten. På grundval av förnyade förhandlingar med IMF och Världsbanken, har de rumänska myndigheterna aviserat om ett omfattande ekonomiskt stabiliserings- och struktur-anpassningsprogram. Den ekonomiska situationen förvärrades avsevärt under de sista månaderna av 1996, i synnerhet på grund av stora summor som den tidigare regeringen gjorde av med i slutspurten inför valet och som till stor del finansierades med sedelpressarna. Inflationen rusade i höjden och låg på 57 % vid slutet av året. Underskottet i statsbudgeten steg till 6 % av BNP och räknar man med underskottet i de statsägda företagen och förtäckta subsidier till jordbruket, hamnade det på en ännu högre nivå. Mycket få framsteg har gjorts när det gäller strukturella reformer. 1996 beräknas bytesbalansen visa ett underskott på 2 miljarder dollar. Utlandsskulden har stigit med ytterligare 30% under 1996 (till 6,9 miljarder dollar dvs. 25,8 % av BNP) efter att ha ökat 18 % under 1995. Räntebetalningarna för 1997 ligger med ca 1 miljard dollar fortfarande på en hög nivå. Den nya regeringen har redan tagit några steg i riktning mot en anpassning och avreglering av ekonomin. Penningpolitiken har stramats upp. Bränslepriserna höjdes med 90 % i början av januari; och sedan början av januari 1997 har den officiella kursen för den rumänska valutan, leu skrivits ner med 41 % mot dollarn. Dessa åtgärder är nödvändiga för att få ett slut på snedvridningen av priserna och få de inhemska priserna att ligga i linje med de som råder internationellt. 16- Regeringen har nu i princip avtalat med IMF om ett anpassningsprogram och länge emotsedda strukturreformer som medför mycket kraftfulla direkta åtgärder (t. ex. nedläggning av 10 av de största förlustbringande företagen på endast fem veckor, samtidigt som 5 % av statstjänstemännen avskedas). Om dessa åtgärder genomförs på ett riktigt sätt väntas de leda till en förbättrad tilltro till Rumänien och åter placera landet på vägen mot en snabb och framgångsrik övergång till en fullfjädrad marknadsekonomi. Emellertid kan de svåra tider som ligger framför landet gröpa ur stödet för regeringen både bland allmänheten och inom den regerande koalitionen. Dessutom har särintressen fortfarande ett starkt inflytande, vilket på ett negativt sätt skulle kunna inverka på reformtakten. SLOVAKIEN Risknivån för Slovakien är fortsatt relativt måttlig, men landet är i ökande grad beroende av utländskt sparande. Det makroekonomiska resultatet blev i stor utsträckning positivt under 1996 med en hög realtillväxt (ökning med 7%), låg inflation (5,9%) och minskande arbetslöshet. Emellertid ledde en stegrad konsumtion bland hushållen och från statens sida till en kraftig försämring av bytesbalansen (från ett överskott på 3,6% av BNP 1995 till ett underskott på 7,8 %) vilket eventuellt kan leda till att hållbarheten i den nuvarande politiska linjen ifrågasätts. Centralbanken höjde räntan kraftigt i december, men kan komma att tvingas lätta på sin politik i slutspurten inför parlamentsvalet 1998. Kapitalinflödet har hittills varit mer än tillräckligt för att finansiera försämringen av bytesbalansen och räntebetalningarna ligger kvar på en låg nivå. IB. DE NYA OBEROENDE STATERNA ARMENIEN i kategorin högriskländer Arménien kvarstår i kredithänseende. Den ekonomiska återhämtningen har fortsatt för tredje året i rad under 1996 med en BNP-tillväxt som förväntas ha nått ca 6 % per år. Den långsamma takten i arbetet med strukturreformerna har - även om privatiseringsprocessen kom i gång kort efter självständigheten - emellertid gjort att Arménien i stor utsträckning är beroende av externt bistånd. Utlandsskulden beräknades uppgå till ca 600 miljoner dollar (ca 35 % av BNP) i slutet av 1996. Landet har haft svårigheter att klara av sina externa finansiella åtaganden mot gemenskapen, men en överenskommelse som i slutändan leder till en fullständig reglering av de innestående fordringarna har nu uppnåtts med de armeniska myndigheterna. Klartecknet från IMF:s styrelse i februari 1996 till ett 3-årigt ekonomiskt program kan bidra till att påskynda reformtakten och till att förbättra den generella ekonomiska situationen på medellång sikt. På den politiska sidan har inga framsteg gjorts i frågan om Nagorno-Karabach. AZERBAJDZJAN Riskbedömningen för Azerbajdzjan har förbättrats något under 1996. Den ekonomiska återhämtningen verkar ha satt i gång och BNP beräknas ha vuxit med ca 1 % under 1996, efter en djup nedgång på ca 40 % under 1994-1995. Inflationstakten har även den minskat kraftigt från 400 % under 1995 till ca 20% under 1996, medan budgetsaldot förväntas ha sjunkit till mindre än 3 % av BNP. Utlandsskulden är tämligen låg och uppgick till ca 560 miljoner dollar (ca 16 % av BNP) vid slutet av 1996. Vad gäller strukturella reformer har 17 Azerbajdzjan hamnat på efterkälken efter de flesta andra nya oberoende staterna. Ett nytt ekonomiskt program har emellertid antagits för perioden 1996-99 och det är utformat så att landet skall få krediter från IMF. Detta program, som godkändes av IMF:s styrelse i december 1996, syftar till att förbereda landet för en framtida oljeboom och tar itu med nyckelfrågorna i strukturreformerna. På medellång sikt finns potentiellt gynnsamma möjligheter för Azerbajdzjan, i huvudsak på grund av landets enorma oljereserver. På kort sikt innebär kombinationen av en ännu bräcklig ekonomisk situation, långsamma strukturella reformer och den olösta konflikten med Arménien om Nagorno-Karabach att den höga risknivån för landet kvarstår. VITRYSSLAND Den politiska utvecklingen i Vitryssland har under 1996 varit oroande. I samband med folkomröstningen i november uppstod tvivel om de vitryska myndigheternas inställning till de demokratiska principerna. Möjligheten av en framtida politisk och/eller ekonomisk union mellan Vitryssland och Ryssland medför ytterligare osäkerhetsmoment. I fråga om den makroekonomiska utvecklingen har Vitryssland uppnått en real BNP-tillväxt på 2,6 % under 1996, men utvecklingen inom flera makroekonomiska områden väcker fortfarande oro. Trots den kraftiga deprecieringen av valutan from. april 1996 var den fortfarande övervärderad vid slutet av året och underskottet i handelsbalansen hade vuxit till 1,7 miljarder dollar, dvs. 14,1 % av BNP. Som en följd av de obefintliga omsliiikturerings-programmen drevs 20 % av företagen fortfarande med förlust, arbetslösheten var fortsatt hög och dold samtidigt som de innestående fordringarna mellan företagen uppgick till över 100 % av BNP. Mot slutet av 1996, accelererade inflationen (8 % per månad) som ett resultat av en slapp penningpolitik i form av riktade krediter från centralbanken. Avbrottet i strukturreformsprocessen liksom osäkerheten beträffande den politiska viljan att fullfölja de ekonomiska reformerna var ytterligare en källa till oro. Den vitryska ekonomin har på många områden ännu inte genomgått några förändringar och staten fortsätter att spela en avgörande roll i produktion och distribution. Den ekonomiska strukturen är i realiteten fortfarande mycket monopolistisk och priserna är till stor del reglerade. Den totala risknivån är därför fortfarande hög. GEORGIEN lejonparten består Riskbedömningen för Georgien har fortsatt att vara tämligen stabil under hela 1996. Efter de första tecknen på återhämtning 1995 förväntas en BNP-tillväxt på ca 10% för 1996. Det statsfinansiella läget har emellertid förvärrats avsevärt, detta beror dock på att intäkterna har rasat till en nivå långt under programmets målsättningar. Georgien har ackumulerat en utlandsskuld som beräknades uppgå till ca 1,3 miljarder dollar i slutet 1996 (27 % av BNP) varav importskulder. Överens-kommelser om skuldomläggningar har uppnåtts med de flesta av kreditgivarna. Georgien har också utestående skulder till gemenskapen, men en överenskommelse har nu uppnåtts med de georgiska myndigheterna vilket leder till en slutlig fullständig reglering av dessa skulder. Klartecknet från IMF. s styrelse i februari 1996 till ett 3-årigt ekonomiskt program kan bidra till att påskynda reformtakten och till att förbättra den generella ekonomiska situationen på medellång sikt. På den politiska sidan kvarstår problemen med Abchazien olösta. av utestående -18 MOLDAVIEN internationella Resultatet från Moldaviens ekonomiska och strukturella reformer har inte uppfyllt förvänt ningarna under 1996. BNP sjönk ytterligare med mellan 3 och 5 %. De offentliga finanserna var dåliga till följd av bristfällig skatteuppbörd även om förbättringar vidtogs under 1996 för att få bukt med detta problem. Moldaviens utlandsskuld väntades nå en nivå på ca 700 miljoner dollar vid slutet av 1996 (ca 32 % av BNP) och borgenärerna utgörs huvudsakligen av inom nyckelsektorerna, t. ex. en privatisering av jordbruket och en omstrukturering av företags- och energisektorerna. Klartecknet från IMF:s styrelse i maj 1996 till ett 3-årig ekonomiskt program bör bidra till påskynda reformtakten och till att förbättra den generella ekonomiska situationen på medellång sikt. Den nyvalde presidenten och den nya regeringen verkar vara fast beslutna att genomföra reformer och kan också ge nya impulser till de förhandlingar som syftar mot en lösning av frågan om autonomi för Dnjestr-republiken som utropat sitt oberoende på en del av Moldaviens territorium. finansinstitut. Ännu återstår viktiga strukturreformer TADZJTKISTAN Efter en upptrappning av den militära konfrontationen med den islamiska oppositionen fram till i november 1996, enades myndigheter och opposition om ett eldupphör som ser ut att hålla. Den makroekonomiska utvecklingen har sedan början av 1996 varit positiv. En snabb minskning av den månatliga inflationen (2,5 % i november 1996), de offentliga finanserna överensstämmer i det stora hela med IMF:s program och kredit- och penningpolitiken är tillfredsställande. Emellertid har BNP fortsatt att sjunka (10%). Avregleringen av valutamarknaden, utrikeshandeln och priserna är i företagsprivatiseringarna och landreformen som hittills varit långsam väntas accelerera under 1997. Vid slutet av 1996 hade landet ett överskott i utrikeshandeln på 111 miljoner dollar, men valutareserverna var fortfarande bristfälliga. Dessa reserver väntas öka till en nivå motsvarande två månaders import under 1997. Vid slutet av 1996 var Tadzjikistans utlandsskuld lika stor som landets BNP. De större kreditgivarna gick med på att lägga om skulder som förföll till betalning under 1996, medan en omläggning av räntebetalningar med förfallodatum under 1997 hade inletts. Landet har utestående skulder till gemenskapen, men en överenskommelse har nu nåtts med de tadzjikistanska myndigheterna vilket leder till en slutlig fullständig reglering av dessa fordringar inom ramen för ett standby-arrangemang med IMF, som väntas komma till stånd under de närmaste månaderna. långt framskriden. Takten UKRAINA Under andra halvåret 1996 verkar Ukrainas övergång till marknadsekonomi ha fått upp farten. Den inleddes i huvudsak under senare delen av 1994 sedan Leonid Kutjma blivit vald till president. En fortsatt relativt sträng penningpolitik var en avgörande faktor för den ytterligare minskningen av inflationen, för stabiliseringen av växelkursen och för att se till att den nya valutan som infördes i september skulle bli en framgång. Centralbankschefen som är ansvarig för denna politik fick nyligen sitt förordnande förlängt med ytterligare en ämbetsperiod. Budgetunderskottet sänktes även det till ca 3 % i linje med de mål som överenskommits med IMF, dock till priset av avsevärda eftersläpningar i utbetalningarna av löner till offentliganställda och av pensioner - dessa fordringar har vuxit till ca 3,5 % av BNP. Det ekonomiska läget har fortsatt varit mycket svårt, med en BNP som sjunkit med -19 ytterligare 10 % under 1996. Beträffande de strukturella reformerna gjordes påtagliga framsteg i form av privatiseringar, avmonopol-isering och ökad kontroll av bankväsendet. Med siktet inställt på att fortsätta och förstärka stabiliserings- och reformprocessen och därmed lägga grunden för en återupptagen tillväxt, antog den ukrainska regeringen i november ett omfattande reformprogram på medellång sikt. Under de senaste månaderna har det dock stått klart att det kommer att ta lång tid för detta åtgärdspaket att bli godkänt av parlamentet, vilket i sin tur innebär en försening av den ekonomiska återhämtningen. När reformpaketet så småningom godkänts kan Ukraina förvänta sig att få ett ekonomiskt bistånd på 1,9 miljarder dollar från IMF (utvidgade kreditförmåner) och Världsbanken för att uppfylla sina externa finanseringsbehov under 1997. Därtill kommer att officiella bilaterala givare, inklusive gemenskapen, väntas ställa kompletterande finansiellt bistånd till förfogande. Ukraina planerar även att företa sin första eurobondemission så snart de utvidgade kreditfbrmånerna är tillgängliga och en kreditbedömning har erhållits. Båda dessa saker förväntas ske under våren 1997. Ukrainas skuldkvot har sjunkit något under de senaste två åren och håller sig därför på en tämligen måttlig nivå. Sedan betalningarna till Ryssland och Turkmenistan för tidigare omlagda gasskulder återupptagits, väntas räntebetalningskvoten öka något under 1997. UZBEKISTAN till stöd som belastade jordbrukssektorn Med den relativa militära stabiliseringen i Afghanistan har de uzbekiska myndigheterna större utsikter att kunna dra nytta av den politiska stabiliteten i Centralasien. I fråga om makroekonomiska indikatorer tros den uzbekiska reala BNP ha ökat något (1,6%) under 1996. Emellertid ökade den årliga inflationstakten till 65 % mot slutet av året på grund av ett statsbudgeten och i oktober massivt budgetunderskottet blev högre än väntat (över 4,5% av BNP). Till följd av en stark importökning, ett prisfall på bomull och dåliga skördar visade bytesbalansen underskott under 1996, vilket resulterade i en minskning av valutareserven till 1,8 miljarder dollar (5 månaders import) vilket dock fortfarande är godtagbar nivå. Eftersom valutan, som, kom under ökat tryck och regeringen var obenägen att göra bruk av valutareserverna drabbades Uzbekistan hårt av valutabrist på valutamarknaden, samtidigt som en drakonisk valutareglering infördes, vilket tvingade de internationella biståndsgivarna att tillfälligt dra in sitt makrofinansiella stöd. De utländska direkta investeringarna har dock, enligt vad som rapporteras, legat på en hög nivå under 1996. När det gäller strukturreformer har omstrukturingen av företagen fortskridit, medan däremot en del bakslag kunde noteras i avregleringsprocessen för utrikeshandeln och valutamarknaden. IV. MEDELHAVSLÄNDER ALGERIET Även om de ekonomiska indikatorerna nyligen har förbättrats ligger riskbedömningen för Algeriet kvar på en hög nivå på medellång sikt. Den makroekonomiska förbättring som uppnåddes genom det IMF-stödda program som genomförts sedan 1994 har nyligen förstärkts, delvis på grund av de goda resultaten inom jordbruks- samt olje- och gassektorerna. Den ekonomiska tillväxten, som beräknades till ca 4 %, fortsätter att 20 återhämta sig under 1996-97; inflationstakten minskade till en nivå under 20 % och uppgången i oljepriset bidrog till ett budgetöverskott och ett överskott i bytesbalansen på 2,7 % av BNP respektive 0,3 % av BNP. Valutareserverna ökade till 4,2 miljarder dollar i slutet av 1996, vilket motsvarar mer än fyra månaders import. Enligt IMF väntas dessa trender hålla i sig under 1997. Oaktat dessa framgångar fortsätter den politiska situationen och säkerhetsproblemen att vara ett hinder för landets möjligheter på medellång sikt, bl. a. påverkas takten på strukturreformerna och utvecklingen av en dynamisk privat ekonomi. De känsligaste områdena för viktiga strukturreformer (t. ex. jordbruk, omstrukturering av statsägda företag, privatisering av stora statsägda företag, avreglering och äganderätten) måste man fortfarande ta itu med. Därtill kommer att de svåra sociala förhållandena, bl. a. en ihållande hög arbetslöshet (som beräknas till 28 %) och bostadsbrist, kan undergräva styrkan i reformerna. Det kan avslutningsvis nämnas att Algeriets externa och inhemska finansiella balans även framgent kommer att vara sårbart för eventuella svängningar i oljepriserna. Särskilt kommer den samlade utrikesbalansen att vara fortsatt bräcklig på medellång sikt: Ingen internationella kapitalmarknaderna, begränsade utländska direktinvesteringar och fortsatt beroende av stöd från internationella finans-institut och av skuldomläggningar som avtalats med London- och Parisklubben. till de tillgång - 2 1- BILAGA I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR LA FÖRKLARINGAR TILL TABELL 1-3 I. B TABELLER ÖVER LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BUDGETEN I. C FÖRVÄNTADE UTANORDNANDEN OCH UTBETALNINGAR AV EÏÏ3-LAN I. D FÖRFARANDE VID UTBETALNING AV GARANTIER 22 22 24 29 30 H. METODBESKRTVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE UTLANINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET 31 ILA RESERV FÖR GARANTIER AVSEENDE LAN TILL TREDJE LAND (1) 31 31 II. B BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN (2) II. C UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER 32 II. D INBETALNING TILL GARANTIFONDEN (3) ILE RESTERANDE UTRYMME I RESERVEN FÖR GARANTIER (4) II. F ÅTERSTÅENDE UTLANINGSKAPACITET (5) 33 33 32 IIL TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 34 22 I. RISKER SOM TACKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR LA Förklaringar till tabell 1-3 Tabell 1-3 syftar till att ge en överblick över de utstående garantibelopp och de årliga amorteringarna och räntorna på de in- och utlåningsoperationer som innebär risker för gemenskapens budget. Dessa siffror utgör tillsammans den maximala risk som dessa transaktioner kan medföra för gemenskapen. De skall däremot inte tolkas så att budgeten faktiskt kommer att belastas med alla dessa belopp. Beträffande tabell 3 är det inte ens säkert att alla de utbetalningar som redovisas kommer att äga rum. LA. 1 Högsta möjliga belopp i beviljade lån (tabell 1) Det högsta möjliga beloppet beviljade lån definieras såsom summan av de lånetak som fastställts för varje låneoperation genom beslut av rådet. För att få en fullständig bild av den risk som belastar gemenskapens budget, måste man även beakta följande faktorer, som kan påverka risken: En faktor som ökar risken, de räntor som är kopplade till lånen bör läggas till det högsta beviljade lånebeloppet (lånetaket). Risken minskar • i fall då gemenskapen endast garanterar ELB-lånen till länder i Medelhavsområdet till 75 %, • om det redan skett återbetalningar, eftersom det här (utom vad gäller betalningsbalanslån till medlemsstaterna) rör sig om högsta beviljade lånebelopp, och inte om beviljade utestående belopp, • på grund av det faktum att de belopp som beviljas inte nödvändigtvis utnyttjas i sin helhet. LA. 2 Utestående in- och utlånade belopp (tabell 1) Det utestående beloppet definieras såsom den del av de utbetalade beloppen som vid ett givet datum ännu inte har återbetalats. Till skillnad från den storhet som beskrivs under den föregående punkten omfattar alltså det utestående beloppet inte de summor som ännu inte betalats ut, eller de summor som redan betalats tillbaka. Den anger alltså vilka belopp som fortfarande är "i arbete" vid en viss tidpunkt. LA. 3 Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) Detta belopp utgörs av summan av de amorteringar och räntor som förfaller till betalning under ett visst budgetår. 23- Beloppet kan räknas fram på grundval av a) de lån som betalats ut (tabell 2); det belopp som skall återbetalas motsvarar då det utestående beloppet enligt ovan, eller b) de lån som betalats ut plus de lån om vilka beslut fattats men som ännu inte betalats ut, plus de lån som föreslagits av kommissionen men om vilka ännu inget beslut fattats (tabell 3). I det fallet motsvaras det lånebelopp som skall återbetalas av summan av de tak som fastställts i besluten om lån plus de lånebelopp som kommissionen föreslagit, men där beslut ännu inte fattats. -24 LB Tabeller över lånetransaktioner som garanteras genom budgeten TABELL 5a Lån till medlemsstaterna Utveckling under halvåret av fordringarna i lånen till medlemsstaterna LAND Besluts referens Datum för beslut Längd P* lånen. (år) Lånesituation - avslutade (a) • delvis utbetalda (b) • helt utbetalda (c) • ännu inte utbetalda (d) GREKLAND 91/136/EEG 4. 3. 1991 ITALIEN 93/67/EEG 18. 1. 1993 Euratom Nya gcmenskaps- instument 77/270-271/Euratom 80/29/Euratom 82/170/Euratom 85/537/Euratom 90/212/Euratom 29. 3. 1977 20. 12. 1979 15. 3. 1982 5. 12. 1985 23. 4. 1990 78/870/EEG 81/19/EEG(1) 81/1013/EEG(2) 82/169/EEG 83/200/EEG 87/182/EEG 16. 10. 1978 20. 1. 1981 14. 12. 1981 15. 3. 1982 19. 4. 1983 9. 3. 1987 6 6 6 (3) (3) (c) (d) (d) (o) (c) (d) (d) (c) (c) (o) (b)(4) (d)(4) (c) (c) (c) (c) (c) (c) Beslutade belopp Fordringar per den 1. 7. 1996 Operationer utförda under halvåret Utbetalda belopp Återbetalda belopp Fordringar per den 31. 12. 96 /' miljoner ecu 500,00 3. 525,90 500,00 3. 478,57 589,50 24,80 572,48 k 935,60 0. 01 187,50 748,11 2. 200,00 1. 000. 00 600. 00 600,00 8. 000,00 2. 000. 00 2. 000. 00 2. 000,00 2. 000,00 4. 000,00 500,00 500. 00 1. 000. 00 1. 000,00 1. 000,00 6. 830,00 1. 000,00 1. 000,00 80,00 1. 000,00 3. 000,00 750,00 T o t a* 21. 030,00 5. 551,00 0,01 212,30 5. 299,16 (1) Extra stöd för Återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Italien 1 9 8 0. (2) Extra stöd för återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Grekland 1 9 8 1. (3) Långfristiga län vars förfallodatum beror pä datum för utbetalning. (4) Ridet har beslutat att genom beslut 94/179/Euratom av den 21 mars 1 9 94 utsträcka Euratom-länen till finansiering av projekt i vissa tredje länder. Inget l in har vid datum för rapporten beviljats i tredje länder. (5) Avvikelse p. g. a variation i växelkursen för de andra valutorna jämfört med ecu. 5b (1) Lån -ekonomiskt stöd till tredje länder Utvectding under iiajpiiw t sv fordringarna, uppdelat pa mottagarländer och i trancher LAND Besluts- referens Datum för beslut Lånens längd (ar) a m o r teringar Lånesituation - avslutade (a) - delvis utbetalda (b) - h e tt utbetalda (c) - ännu inte utbetalda (d) Beslutade belopp Fordringar per den 1. 7. 1996 Operationer utförda under halvåret Utbetalda b e l o pp Återbetalda belopp Fordringar per den 31. 12. 1996 i miljoner ecu UNGERN 1 1:a tranchen 2:a tranchen 3:e tranchen UNGERN II 1M tranchen 2» tranchen TJECKIEN 1:a tranchen 2:a tranchen SLOVAKEN 1:a tranchen 2a tranchen BULGAREN I l u i t r a n c t i en 2a tranchen BULGAREN 0 1:a tranchen 2:a tranchen RUMÄNEN I 1:a tranchen 2:a tranchen 90/83/EEG 90/581 /EEG 22. 2. 1990 21. 12. 1990 91/31 O/EEG 24. 6. 1991 91/106/EEG 25. 21991 91/106/EEG 25. 2. 1991 91/311/EEG 24. 6. 1991 92/511/EEG 1910. 1992 91/384/EEG 22. 7. 1991 RUMÄNEN H R U M Ä N E N» 92/551 /EEG 94/369/EG 27. 11. 1992 20. 6. 1994 5 5 7 5 7 5 7 5 7 5 7 7 7 6 7 20. 4. 1995 14. 2. 1996 18. 3. 1998 15. 12. 1997 18. 3. 1998 15. 12. 1997 18. 3. 1998 15. 12. 1997 18. 3. 1398 15. 12. 1997 7. 12-2001 29. 6. 2003 1. 2. 1999 18. 31998 26. 2. 2000 1:a tranchen 2:a tranchen BALTIKUM ESTLAND 1:a tranchen 2:a tranchen 92/542/EEG 23. 11. 1992 7 20. 11. 2002 7 31. 3. 2000 (a) (a) (d) (c) (c) (c) (c) (P) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (d) (c) (d) (c) (d) 870,00 350,00 260,00 260,00 180,00 100,00 80,00 250,00 123,30 126,60 125,00 67,60 R3. 30 290,00 150,00 140,00 110,00 70,00 40,00 375,00 190,00 185,00 «0,00 125,00 55,00 70,00 220,00 40,00 20,00 20,00 0,00 100,00 80,00 123,30 126,60 61,60 63,30 150,00 140,00 70,00 0,00 190,00 185,00 80,00 55,00 0,00 20,00 0,00 40,00 0,00 100,00 80,00 185,00 190,00 150,00 140,00 70,00 40,00 190,00 185,00 80,00 0,00 55,00 0,00 20,00 0,00 TABELL 5b (2) Lån - ekonomiskt stöd till tredje länder Utveckling under halvåret av fordringarna, uppdelat pä mottagarländer och i trancher LAND Besluts- referens Besluts datum Lånens längd (år) Amor teringar Länesituation ~~ Beslutade belopp - avslutade (a) - delvis utbetalda (b) • helt utbetalda (c) - ännu inte utbetalda (d) i miljoner ecu Fordringar per den 1. 7. 1996 Operationer utförda under halvåret Utbetalda belopp Återbetalda belopp Fordringar per den 31. 12. 1996 LETTLAND 1:a tranchen 2:a tranchen LITAUEN 1. -a tranchen 2:a tranchen M O L D A V AI 1 :a tranchen 2:a tranchen MOLDAVA II UKRAINA 1 UKRAINA II 1/2 tranche 1/2 tranche 2:a tranchen VITRYSSLAND 1 :a tranchen 2:a tranchen ALGERIET I 1:a tranchen 2:a tranchen ALGERIET II 1:a tranchen 2:a tranchen ISRAEL FD. SOVJETUNIONEN TOTALT 7 7 7 10 10 10 10 10 10 31. 3. 2000 27. 7. 2000 16. 8. 2002 7. 12. 2004 8. 8. 2005 30. 10. 2006 28. 12. 2005 29. 8. 2006 30. 10. 2006 10 28. 12. 2005 5 7 7 5 3 15. 12. 1997 17. 8. 2001 27. 11. 2002 15. 12. 1997 28. 9. 1997 94/346/EG 13. 6. 1994 96/242/EG 94/940/EG 95/442/EG 25. 3. 1996 22. 12. 1994 23. 10. 1995 95/132/EG 10. 4. 1995 91/51 O/EEG 23. 9. 1991 94/938/EG 22. 12. 1994 91/408/EEG 91/658/EEG 22. 7. 1991 16. 12. 1991 (c) (d) (c) (b) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (d) (c) (d) (c) (c) (c) (d) (c) 80,00 40,00 40,00 100,00 50,00 50,00 45,00 25,00 20,00 15,00 85,00 200,00 55,00 • 30,00 25,00 400,00 250,00 150,00 200,00 100,00 100,00 160,00 1. 250,00 40,00 0,00 50,00 25,00 25,00 20,00 0,00 85,00 0,00 0,00 0,00 30,00 0,00 250,00 150,00 100,00 0,00 160,00 143,70 15,00 50,00 50,00 40,00 0,00 50,00 25,00 25,00 20,00 15,00 85,00 50,00 50,00 0,00 30,00 0,00 250,00 150,00 100,00 0,00 160,00 143,70 5. 035,00 2. 523,50 155,00 0,00 2. 678,70 GEOGRAFISKT OMRÅDE Besluts referens Datum för beslut Garanti sats Lånens längd (år) Datum för borgens- kontrakt Beslutade belopp LÅNEGARANTIER El B-LAN Beviljade lån Fordringar per den 1. 7. 1996 under halvåret per den 1. 7. 1996 per den 31. 12. 1996 Medelhavsomr. finans. prot(1) 8. 3. 1977 75% (2) Medelhavsomr. horisont samarb R/1762/92/EEG 29. 6. 1992 75% (2) Totalt Medelhavsområdet Central- och Österuropa I 90/62/EEG(4) 12. 21990 100% 91/252/EEG(5) 14. 5. 1991 100% Central- och Östeuropa II 93/696/EG(6) 13. 12. 1993 100% Utvecklingsl. i Latinam. och Asien I 93/11 S/EEG 15. 2. 1993 100% Utvecklingsl. i Latinam och Asien II 96/723/EG 12. 12. 1996 100% Sydafrika TOTALT 95/207/EG 1. 6. 1995 100% 15 15 15 15 15 15 15 15 30. 10. 1978/10. 11. 1978 09. 11. 1992/18. 11. 1992 24. 4. 1990/14. 5. 1990 19. 1. 1993/4. 2. 1993 22. 7. 1994/12. 8. 1994 4. 11. 1993/17. 11. 1993 18. 3. 1997/- 4. 1. 1995/16. 10. 1995 129 404 533 (3) -20 981 2065 261 2327 559 325 141 191 6062 1800 7862 1000 700 3000 750 275 300 5196 1397 6593 (3) 947 700 1999 647 101 13887 10987 1494 3543 2057 301 2357 615 356 335 204 32 3898 (1) Varav 1500 miljoner ecu till Spanien, Grekland och Portugal. (2) Heltäckande garanti på 75% för alla krediter öppnade enligt laneoperationer som fastställts i ett borgenskontrakt mellan gemenskapen och EIB den 30. 10. 1978 och den 10. 11 1978. För övrigt täcker undantagsvis en garanti på 100% de beviljade krediterna inom ramen för katastrofhjälp till Portugal enligt bestämmelserna i rådets beslut av den 7 oktober 1975. (3) Den av gemenskapen garanterade delen är 5 379,4 miljoner ecu, varav 141,5 miljoner är garanterade till 100% till Portugal. (4) Mottagande tredje länder. Polen, Ungern. (5) Mottagande tredje länder Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Rumänien. (6) Mottagande tredje länder Polen, Ungem, Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Rumänien, Baltikum och Albanien. 29 I. C Förväntade utanordnanden och utbetalningar av EIB-Iån De siffror som ligger till grund för beräkningen i tabell 3 härrör från EIB (EIB-Iån till tredje länder ur ELB:s egna medel). Förväntade utanordnanden Länder i Medelhavsområdet Vid datum för rapporten uppgick det belopp som återstod att utanordna från pågående och föregående mandat till 477 miljoner ecu, minus 227 miljoner (saldot från första och andra protokollen med Jugoslavien kommer inte att utanordnas) dvs. 250 miljoner som återstår att utanordna 1997. För tredje och fjärde protokollen med Syrien (225 miljoner ecu totalt) kvarstår det mycket osäkra antagandet som kommissionen har gjort om utanordnanden för hela 1998. Central- och östeuropeiska länder Vid datum för rapporten uppgick det belopp som återstod att utanordna från pågående och föregående mandat till 20 miljoner ecu för 1997. Länder i Latinamerika och Asien Vid datum för rapporten uppgick återstående belopp att utanordna inom ramen för det första uppdraget till 20 miljoner ecu. Ett belopp på 275 miljoner ecu fastställdes av rådet den 12 december 1996. Återstående belopp att utanordna 1997 är alltså 295 miljoner ecu. Sydafrika Vid datum för rapporten uppgick återstående belopp att utanordna under 1997 till 199 miljoner ecu. Förväntade utbetalningar Vad gäller utbetalningen av återstående lånemedel har följande antaganden gjorts: året för utanordnandet: 0%, andra året: 10%, tredje till femte året: 25% per år, sjätte året: 15%. Vid datum för rapporten återstod 6 256,3 miljoner ecu att utbetala på lån som utanordnats fram till detta datum. Detta belopp fördelar sig enligt följande6: Medelhavsområdet Central- och Östeuropa Latinamerika och Asien Sydafrika 2 497,3 miljoner ecu 3 247 miljoner ecu 443 miljoner ecu 69 miljoner ecu 6 Baserat på antagandet om utbetalningar över fyra år (25% per år) och en genomsnittlig beräknad löptid på 15 år, av vilka tre amorteringsfha. - 3 0- I. D Förfarande vid utbetalning av garantier LD. 1 In- och utlåningstransaktioner Gemenskapen lånar upp medel på finansmarknaden för att sedan återutlåna dessa medel på samma räntevillkor och löptid till medlemsstater (betalningsbalans), till tredje länder (ekonomiskt stöd på medellång sikt) och till företag (NGI, Euratom-lån). Återbetalningen av dessa lån skall täcka återbetalningen av de lån som gemenskapen har tagit upp. Om låntagaren inte betalar i tid skall kommissionen återbetala lånet på det fastställda datumet med egna medel. De medel som krävs för att betala budgetgarantin när den som tagit ett lån från gemenskapen inte har återbetalat i tid skall anskaffas på följande sätt: a) Genom provisoriskt utnyttjande av likvida medel enligt artikel 12 i rådets förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om genomförande av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel. Denna metod har upprättats för att kommissionen omedelbart på den fastställda förfallodagen skall kunna återbetala lån om låntagaren inte betalar i tid. b) Om den försenade återbetalningen har bekräftats tre månader efter förfallodagen skall kommissionen vända sig till garantifonden för att möta den konstaterade bristen. Denna hänvändelse syftar till att återställa kommissionens likviditet. c) Genom överföringsförfarandet kan de nödvändiga anslagen för att täcka den konstaterade bristen föras in under budgetposten för garantier. Varje disponibelt utrymme i reserven för garantier skall användas i första hand. Denna metod skall tillämpas när garantifondens disponibla medel är otillräckliga. För att metoden skall få tillämpas måste den budgetansvariga myndigheten först ha gett sitt godkännande. d) Genom återanvändning av belopp som tidigare återvunnits från låntagare som brustit i återbetalning och för vilka gemenskapensgarantin har trätt i funktion. Denna metod gör det i praktiken möjligt att betala snabbt, givetvis under förutsättning att återvunna medel finns disponibla. I. D. 2 Garantier avseende tredje land Gemenskapens lånegaranti gäller i fråga om tredje land för lån som beviljats av finansiella företag såsom Europeiska investeringsbanken (EIB). När EIB har konstaterat att en låntagare, vars lån är garanterat, inte har återbetalat på den utsatta förfallodagen, begär banken att gemenskapen betalar skuldbeloppet enligt garantiavtalen. Garantin skall betalas senast tre månader efter det att en begäran från EIB inkommit till gemenskapen. EIB skall förvalta lånet med all den noggrannhet som krävs enligt bankpraxis och skall återvinna de medel som inte återbetalats sedan garantin trätt i funktion. Sedan förordningen om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land trätt i kraft, föreskrivs enligt bestämmelserna i konventionen mellan gemenskapen och EIB om förvaltningen av fonden att kommissionen på grundval av EIB. s begäran om aktivering av 31 garantin vid en konstaterad bristande återbetalning skall bevilja att banken inom tre månader tar ut de medel som fattas från garantifondens konto. Om fondens medel är otillräckliga aktiveras garantin genom samma förfarande som för inlånings- och utlåningstransaktioner. n. METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDS SYSTEMET II. A Reserv för garantier avseende lån till tredje land (1) I överensstämmelse med Europeiska rådets slutsatser i Edinburg enades institutionerna om att Europeiska gemenskapernas allmänna budget, i enlighet med rådets beslut om budgetdisciplin och avtalet mellan institutionerna av den 29 oktober 1993, bör innehålla en reserv för lån och garantier för lån till tredje land. Denna reserv är avsedd att möta garantifondens behov av medel och i förekommande fall garantiansökningar som överstiger fondens disponibla medel, så att dessa kan påföras budgeten. Reservens garantibelopp är det belopp som avsatts i budgetplanen, dvs. 300 miljoner ecu i 1992 års penningvärde. Det reserverade beloppet uppgår till 32 miljoner ecu 1997. Villkoren för inbetalningar till samt utnyttjande och finansiering av garantireserven fastställs genom följande beslut: • Rådets beslut nr 94/729/EG av den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin. • Rådets förordning (EKSG, EG, Euratom) nr 2730/94 av den 31 oktober 1994 om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget • Rådets beslut nr 94/728/EG av den 31 oktober 1994 om systemet för gemenskapernas egna medel. II. B Beräkningsunderlag för inbetalningar till garantifonden (2) Underlaget för inbetalningar till fonden beräknas genom tillämpning av gällande garantinivåer (75% eller 100%): , - på lånegarantier som beviljats av rådet och för lånegarantier som föreslagits eller är under förberedelse av kommissionen, på grundval av uppskattade belopp för utanordnande av lån i finansieringsöversikterna (EIB-Iån, Euratom-lån), - på lånebelopp som beviljats (för finansiellt stöd) av rådet och lån som föreslagits och är under förberedelse av kommissionen. I bilagan till rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land, som rör sätten för betalning till garantifonden, anges att för in- eller utlåningstransaktioner eller garantier till finansieringsorgan inom ett flerårigt ramprogram med en mikroekonomisk eller strukturell inriktning, skall inbetalningar till fonden ske i form av årliga trancher vars storlek beräknas på 32 grundval av de belopp som angivits i den ekonomiska redogörelse som bifogas kommissionens förslag och som vid behov anpassas mot bakgrund av rådets beslut. Vad gäller gemenskapens övriga in- och utlåningstransaktioner, såsom betalningsbalanslån till tredje land, verkställda i en eller flera trancher, skall belopp som betalas till fonden beräknas på grundval av det totala belopp som rådet fastställt för transaktionen. I förordningens bilaga anges att från och med det andra året (för transaktioner som sträcker sig över flera år) skall de belopp som betalas in till fonden justeras med den skillnad som föreligger den 31 december föregående år mellan de uppskattningar som låg till grund för den föregående betalningen och det faktiska utfallet av de lån som godkändes under året. Skillnader som avser det föregående året medför en betalning det påföljande året. I bilagan anges även att när kommissionen inleder ett betalningsförfarande skall den gå igenom de transaktioner som redan föranlett betalningar och i de fall de tidsfrister som ursprungligen fastställts inte iakttagits skall den föreslå att detta beaktas vid beräkningen av den första betalningen inom ramen för påbörjade låneoperationer som skall göras vid början av det påföljande räkenskapsåret. Den budgetansvariga myndigheten antog under det andra halvåret 1996 överföringarna 42/96 och 52/96, som syftade till inbetalning till garantifonderna för låneoperationerna till tredje länder (lån till Moldava och EIB-Iån till utvecklingsländer i Latinamerika och Asien med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal). II. C Underlag för inbetalning till fonden vid partiella garantier Vad avser EIB-Iån som garanteras till 75%, baseras inbetalningen till fonden på 100% av de utanordnanden som förutses för året, motsvarande upp till 75% av det totala beloppet för de beviljade operationerna. II. D Inbetalning till garantifonden (3) De belopp som inbetalningssatserna (15% eller 14%), enligt det underlag som definierats ovan. inbetalas till garantifonden beräknas med hjälp av de tillämpliga En inbetalningssats på 15% tillämpas på lån som beviljas under de perioder som följer på ingripanden från garantifonden i de fall som utestående belopp inte har återbetalats till garantifonden. I artikel 5 i samma förordning anges att "om fondens tillgångar efter infriande av garantiförpliktelser på grund av betalningsunderlåtelse understiger 75% av rnålbeloppet, skall inbetalningssatsen för nya transaktioner höjas till 15% till dess att målbeloppet på nytt har uppnåtts eller, om betalningsunderlåtelsen inträffat innan målbeloppet uppnåtts, till dess att infriandet av garantiförpliktelsen har kompenserats helt". Då garanriförpliktelserna inte har kompenserats skall inbetalningssatsen för de nya transaktionerna vara 15 %. En inbetalningssats på 14% tillämpas på EIB-Iån som beviljades innan fonden hade täckt betalningsunderlåtelsen, och vars finansieringsöversikt förutser utanordnande av en del av lånet för 1997. I förordningen om garantifbnden fastställs i artiklarna 2 och 4 att fonden skall tillföras medel genom betalningar från den allmänna budgeten motsvarande 14% av transaktionsbeloppet till dess att fondens medel uppgår till målbeloppet. - 3 3- II. E Resterande utrymme i reserven för garantier (4) Det resterande utrymmet i garantireserven fastställs genom skillnaden mellan reserven (1) och rubriken inbetalning till garantifonden (3). II. F Återstående utlåningskapacitet (5) Den återstående utlåningskapaciteten är lånesidans motsvarighet till det resterande utrymmet i garantireserven med utgångspunkt från de gällande garantinivåerna. 34 DI. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND •35- Landriskindikatorer Land: Bulgarien fotnoter 1994 1995 Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perloden) Inflationstakt (i slutet av perioden) Valutakurs (lev pr. USD) (i slutet av perioden) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver, inkl. guld (i slutet av perioden) i mdr USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i mdr USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU;s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej (- /Datum) Kreditvärdlghetslndlkatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1) (2) (2) (3) (12) 1996 (10) -10,0 -1,1 12,5 311,0 496,0 2,5 8,6 11. 6 32. 8 70,7 -5,7 -11,0 7. 0 -0,4 90,0 1,5 2,8 9,4 0,8 0,2 0,6 80,9 155,1 11,4 (9) (9) 7,3 5,7 7,7 - (09/96) 4. 4 -0,1 61,0 0,5 (11) 9,9 (09/96) (09/96) (09/96) 1,1 0,5 0,6 280. 0 221,0 (11) (9) (9) 8,1 6,5 14,6 - 1,8 7,8 12,8 121,9 66,0 -5,8 0,0 5. 3 -2,0 105,0 1,3 3,0 10,3 0,9 0,5 0,5 118,9 219,8 18,4 17,6 (4) 6,8 4,6 8,9 (5)+(6) (3/94-3/95) (7) (09/94) (8) (8) 03/94 09/94 88 98 (167) (167) 03/94 09/94 91 95 (135) (135) 19. 8 20. 8 (8) (8) 03/95 09/95 90 90 (187) (181) 03/95 09/95 93 94 (135) (135) 21. 9 22. 2 (8) (8) 03/96 09/96 99 92 (178) (178) 03/96 09/96 92 93 (135) (135) 23. 1 23. 5 (1 ) Endast EIB-Iän och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna (2) (3) och Medelhavsländer. Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet Länderna värderas pä en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvardighet, men anda flyttas ned pä ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. (4) London-klubben DDSR (juli) Paris-klubben, omläggning (april) (5) SBA (6) STF (7) SBA tillfälligt upphävt i september 1994 (8) Ej betygsatt Ingen (9) (10) Preliminär (11) Uppgift saknas (12) De senaste uppgifterna eller uppskattningarna (E) (i kalkylprogrammet används *) •36. Landriskindikatorer Land: Tjeckiska republiken fotnoter 1994 1995 Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i % av arbetsstyrkan) (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (koruna pr. USD)(i slutet av peri (genomsnitt) (dec-dec) 2,6 2,1 3,3 10,2 28,2 4,8 9,2 3,0 7,9 26,3 Hela offentliga sektoms finansiella sparande (1 % av BNP) -0,3 -0,8 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i milj+B51. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utlandska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i mdr. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld (1 slutet av perloden) Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både på räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindlkatorer EU:s riskexponering/EU :s totala riskexponering (%) EU. s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfyllsA/illkoren uppfylls ej (- /Datum) Kredltvärdlghetslndlkatorer 14295 -0,1 762 6,2 4,2 10,7 2,5 2,0 0,5 29,7 56,6 12,6 (4) (4) 5,2 3,4 2,5 17054 -3,0 2547 14 7,9 16,5 2,6 1,5 1,1 35,8 56,5 15,2 (4) (4) 5,8 2,6 2,5 (5) (3/93-3/94) (6) - 1996 (7) 4,8 7,9 3,0 9,0 27,0 -0,6 29920 -6,5 875 12,4 5,3 16,1 3,8 3,0 0,8 30,6 53,8 12,7 (4) (4) 7,3 3,6 1,9 - Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering Baa2 (06/94) BBB+ (07/94) 03/94 09/94 40 39 (167) (167) 03/94 09/94 40 39 (135) (135) 49. 7 52. 8 Baa1 (09/95) A 03/95 09/95 35 41 (187) (181) 03/95 09/95 33 30 (135) (135) 55. 8 58. 4 Baa1 A 03/96 09/96 36 35 (178) (178) 03/95 09/95 30' 29 (135) (135) 60. 1 62. 0 (2) (2) (3) (1) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. (2) Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. (3) Länderna värderas på en skala från 0-100, dar 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvardighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla lander förbättras. (4) Ingen (5) SBA (6) Villkoren uppfylls. Alla skulder till IMF betalade före tidtabellen. (7) Prognos (om annat ej anges) •37- Landriskindikatorer Land: Estland Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (i slutet av perioden) Valutakurs (kroon pr. USD)(i slutet av perio (genomsnitt) (dec-dec) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) Finansiell balans Fiskal balans Betalningsbalans Export av varor (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) (exkl. offentliga överföringar) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:» riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (2) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej (- /Datum) Kreditvärdighetsindlkatorer fotnoter 1994 1995 -0,1 3,5 4,5 41,6 13 (1) (1) 2,9 1,3 1329 -12,3 212 447 3,2 3,2 1,4 4,1 28,8 11,5 -0,4 -0,8 1861 -8,2 202 583 2,7 1996 (10) 3,1 -0,7 4,3 23,1 12,4 (11) -1,5 1980 (11) 42 605 2,3 (12) (09/96) (09/96) (09/96) 170,3 246,8 294,0 (10/96) (10/96) 8,1 3,0 5,1 7,5 12,8 0,6 (5) (5) 0,4 15,7 2,0 12,8 3,5 9,3 7,1 13,3 0,7 (5) (5) 0,5 16,5 2,2 21,4 10,5 10. 9 (11) 14,3 (11) (5) (5) 0,5 13,8 2. 1 (8) (10/93-3/95) (7) (9) (4/95-6/96) (7) (9) (4/95-6796) (13) (7) Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor - Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (8) (8) 03/94 09/94 105 102 (167) (167) 03/94 09/94 88 86 (135) (135) 20. 7 23. 6 (8) (8) 03/95 09/95 66 76 (187) (181) 03/95 09/95 79 79 (135) (135) 25. 4 26. 3 (8) (8) 03/96 09/96 73 71 (178) (178) 03/96 09/96 76 71 (135) (135) 28. 9 31. 1 (3) (3) (4) (1) Offentlig nettolångivning ingår ej i den finansiella utan i den fiskala balansen. (2) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. (3) (4) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvardighet men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. Ingen (5) (6) SBA/STF (7) Villkoren uppfylls (8) Ej betygsatt (9) SBA (10) Premilinär (11) Uppgift saknas (12) De senaste uppgifterna eller uppskattningarna (E) (I kalkylprogrammet används *) (13) Även villkoren för SBA (7. 96-7. 97) uppfylls. •38- Landriskindikatorer Land: Ungern Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i % av arbetsstyrkan) (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (förinter pr. USD)(i slutet av perioden) (dec-dec) (genomsnitt) fotnoter 1994 1995 1996 2,9 9,0 10,9 21,2 111,0 1,5 6,0 10,4 28,5 139,5 1,0 2,3 10,5 19,8 164,0 (10) (09/96) (11/96) Konsoliderat statligt budgetsaldo (1 % av BNP) (GFS-deflnlöon) -6,3 -6,8 -3,3 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i mdr USD i antal månaders import av varor Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU: s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej (- /Datum) Kredltvärdighetsindlkatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering 10219 -9,5 1100 6,8 7,2 28,5 6,2 4,2 2,0 68,9 278,9 60,8 (5) (5) 16,5 4,0 11,3 (6) (7) 14667 -5,6 4410 12,0 9,5 31,7 7,7 5,3 2,4 70,8 189,2 52,5 (5) (5) 13,0 3,1 6,6 12788 -3,2 1730 13,8 10,1 (11/96) (8) (11/96) (11/96) (11/96) 26,4 (11/96) (8) (8) 7,4 5,1 2,3 59,1 206,2 43,6 (5) (5) 9,6 2,9 5,9 (6) (3/96-2/98) (9) Ba1 BB+ 03/94 09/94 44 46 (167) (167) 03/94 09/94 43 44 (135) (135) 46. 1 46. 2 Ba1 BB+ 03/95 09/95 50 44 (187) (181) 03/95 09/95 45 48 (135) (135) 46. 4 45. 0 Baa3 BBB- 03/96 09/96 44 44 (178) (178) 03/96 09/96 50 50 (135) (135) 43. 6 44. 7 (1) (2) (3) (3) (4) Inkl. tidiga återbetalningar. (1) (2) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvardighet. (3) (4) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. (5) Ingen (6) SBA (7) Första granskningen ej avslutad. (8) Export av varor endast för 1996 (9) Villkoren uppfylls (10) De senaste uppgifterna eller uppskattningarna (£) (i kalkylprogrammet används *) -39- Landriskindikatorer Land: Lettland fotnoter 1994 1995 1996 (12) Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (i slutet av perioden) Valutakurs (lat pr. USD) (i slutet av perioden) Hela offentliga saktorns finansiella sparande (1 % av BNP) Finansiell balans (financial balance) Kapitalbalans (fiscal balance) (1) (1) Betalningsbalans Export (i milj. USD) Bytesbalans, exkl. officiella överföringar (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mio. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum / - ) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej ( - / Datum) Kredltvärdlghetslndlkatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (2) (3) (3) (4) 2,0 -2,2 6,5 26,0 0,5 -1,7 -4,0 997 -3,5 155 545 4,5 359 50,0 (5) (5) 10,0 36,0 5,0 (6) (6) 0,7 13,3 4,8 -1,6 -6,3 6,1 23,1 0,54 2,5 1,0 7,2 13,1 0,55 -2,7 -3,3 -1,2 -1,8 1306 -4,4 165 527 3,2 423 39,0 (5) (5) 9,0 32,4 3,0 (6) (6) 0,7 12,3 4,0 1430 -6,8 200 649 3,5 500 71,0 (5) (5) 9,0 35,0 5,0 (6) (6) 0,7 10,4 3,6 (7) (12/93-3/95) (8) (10) (4/95-4/96) (11) (10) (5/96) (8) (9) (9) 03/94 09/94 104 125 (167) (167) 03/94 09/94 94 92 (135) (135) 19. 6 21. 3 (9) (9) 03/95 09/95 106 116 (187) (181) 03/95 09/95 91 89 (135) (135) 22. 6 23. 4 Baa3 (01/97) BBB (01/97) 03/96 09/96 89 75 (178) (178) 03/96 09/96 86 88 (135) (135) 24. 7 25. 7 I den finansiella balansen ingår inte, såsom i kapitalbalansen, statlig nettoutlåning. (1) (2) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. (3) (4) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. (5) Uppgift saknas (6) Ingen (7) SBA/STF (8) Villkoren uppfylls. (9) Ej betygsatt (10) SBA (11 ) Villkoren uppfylls ej. (12) De senaste uppgifterna eller uppskattningarna (E) (i kalkylprogrammet används *) - 4 0- Landriskindikatorer Land: Litauen fotnoter 1994 1995 Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (i slutet av perioden) Valutakurs (litas pr. USD) (i slutet av perioden) 1,0 -6,7 3,8 45,1 4,3 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) Finansiell balans (finacial balance) Kapitalbalans (fiscal balance) (1) (1) -1,5 -4,2 1930 -4,2 60 587 3,1 448 19 (5) (5) 8,0 23,2 1,0 (6) (6) 0,9 13,3 3,1 Betalningsbalans Export (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP), exkl. officiella överföringar Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden, utländska bruttotillgångar) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EUs riskexponering/Utlandsskuld (%) EU. s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej (- /Datum) Kredltvärdlghetslndlkatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&Ps långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (2) (3) (3) (4) (09/96) (09/96) (11/96) ' (09/96) 1996 (11) 3,6 2,4 6,4 13,1 4,0 -1,9 -3,4 3361 -2,7 101 838 2,9 1070 120 (5) (5) 10,4 42,7 4,8 (6) (6) 1,4 10,5 3,3 3,1 0,8 6,1 35,5 4,0 -1,8 -3,3 2210 -3,2 55 819 3,9 757 69 (5) (5) 9,7 34,3 3,1 (6) (6) 1,4 13,9 4,8 (7) (10/93-3/94) (10) (10/94-11/97) (8) (10) (10/94-10/97) (8) (10) (10/94-10/97) (8) (9) (9) 03/94 09/94 110 121 (167) (167) 03/94 09/94 97 96 (135) (135) 18. 4 20. 0 (9) (9) 03/95 09/95 108 118 (187) (181) 03/95 09/95 95 90 (135) (135) 21. 7 22. 9 Ba2 (9) 03/96 09/96 85 59 (178) (178) 03/96 09/96 89 90 (135) (135) 23. 8 25. 3 I den finansiella balansen ingår inte, såsom i kapitalbalansen, statlig nettoutlåning. (1) (2) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. (3) (4) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. Ingen (5) Uppgift saknas. (6) (7) STF (8) Villkoren uppfylls. (9) Ej betygsatt (10) EFF (11) Prognos (om annat ej anges) •41 Landriskindikatorer Land:Rumänltn Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (lei pr. USD) (i slutet av perioden) 1994 3,9 7,2 10,9 61,7 1767 (11) 6,9 5,2 8,9 27,8 2760 4,4 4,9 6,1 56,9 4100 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (I % av BNP) -1,0 -2,8 -5,7 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) - Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både på räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s rlskexponsrlngslndikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej (- /Datum) Kredltvärdlghetslndikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering 7,5 -3,6 417 1110 1,4 6,6 1038 462 576 18,7 88,0 13,8 (4) (4) 10,2 11,5 10,1 6,1 -1,4 341 1596 2,24 5,5 589 313 276 18,3 90,1 9,6 (4) (4) 8,4 10,7 9,7 (5) (5/94-12/95) (6) 6,4 -3,4 608 1700 2,3 6,9 1200 477 723 22,0 97,0 13,7 (4) (4) 10,2 11,0 12,5 (10) (7) (7) 03/94 09/94 74 77 (167) (167) 03/94 09/94 76 74 (135) (135) 25. 4 26. 2 (7) (7) 03/95 09/95 68 64 (187) (181) 03/95 09/95 73 71 (135) (135) 28. 1 29. 7 Ba3 BB- 03/96 09/96 67 61 (178) (178) 03/96 09/96 68 72 (135) (135) 30. 9 31. 0 (1) (2) (2) (3) (1) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna (2) (3) och Medelhavsländer. Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. (4) Ingen (5) SBA/STF (6) Villkoren uppfylls. (7) Ej betygsatt (8) SBA utvidgad till att gälla hela 1997 och utökad. (9) Villkoren uppfylls; Villkoren uppfylldes ej 1996 (10) SBA upphävd, Nytt program skall godkännas av IMF:s styrelse (11) De senaste uppgifterna eller uppskattningarna (E) (i kalkylprogrammet används *) • 4 2- Landriskindikatorer Land: Slovakiska republiken Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (% av arbetsstyrkan) (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (SKK pr. USD) (i slutet av perioden) fotnoter 1994 1995 1996 4,8 7,0 14,6 11,7 31,3 7,4 9,6 13,1 7,2 29,6 7,0 2,6 12,8 5,4 31,9 (9) (09/96) (11/96) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) -0,4 0,7 -1. 4 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (bäde räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning (mdr USD) EU:s riskexponeringsindikatorer EU. s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej (- /Datum) Kredrtvärdighetsindikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering 8983 6,0 184 1691 2,3 3,9 791 (4) (4) 31,1 43,4 8,8 (5) (5) 2,9 5,3 2,3 10921 3,6 157 3400 4,1 5,8 1045 (4) (4) 39,9 53,1 9,5 (5) (5) 4,1 5,2 2,8 (7) (7/94-3/96) (8) (6) (7/93 - 7/94) (7) (7/94-3/96) (09/96) (10/96) (09/96) 7980 -7,7 189 3473 3,4 6,3 (09/96) (09/96) (09/96) (09/96) (09/96) 820 (4) (4) 33,4 58,8 7,7 (5) (5) 4,5 5,6 4,4 - Baa3 (05/94) BB- (02/94) 03/94 09/94 64 66 (167) (167) 03/94 09/94 59 59 (135) (135) 31. 6 33. 1 Baa3 BB+ 03/95 09/95 53 51 (187) (181) 03/95 09/95 61 59 (135) (135) 33. 2 35. 7 Baa3 BBB- 03/96 09/96 48 49 (178) (178) 03/96 09/96 57 53 (135) (135) 38. 6 41. 2 (1) (2) (2) (3) (1) Endast EIB-Iän och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvardighet (2) (3) Länderna värderas pä en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvardighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om dén genomsnittliga tot kreditv. för alla länder förbättras. Ingen (4) Uppgift saknas (5) (6) STF (7) SBA (8) Halvtidsgenomgången, som enl. planerna skulle ha ägt rum i februari 1995, avslutades ej. (9) De senaste uppgifterna eller uppskattningarna (E) (i kalkylprogrammet används *) -43 Landriskindikatorer Land: Vitryssland fotnoter 1994 1995 1996 Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktlon (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (rubier pr. USD) (genomsnitt) -12,2 -19,3 2,1 1957 3651 -10,2 -11,5 2,7 244 11532 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) -2,6 -1,9 Betalningsbalans Export av varor (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor (%) Amorteringar och rântebetalningar/Export av varor (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i mdr USD) Skuldomläggningsavtal EU:s riskexponeringsindikatorer E Us riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:6 riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej (- /Datum) Kredltvardighetsindikatorar Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S8. P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering 2,6 3,2 3,9 39 (4) -2,0 5264 -14,1 * 6 , 0* (4) 0 , 7* 950 1 6 3 , 2* (4) (4) 8,1 15,4 3,1 (4) (9) 0,5 4,0 0,7 2641 -12,4 10,0 101 0,3 1251 123,0 (4) (4) 25,9 47,4 4,3 493,0 (5) 0,9 4,8 2,3 4621 -2,5 7,0 377 0,7 1513 178,0 (4) (4) 14,7 32,7 3,4 460,0 (9) 0,5 2,6 0,8 (6) (01/95) (7) (10) (12/95-11/96) (11) (12) (10) (12/95-11/96) (11) (12) (8) (8) 03/94 09/94 145 138 (167) (167) 03/94 09/94 109 109 (135) (135) 1 55 15. 7 (8) (8) 03/95 09/95 135 134 (187) (181) 03/95 09/95 112 112 (135) (135) 15. 2 15. 5 (8) (8) 03/95 09/95 128 142 (178) (178) 03/95 09/95 116 118 (135) (135) 14. 5 14. 6 (1 ) (2) (3) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvardighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla lander förbättras. Uppgift saknas (4) (5) Med Ryssland om förfallna skulder för gas (6) (7) STF IMF. s STF-program från 1993 slutatde tidigt under 1994 att uppfylla villkoren. IMF:s personal gjorde dock en postiv bedömning av det regeringsprogram som antogs hösten 1994 och 6om stöddes av den andra STF-tranchen i slutet av januari 1995. Ej betygsatt Förfallna skulder för rysk gas, annulleringsavtal, 02/96-08/96. (8) (9) (10) SBA (11 ) Villkoren uppfylls ej. (12) Programmets första kvartalsrapport, urspr. planerad till dec. 1995, har aldrig färdigställt». (13) Uppskattningar (E) (I kalkylprogrammet används *) • 4 4- Landriskindikatorer Land: Moldavian (11) (11/96) (09/96) (09/96) (09/96) fotnoter 1994 1995 Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i % av arbetsstyrkan) (i slutet av perioden) Inflationstakt (1 slutet av perioden) Valutakurs (lei pr. USD) (i slutet av perioden) -31. 2 -30,0 1. 0 116,0 4. 3 -3,0 -10,0 2,0 23,8 4,5 1996 (9) -5,0 -17,7 2,0 15,1 4,7 Hela offentliga sektorns finansiella sparands (1 % av BNP) -8,7 -5,5 -3,4 Betalningsbalans Export av varor (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s rlskexponeringslndlkatorar EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej (- /Datum) Kredftvärdighetsindikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1) (2) (2) (3) 618 -12,9 18 179 2,9 343 12,3 (4) (4) 30,0 55,5 4,0 (5) (5) 0,9 18,0 10,0 741 -6,8 72 257 3,2 675 91,0 (4) (4) 38,0 91,1 11,0 (5) (5) 0,8 8,7 7,9 563 -6,8 (4) 292 3,4 700 (4) (4) (4) 32,0 124,3 11,0 (5) (5) 1,0 11,1 13,9 (6) (12/93-3/95) (7) (6) (3/95-3/96) (7) (10) (5/96-5/99) (7) (8) (8) 03/94 09/94 148 155 (167) (167) (8) (8) 03/95 09/95 157 141 (187) (181) (8) (8) 03/96 09/96 134 125 (178) (178) (8) (8) (8) (1) Endast EIB-Iän och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. (2) (3) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvardighet, men ändå flyttas ned pä ranglistan om den genomsnittliga tot kreditv. för alla länder förbättras. (4) Uppgift saknas (5) Ingen (6) SBA (7) Villkoren uppfylls (8) Ej betygsatt (9) Prognos (om annat ej anges) (10) EFF (11) De senaste uppgifterna eller uppskattningarna (E) (i kalkylprogrammet används *) -45 Landriskindikatorer Land: Ukraina Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet Inflationstakt Valutakurs (karb. pr. USD) (Hrv. per USD 1996) (i slutet av perioden) (dec/dec) aukfjon/interbank kontant (i slutet av perioden) (I slutet av perioden) fotnoter 1994 1995 23,0 -28,5 0,3 401 108196 128000 -11,8 -11,7 0,6 182 179400 186000 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) -8,2 -5,0 Betallngsbalans Export av varor och Vänster (i mdr USD) Bytesbalans (exkl. överföringar) (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i mrd USD) Officiella valutareserver, brutto i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMP-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej (- /Datum) Kreditvärdlghetsindikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (anta! länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1) (2) (2) (3) 14,8 -6,0 0,09 646 2,3 7,2 1794 (4) (4) 29,2 48,0 12,1 2722 (5) 1,6 1,6 0,8 15. 1 -4,4 0,27 1134 3,7 8,1 1531 986 545 23,3 53. 6 9,3 236 (5) 1,5 1. 4 0. 7 (6) 10/94 (7) (9) 08/95 (10) 1996 (11) -10,0 * -5,1 1,3 39,7 1,89 1,89 -3,2 15,6* -3,2* 0,4* 1994 5,3 9. 2 1221 716 505 21,2 45,3 6 (5) 3,0 2,6 1,5 (9) 5/96 (7) (8) (8) 03/94 09/94 149 147 (167) (167) 03/94 09/94 111 113 (135) (135) 15. 1 14. 5 (8) (8) 03/95 09/95 145 138 (187) (181) 03/95 09/95 109 111 (135) (135) 15. 5 15. 7 (8) (8) 03/95 09/95 136 135 (178) (178) 03/95 09/95 107 111 (135) (135) 16. 7 16. 6 (1) Endast EIB-Iän och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. Ju högre värderingstal, desto lägre sämre kreditvardighet (2) (3) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvardighet. men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot kreditv. för alla länder förbättras. (4) Uppgift saknas (5) Omläggning av skuld till Ryssland/Turkmenistan (6) STF (7) Villkoren uppfylls (8) Ej betygsatt (9) SBA (10) Villkoren uppfylls ej (11) Uppskattningar (E) (i kalkylprochrammet används *) •46- Landriskindikatorer Land: Algeriet Real BNP-tillväxt (i %) Gas- och oljeproduktion (procentuell förändring) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (dinarer pr. USD) (i slutet av perioden) fotnoter 1994 1895 1996 -0,9 -2. 5 38,6 42. 9 3. 8 4,4 21,8 52. 2 4. 0 5,4 15,1 56. 0 Hela offentliga sektorns finansiella sparands (1 % av BNP) -4,4 -1,4 2,6 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver i mdr USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD). amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning (mdr USD) EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU: s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) iMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej Kredltvärdlghetelndlkatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&Ps långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering 8,9 -1. 8 0,0 2,6 2,9 29,5 8,9 7,1 1,8 70,3 307,5 48,6 (4) 4,5 9,9 2. 4 7,8 10,3 -2,2 0,0 2,1 2,1 32,5 9,4 7,1 2,3 78,4 297,1 42,4 (4) 4. 9 12,2 2,8 8,9 12,6 0,2 0,2 3,7 3,9 32,7 7,6 5,2 2,4 72,4 230,8 32,7 (4) 3,3 11,6 2,7 7,1 (1) (5) (5/94-5/95) (6) (5) (5/94-5/95) (8)H8) (5/85 - 5/88) (5) (5/94 - 5/95) (6) (7) (7) 03/84 09/94 92 96 (167) (167) 03/94 09/94 75 78 (135) (135) 26. 3 24. 6 (7) (7) 03/95 08/85 102 107 (187) (181) 03/85 09/85 88 81 (135) (135) 23. 5 22. 8 (7) (7) 03/95 09/95 109 97 (178) (178) 03/85 09/85 85 85 (135) (135) 21. 5 22. 8 (2) (2) (3) (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot kreditv. för alla lander förbättras. Ingen SBA Villkoren uppfylls Ej betygsatt EFF 47. Landriskindikatorer Land: Israel Real BNP-tiltvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) (i konstanta 1990-priser) Arbetslöshet (genomsnitt) Konsumentprisindex (genomsnitt) Valutakurs (shekeler pr. USD) (i slutet av perioden) 6,5 7,2 7. 8 12,3 3,018 7,1 7,9 6,3 10,1 3,135 fotnoter 1994 1995 1996 (7) 4,3 2,7* 6,3 11,5 3,244 Hala offentliga saktorns finansiella sparand* (i % av BNP) -2,4 -4,2 -4,3 Betalningsbalans Varuhandel (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i mdr USD) Officiella valutareserver i mdr USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (brutto) (i mdr USD, i slutet av perioden) Amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) , amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster(%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor (%) (1) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej (- /Datum) Kreditvardighetslndlkatorer 16. 7 -3,2 -0,2 6,792 3,6 41 4,6 2,2 2,4 54. 2 169,4 14,9 (4) (4) 4,4 0,8 1,9 19,0 -4,5 1. 2 8,119 3,6 19,9 -5,6 (6) 10,05 4,2 46 3. 9 (6) (6) 53 170 15 (4) (4) 4,4 0. 7 1,7 (6) (6) (6) (6) 54 (6) (6) (4) (4) 3,9 (6) 1,5 (4) (4) (4) Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (5) BBB+ 03/94 09/94 30 33 (167) (167) 03/94 09/94 46 43 (135) (135) 43. 4 46. 5 A3 A- 03/95 09/95 31 31 (187) (181) 03/95 09/95 43 42 (135) (135) 47. 9 49. 2 A3 A- 03/95 09/95 33 32 (178) (178) 03/95 09/95 41 40 (135) (135) 50. 8 52. 2 (2) (2) (3) (1 ) (2) (3) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. Ju högre värderingstal, desto lägre sämre kreditvardighet. Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvardighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. Ingen Ej betygsatt (4) (5) (6) Uppgift saknas (7) Uppskattningar (E) (i kalkylprogrammet används *) *f ISSN 1024-4506 KOM(97) 273 slutlig DOKUMENT SV 01 09 Katalognummer : CB-CO-97-269-SV-C ISBN 92-78-20852-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg