title: Forslag til Rådets forordning (EF) om konjunkturstatistik

eurovoc_concepts:
European undertaking
economic indicator
economic statistics
harmonisation of standards
statistical method

text: •il1 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 24. 06 1997 KOM(97) 313 endelig udg. 97/0171 (CNS) Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF^ om konjunkturstatistik (forelagt af Kommissionen) >r'i!' • if " 4 ' M 'i't'i 4s ' f-^""' V* m ï'iï. il yjf /'M 11 'f F! > ;fjî"j ;feÉ If BEGRUNDELSE Del I (forsvar for subsidaritet og proportionalitet): a) Hvilket formål har de foreslåede foranstaltninger og i hvilket omfang opfylder de Fællesskabets forpligtelser? I henhold til forordningen skal medlemsstaterne indsende sammenlignelige statistiske data om konjunkturudviklingen i Det Europæiske Fællesskab til Eurostat. Statistiske data om virksomheder er nødvendige til opfølgning af det indre marked og udformning og evaluering af mange politikker, især den monetære politik, den økonomiske politik, socialpolitikken, industripolitikken og erhvervspolitikken. De foreslåede konjunkturindikatorer giver et mere aktuelt billede af økonomien end de årlige statistikker og er også vigtige referencetal ved opstilling af kvartalsregnskaberne. Det er specielt vigtigt i en tid hvor den Europæiske Union begynder at arbejde på overgangen til den fælles mønt. b) Falder foranstaltningerne inden for et område, hvor Fællesskabet har enekompetence, eller deler det kompetencen med medlemsstaterne? Medlemsstaterne - ikke Kommissionen - er ansvarlige for dataindsamlingen. Forordningen fastlægger de nødvendige normer, standarder og definitioner til udarbejdelse af sammenlignelige statistikker inden for,Den Europæiske Union uden at specificere de indsamlingsmetoder, der skal anvendes. De enkelte medlemsstater kan foretage dataindsamlingen på den måde, de finder mest velegnet, bl. a. for at kunne anvende generelle administrative kilder, f. eks. socialsikringsdata og momsdata, og mere specifikke data om lønoverenskomster, takster for offentlige serviceydelser eller ansøgninger om byggetilladelser. c) Hvilket omfang har problemet på fællesskabsplan? Alle medlemsstater indsamler løbende oplysninger om konjunkturudviklingen. Forordningen vil for de fleste medlemsstater indebære, at de skal indsamle nye data, mens den for alle medlemsstater vil medføre visse ændringer i definitioner og normer. d) Hvilken af de løsninger, som Fællesskabet og medlemsstaterne har mulighed for at vælge, vil være den mest effektive? Målsætningen, som består i at anvende fælles nomenklaturer, definitioner og metoder til korrektion for sæsonudsving kan kun opfyldes ved hjælp af et sådant fællesskabsinitiativ. e) Hvilken praktisk nytteværdi har den foreslåede foranstaltning, og hvilke konsekvenser vil det få, hvis man undlader at gennemføre den? Den seneste udvikling i den monetære, økonomiske og sociale integration kræver oplysninger til støtte for udarbejdelsen og evalueringen af initiativer og beslutninger. Udarbejdelsen og evalueringen af disse initiativer og beslutninger forudsætter mere pålidelige, dækkende, aktuelle og sammenlignelige statistikker. Gennemføres forordningen ikke, vil det betyde, at udformningen, overvågningen, kontrollen og evalueringen af fællesskabspolitikker som den monetære politik, den økonomiske politik, socialpolitikken, industripolitikken og erhvervspolitikken stadig for en stor dels vedkommende vil blive baseret på ufuldstændige, ikke-standardiserede statistikker. f) Hvilke muligheder har Fællesskabet? En Forordning er det mest rimelige politiske instrument, givet at forslaget indeholder uddelegering af implementerende magt til Kommisionen i overensstemmelse med den Kommisionologiske procedure. Yderligere bør det bemærkes at dataindsamlingssystemet i stor udstrækning vil blive baseret på eksisterende statistiksystemer. Uden fællesskabsbestemmelser vil disse systemer kun langsomt bevæge sig i retning mod fælles normer. En rådsforordning sikrer, at dens bestemmelser direkte kan anvendes i medlemsstaterne, hvilket er en vigtig faktor i betragtning af det presserende behov for oplysninger. g) Er der behov for ensartede regler, eller er det tilstrækkeligt at vedtage en forordning, der fastlægger de generelle målsætninger og overlader gennemførelsen til medlemsstaterne? I denne rådsforordning er der fastsat et minimum af normer, som skal sikre sammenlignelige konjunkturindikatorer i Den Europæiske Union. Medlemsstaterne er stadig ansvarlige for udformningen og anvendelsen af deres dataindsamlingssystemer. Del II Generelt 1. I henhold til forordningen skal medlemsstaterne indsende sammenlignelige statistiske data om konjunkturudviklingen i Det Europæiske Fællesskab til Eurostat. Medlemsstaterne - ikke Kommissionen - er ansvarlige for dataindsamlingen. Forordningen fastlægger de nødvendige normer, standarder og definitioner til udarbejdelse af sammenlignelige statistikker inden for Den Europæiske Union uden at specificere de indsamlingsmetoder, der skal anvendes. De enkelte medlemsstater kan foretage dataindsamlingen på den måde, de finder mest velegnet, bl. a. for at kunne anvende generelle administrative kilder, f. eks. socialsikringsdata og momsdata, og mere specifikke data om lønoverenskomster, takster for offentlige serviceydelser eller ansøgninger om byggetilladelser. Brugerbehov 2. Medlemsstaternes statistiske kontorer, hvis aktiviteter koordineres af Eurostat, har en vigtig rolle at spille med hensyn til at opfylde Den Europæiske Unions behov for oplysninger om virksomhederne. Den seneste udvikling i den monetære, økonomiske og sociale integration kræver oplysninger til støtte for udarbejdelsen og evalueringen af initiativer og beslutninger. Udarbejdelsen og evalueringfen af disse initiativer og beslutninger forudsætter mere pålidelige, dækkende, aktuelle og sammenlignelige statistikker. Statistiske data om virksomheder er nødvendige til opfølgning af det indre marked og udvikling og evaluering af mange politikker, især den monetære politik, den økonomiske politik, socialpolitikken, industripolitikken og erhvervspolitikken. Hertil kommer, at virksomhederne selv har brug for oplysninger om konjunkturerne og deres indvirkning på deres branche på nationale og internationale markeder. 3. De foreslåede konjunkturindikatorer giver et mere aktuelt billede af økonomien end de årlige statistikker og er også vigtige referencetal ved opstilling af kvartalsregnskaberne. Den aktuelle situation 4. Harmoniserede konjunkturindikatorer for Fællesskabet har i mange år kun eksisteret for en begrænset del af erhvervene, nemlig for de traditionelle brancher som energi- og vandforsyning og udvindingsindustrien, forarbejdningsindustrien og bygge- og anlægssektoren. Ca. 80% af forarbejdningsindustrien er dækket, og indikatorer for bygge- og anlægssektoren udarbejdes af to tredjedele af medlemsstaterne. Servicesektoren har kun været dækket i meget begrænset omfang. De eksisterende indikatorer for servicesektoren findes ikke i harmoniseret form, hvilket i høj grad har begrænset sammenligneligheden af oplysningerne på fællesskabsplan. 5. De eksisterende statistiske oplysninger om industriens brancher, der er udarbejdet på basis al de to rådsdirektiver fra 1972 og 1978, er ikke længere så relevante, da det på grund af retsakternes manglende fleksibilitet ikke har været muligt at tage højde for den økonomiske og tekniske udvikling i de mellemliggende år. Den nye retsakts målsætninger 6. At tilvejebringe en fælles referenceramme for indsamling, indberetning og udvikling af konjunkturindikatorer til udarbejdelse af data, som er sammenlignelige mellem de forskellige medlemsstater for at bidrage til at afhjælpe Kommissionens, medlemsstaternes, virksomhedernes og andre brugeres behov for statistiske oplysninger. 7. At styrke udviklingen af Fællesskabets statistiske system yderligere ved i udarbejdelsen af konjunkturindikatorer at inddrage de nye statistiske værktøjer som f. eks. den nye aktivitetsnomenklatur (NACE Rev. l - Rådets forordning 761/93 af 24. 3. 1993), definitionen af de statistiske enheder (Rådets forordning 696/93 af 15. 3. 1993) og etableringen af virksomhedsregistre (Rådets forordning 2186/93 af 22. 7. 1993) samt indberetningen af fortrolige data (Rådets forordning 1588/90 af 11. 6. 1990). 8. At tilvejebringe fleksibilitet med henblik på mindre ændringer, især i listen over indikatorer, som skal indsamles i fremtiden (anvendelse af Rådets afgørelse 87/373 af 13. 7. 1987 om 'Udvalgsprocedurer'). 9. At tilvejebringe et grundlag for afprøvning af ny metodologi til undersøgelse af nye begreber eller udarbejdelse af resultater vedrørende nye indikatorer eller industribrancher. Høring af de berørte parter 10. Det Europæiske Monetære Institut er blevet hørt om de behov, der skal opfyldes i forbindelse med opretttelsen af en europæisk centralbank for konjunkturindikatorer. Følgende liste opsummerer disse behov og angiver, i hvilke tilfælde Kommissionens forslag ikke imødekommer deres behov. • Månedlige produktionsindikatorer betragtes som væsentlige. Tallene opdeles efter aktivitet og skal foreligge i løbet af 6-8 uger. Data om omsætning er mindre vigtige. • Oplysninger om ordreindgangen i produktionsvirksomheder opdelt i indenlandske og udenlandske ordrer betragtes som væsentlige. Kvantitative oplysninger er vigtigere end kvalitative data fra opinionsundersøgelser. Oplysninger om ordrer i bygge- og anlægssektoren er vigitige. Oplysninger om ordretilgang på månedsbasis skal foreligge inden for højst 2 måneder. Opdeling efter boligbyggeri/erhvervsbyggeri i bygge- og anlægssektoren betragtes som relevant for konjunkturanalyser. En yderligere nedbrydning, som ikke er foreslået i Forordningen, er mellem ordrer fra MUMS (Monetære Union Medlems Stater) og ikke-MUMS. • Månedlige oplysninger om lagerbeholdninger betragtes som en vigtig ekstra statistik. På nuværende tidspunkt forventes oplysningerne kun indsamlet som led i en pilotundersøgelse. • Producentpriser er væsentlige, med nogle aktiviteter at betragte som vigtige, og skal for produktion være til rådighed senest 1 måned efter af produktionen har fundet sted og efter 2 måneder for byggeri. • Beskæftigelse og udførte arbejdstimer er af betydning inden for forarbejdningsindustrien og servicesektoren. Disse indikatorer skal foreligge i løbet af 3 måneder. EMI så gerne, at disse arbejdsmarkedsindikatorer indsamles hvert kvartal. I henhold til forordningsudkastet skal der ikke indsamles oplysninger om antallet af udførte arbejdstimer inden for servicesektoren. En indikator for arbejdstimer udført til overtidsbetaling betragtes endvidere af EMI som vigtige supplerende statistiske data, men en sådan foreslås ikke i forordningsudkastet. • For så vidt angår bygge- og anlægssektoren betragter EMI yderligere byggerettigheds indikatorer og for påbegyndt byggeri og fuldført byggeri som henholdsvis væsentlige og meget vigtige. Disse tal skal foreligge i løbet af 1-2 måneder. Oplysninger om påbegyndt og fuldført byggeri kræves ikke i forordningsudkastet. • En månedlig indikator for detailsalg betragtes som væsentlig og skal foreligge i løbet af 1-2 måneder. Det foreslås i udkastet, at disse oplysninger leveres inden for en frist på 3 måneder. Mere generelt, så EMI gerne kortere transitionsperioder end dem der er foreslået af Kommisionen, for at kunne garantere tilstedeværelsen af sammenlignelige statistikker fra starten af den Økonomiske Monetære politik. En yderligere nedbrydning mellem MUMS ôg ikke-MUMS er yderst ønskværdig især for nye ordrer. Pilot studier indenfor andre service områder supporteres stærkt og der er et blevet udtrykt behov for statistikker, som er mere dækkende, hyppigere og med en højere frekvens, for brancher med kortvarige fluktuationer. 11. Kommissionens tjenestegrene er blevet hørt regelmæssigt angående deres behov. Alle Kommissionens tjenestegrene blev hørt skriftligt om det seneste udkast. Alle generaldirektorater, som svarede i forbindelse med den skriftlige høring, kunne gå ind for forordningsudkastet. Imidlertid udtrykte seks generaldirektorater ønske om, at forordningen skulle indeholde mere detaljerede bestemmelser om meget specifikke spørgsmål. Følgende punkter kan anføres. • Flere indikatorer: værditilvækst inden for alle brancher. Opdeling mellem indeks for henholdsvis boligbyggeri og erhvervsbyggeri inden for bygge- og anlægssektoren. Opdeling af byggetilladelser til erhvervsbyggeri. Udførte arbejdstimer inden for detailhandelen. Antallet af detailhandlere inden for detailhandel med fisk. Omsætningsindeks og antallet af beskæftigede i servicesektoren. • Mere detaljeret NACE-niveau: 3-cifret niveau i servicesektoren og 4-cifret niveau for visse transportaktiviteter. • Indikatorer for SMV'er: i forbindelse med erhvervspolitikken er en opdeling efter størrelsesklasser nødvendig af hensyn til sondringen mellem SMV'ers og store virksomheders konjunkturudvikling. • Hyppighed: data om beskæftigelsen bør foreligge for hver måned. 12. Repræsentanter for erhvervslivet på europæisk plan fik forelagt flere udkast til forordningen. 14/10/1994: Møde med ca. 40 repræsentanter for industrien og servicesektoren samt handelskamrene. Deltagerne efterlyste en bedre koordinering mellem kvantitative og kvalitative indikatorer. 10/3/1995: Situationsberetning om udviklingen siden det foregående møde. Omdeling af teksten. 60 deltagere. 15/11/1995: Situationsberetning om udviklingen siden det foregående møde. Omdeling af teksten. 50 deltagere. 21/5/1996: Situationsberetning om udviklingen siden det foregående møde. Omdeling af teksten. 36 deltagere. 30/9/1996: Situationsberetning om udviklingen siden'det foregående møde. Omdeling af teksten. 50 deltagere. Som resultat af mødet den 15/11/95 blev der foretaget en postbesørget undersøgelse med henblik på i enkeltheder at fastslå deltagernes behov for konjunkturindikatorer og få deres kommentarer til teksten. • Indikatorer: indekset for produktion, omsætning, ordretilgang og ordrebeholdning samt antallet af beskæftigede er de vigtigste indikatorer. Lønninger og arbejdsmængde blev ikke betragtet som væsentlige faktorer. Erhvervsorganisationerne ønskede endvidere yderligere indikatorer om kapacitetsudnyttelse og opdeling af omsætning og produktionspriser i intra-EU og extra-EU. • Frist: rimelig. • Detaljeringsniveau: Det 2-cifrede niveau er ikke tilstrækkeligt. Erhvervsorganisationerne vil foretrække data på 3- og 4-cifret niveau. • Pilotundersøgelser: kunne tilslutte sig udarbejdelse af indikatorer om investeringer. • Arbejdsbyrde: arbejdsbyrden skal minimeres, og administrative kilder anvendes mest muligt. 13. De nationale statistiske kontorer, som er ansvarlige for dataindsamlingen, er ofte blevet rådspurgt under udarbejdelsen af teksten. Der har været indledt en meget tæt dialog under udarbejdelsen af de metodologiske vejledninger, som skal være en teknisk støtte til denne lovgivning. En halv snes task force-møder blev afholdt med medlemsstaterne for at fokusere på specifikke sektorer og indikatorer. Endvidere har der været en række arbejdsgruppemøder med alle medlemsstaterne siden 1992. Forordningsudkastet er blevet forelagt for Udvalget for Det Statistiske Program. Ti medlemsstater kan tilslutte sig udkastet Der blev hovedsagelig taget forbehold over for forslaget af følgende grunde: Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige ønsker et mere fuldstændig tjenesteydelsesmodul, ikke kun pilotundersøgelser. Det bør nævnes, at det tyske statistiske kontor kun kunne tilslutte sig udkastet, hvis servicesektoren skulle indgå i pilotundersøgelser og ikke obligatoriske undersøgelser. Spanien og Irland: kan ikke tilslutte sig indførelsen af en indikator for ordretilgang, da disse lande ikke indsamler oplysninger herom og heller ikke ønsker at indføre en sådan indikator. Danmark: kan ikke tilslutte sig indførelsen af en indikator for ordretilgang, da disse lande ikke indsamler oplysninger herom og heller ikke ønsker at indføre en sådan indikator. RÅDETS FORORDNING (EF) af ** *** om konjunkturstatistik Rådet for Den Europæiske Union har - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 213, under henvisning til udkast til forordning, forelagt af Kommissionen*), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet^), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalgt), under henvisning til Det Europæiske Monetære Institut*), og ud fra følgende betragtninger: (1) Med Rådets direktiv nr. 72/211 (EØF) af 30. maj 19725) og Rådets direktiv nr. 78/166 (EØF) af 13. februar 1978**), som havde til formål at tilvejebringe sammenhængende statistiske oplysninger, har det ikke været muligt at tage højde for økonomiske og tekniske ændringer; (2) Den Europæiske Union har i mellemtiden gjort yderligere fremskridt hen imod integration; nye politikker og retningslinjer vedrørende økonomi, konkurrence, det sociale område, miljø og virksomheder kræver initiativer og beslutninger, som er baseret på relevante statistikker; de oplysninger, der tilvejebringes i henhold til den eksisterende fællesskabslovgivning eller foreligger i de forskellige medlemsstater er mangelfulde eller ikke tilstrækkeligt sammenlignelige til at kunne skabe et pålideligt grundlag for Kommissionens arbejde; (3) den kommende Europæiske Centralbank (ECB) har behov for hurtigt tilgængelige konjunkturindikatorer til vurdering af den økonomiske udvikling i medlemsstaterne som led i en fælles monetær politik på europæisk plan; (4) standardisering er nødvendig for at opfylde Fællesskabets behov for oplysninger vedrørende økonomisk konvergens; 1) 2) 3) 4) 5) 6) EFT **** af ** ** **** s * EFT **** af ** ** **** s * EFT **** af ** ** **** s * EFT **** af ** ** **** s * EFT L 128 af 3. 6. 1972, s. 28 EFT L 52 af 23. 2. 1978, s. 17 % 8 (5) virksomheder og deres erhvervsorganisationer har behov for sådanne oplysninger for at kunne følge deres markeder og sammenligne deres aktiviteter og resultater med deres konkurrenter inden for samme branche både på nationalt og internationalt plan; (6) det er nødvendigt at have adgang til pålidelige og hurtigt tilgængelige statistikker til analyse af den økonomiske udvikling i Unionens medlemsstater som led i Unionens økonomiske politik; (7) med Rådets beslutning 93/464 af 22. juli 1993^) indførtes et rammeprogram for prioriterede aktioner vedrørende statistiske oplysninger for perioden 1993-1997; (8) opstilling af nationalregnskaber i henhold til det europæiske national- og regionalregnskabssystem, fastlagt i Rådets forordning nr. 223/96 af juni 19968), i Det Europæiske Fællesskab (ENS 95), kræver sammenlignelige, dækkende og pålidelige statistiske kilder; (9) Rådet indførte med sin beslutning 92/326/EØF af 18. juni 19929) et toårigt program for udvikling af europæiske tjenesteydelsesstatistikker (1992-1993); programmet omfatter udarbejdelse af harmoniserede statistikker på nationalt og regionalt plan, navnlig for handel; (10) i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet kan udarbejdelsen af fælles statistiske normer, som gør det muligt at opstille harmoniserede statistikker, kun ske effektivt på fællesskabsplan, og disse normer vil herefter blive anvendt i hver medlemsstat under tilsyn af de organer og institutioner, som er ansvarlige for udarbejdelsen af de officielle statistikker; (11) den bedste metode til vurdering af konjunkturudviklingen er at udarbejde statistikker efter fælles metodologiske principper og fælles definitioner af karakteristika; kun ved at samordne udarbejdelsen er det muligt at opfylde Kommissionens og virksomhedernes behov for harmoniserede statistikker, som er pålidelige, hurtigt tilgængelige, fleksible og hensigtsmæssigt opdelt; (12) de statistiske data, som udarbejdes i henhold til et fællesskabssystem, skal være af tilfredsstillende kvalitet, og denne kvalitet såvel som den arbejdsbyrde, der er forbundet med udarbejdelsen, skal være sammenlignelig fra medlemsstat til medlemsstat; det er derfor nødvendigt i fællesskab at opstille kriterier til opfyldelse af disse krav; konjunkturstatistikkerne skal være i overensstemmelse med de resultater, som sendes som følge af Rådets forordning nr. 58/97 af den 20. december 1996*0) vedrørende struktur statistik. (13) det er nødvendigt at forenkle de administrative procedurer, det påhviler virksomhederne, navnlig de små virksomheder, at følge, bl. a. ved fremme af ny teknik til indsamling og udarbejdelse af data; anvendelse af eksisterende administrative kilder til statistiske formål er et af midlerne til at undgå at øge den byrde, der pålægges virksomhederne i forbindelse med afgivelse af svar; da det fortsat er 7) 8) 9) 10) EFT L 219 af 28. 08. 1993, s. 1 EFT L 310 af 13. 11. 1996, s. 39 EFT L 179 af 1. 7. 1992, s. 131 EFTL 14 af 17. 01. 1997, s. 1 9 nødvendigt at indsamle data direkte fra virksomhederne for at kunne udarbejde statistikker, skal der anvendes metoder og teknik, som sikrer, at oplysningerne er pålidelige og aktuelle uden at pålægge de pågældende parter, især små og mellemstore virksomheder, en byrde, som er ude af proportion med de resultater, som brugerne af de nævnte statistikker med rimelighed kan forvente; (14) det er nødvendigt at have et ensartet lovgrundlag for alle aktiviteter og områder inden for virksomhedsstatistikker og også for aktiviteter og områder, for hvilke der endnu ikke er udarbejdet statistikker; målet for de ønskværdige statistikker kan defineres ved at referere til Rådets forordning nr. 93/696**) vedrørende de statistiske enheder for observationer og analyse af produktionssystemet i det europæiske fællesskab samt Rådets forordning nr. 3037/90*^) vedrørende den statistiske klassificering af aktiviteter i det europæiske fællesskab (NACE rev. 1) senere ændret ved Rådets forordning nr. 761/93*3). (15) for yderligere at klarlægge reglerne for indsamling og statistisk bearbejdelse af data og for bearbejdelse og indberetning af resultater er det nødvendigt at bemyndige Kommissionen, bistået af Udvalget for Det Statistiske Program, som blev nedsat ved afgørelse 89/382/EØF, Euratom**), til at vedtage foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning -Udvalget for ( 16) Udvalget for Det Statistiske Program er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 3 i afgørelsen; udstedt følgende forordning 11) 12) 13) 14) EFT L 76 af 30. 03. 1993, s. 1 EFT L 293 af 24. 10. 1990, s. 1 EFT L 83 af 3. 4. 1993, s. 1 EFT L 181 af 28. 06. 1989, s. 47 / \o Artikel 1 Formål (1) Formålet med denne forordning er at etablere fælles rammer for udarbejdelsen af fællesskabsstatistikker om konjunkturudviklingen. (2) Statistikkerne omfatter data (variabler), som er nødvendige for at skabe et ensartet grundlag for analysen af den kortfristede udvikling i produktionen og efterspørgslen, produktionsfaktorerne og priserne. Artikel 2 Anvendelsesområde (1) Denne forordning gælder for alle de aktiviteter, der er opført i hovedafdeling C til K og M til O i den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Det Europæiske Fællesskab (NACE rev. 1), som indførtes ved forordning (EØF) nr. 3037/90. (2) Statistiske enheder af de forskellige typer, der er anført i afdeling I i bilaget til forordning (EØF) nr. 696/93 og som er klassificeret under en af de aktiviteter, der er omtalt i stykke 1, hører ind under anvendelsesområdet for nærværende forordning. Anvendelse af særlige enheder til udarbejdelse af statistikker er specificeret i nærværende forordnings bilag. Artikel 3 Moduler (1) Kravspecifikationerne vedrørende de enkelte variabler er beskrevet i modulerne i bilaget. (2) Hvert modul indeholder følgende oplysninger, hvis nødvendigt: a) de specifikke aktiviteter, for hvilke der skal udarbejdes statistikker; b) de forskellige typer statistiske enheder, der skal anvendes til udarbejdelse af statistikker; c) variabler d) variablernes form e) variablernes frekvens f) variablernes detaljeringsniveau g) dataindberetningsfrister h) fakultative pilotundersøgelser i) første referenceperiode j) overgangsperiodens maksimale varighed. 0 1 Artikel 4 Indsamling af data (1) Medlemsstaterne tilvejebringer de nødvendige data til udarbejdelse af statistiske oplysninger om de variabler, som er anførti modulerne. (2) Medlemsstaterne kan tilvejebringe de nødvendige data ved at kombinere de forskellige kilder, der er angivet nedenfor, ud fra princippet om administrativ forenkling: (a) obligatoriske undersøgelser: de retlige enheder, som de statistiske enheder, medlemsstaterne hen vender sig til, hører til eller er sammensat af, er forpligtet til at give korrekte og fyldestgørende oplysninger inden for de fastsatte tidsfrister; (b) andre kilder, som mindst kan sidestilles hermed hvad angår nøjagtighed og kvalitet; (c) manglende data kan ansættes skønsmæssigt, hvis dette ikke medfører en væsentlig forringelse af variablernes kvalitet. (3) Medlemsstaterne skaber forudsætninger for at lette de undersøgte enheders indberetningsbyrde. Med henblik herpå skal medlemsstaterne træffe de nødvendige foranstaltninger for at åbne mulighed for og lette adgangen til de administrative kilder for de myndigheder, som er ansvarlige for indsamlingen af data i deres land, og navnlig adgangen til oplysninger i momsangivelserne samt data i skatteregisteret. (4) I samarbejde med Kommissionen skaber medlemsstaterne forudsætninger for at øge anvendelsen af elektronisk dataindsamling og automatisk databehandling. Artikel 5 Periodicitet Oplysninger om alle variabler indberettes på måneds- eller kvartalsbasis som specificeret i modulerne. Artikel 6 Detaljeringsniveau Oplysningerne om variablerne leveres i overensstemmelse med NACE rev. 1 på det detaljeringsniveau, der er angivet i modulerne. Artikel 7 Udarbejdelse Medlemsstaterne bearbejder de data, som er indsamlet på grundlag af undersøgelser, eller som hidrører fra andre kilder, til sammenlignelige variabler (a) i overensstemmelse med de regler, der er fastlagt i modulerne og (b) under hensyntagen til retningslinjerne i den metodologiske vejledning, som er omtalt i artikel 11. 'd- Artikel 8 Indberetning (1) Medlemsstaterne indberetter de i artikel 7 i nærværende forordning omhandlede variabler, inklusive fortrolige oplysninger, til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor i henhold til de eksisterende fællesskabsbestemmelser om indberetning af fortrolige statistiske oplysninger. De eksisterende fællesskabsbestemmelser for indberetning af fortrolige statistiske oplysninger gælder også for behandlingen af variablerne, dersom de indeholder fortrolige data. (2) Dataene sendes elektronisk eller via andre passende medier til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor inden for en frist, som er fastlagt i modulerne og inden seks måneder efter referenceperiodens udløb. (3) Under alle omstændigheder sendes variablerne til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor senest samme dag, som de foreligger i medlemsstaterne. Artikel 9 Kvalitet (1) Medlemsstaterne skal sikre, at de indberettede variabler afspejler den samlede populations faktiske forhold. Undersøgelserne eller de andre kilder skal omfatte så mange enheder, at det er muligt at sikre en tilstrækkelig grad af repræsentativitet. (2) Medlemsstaterne vurderer variablernes nøjagtighed på basis af en fælles metodologi. Denne metodologi fastlægges af Kommissionen efter høring af det udvalg, der er omtalt i artikel 17, og findes i den methodologiske vejledning, der er omtalt i artikel 11. (3) Variablernes kvalitet kontrolleres regelmæssigt ved at sammenligne dem med andre statistiske oplysninger især variablerne, som er transmitteret i overensstemmelse med forordning nr. 58/97. Endvidere kontrolleres deres indbyrdes konsistens. Forskellene mellem de oprindeligt offentliggjorte og de endelige data skal være så små som muligt. (4) Hvis der ved denne kontrol konstateres en afvigelse fra den fælles metodologi, skal medlemsstaterne afhjælpe denne afvigelse. Artikel 10 Ændring af basisåret (1) Mindst hvert femte år, dvs. de år, hvis endetal er 0 eller 5, er medlemsstaterne forpligtet til at tilpasse de sammenvejede indeks' vægtgrundlag og eventuelt udvalget af repræsentative produkter. (2) For alle variabler ændres vægtgrundlaget inden tre år efter udløbet af det nye basisår. Vægtene, som er brugt i det anvendte vægtgrundlag, sendes til Kommissionen inden tre år efter udløbet af det nye basisår. ii Artikel 11 Metodologisk Vejledning I samarbejde med det udvalg, der er omtalt i artikel 17, offentliggør Kommissionen en metodologisk vejledning, som (a) forklarer reglerne i modulerne og som (b) indeholder de nødvendige henstillinger om konjunkturindikatorerne. Denne vejledning ajourføres med regelmæssige mellemrum. Artikel 12 Overgangsperiode og Undtagelsesbestemmelser (1) Der kan indrømmes en overgangsperiode på maksimalt fem år fra begyndelsen af den første referenceperiode for udarbejdelse af statistikkerne. (2) I overgangsperioden kan Kommissionen indrømme undtagelser fra bestemmelserne i nærværende forordning, dersom det er påkrævet at foretage omfattende tilpasning af de nationale statistiske systemer. Artikel 13 Rapporter (1) Medlemsstaterne sender på Kommissionens anmodning alle nødvendige oplysninger til vurdering og sammenligning af nøjagtigheden og kvaliteten af de fremsendte variabler; navnlig giver de på anmodning meddelelse om de kriterier, der er lagt til grund for stikprøveudtagningen og estimationsmetoden. (2) Senest tre år efter datoen for nærværende forordnings ikrafttrædelse og derefter hvert tredje år forelægger Kommissionen en rapport for det Europæiske Parlament og Rådet om de statistikker, der er udarbejdet i medfør af denne forordning, og navnlig om deres kvalitet og om foretagendernes indberetningsby rde. Artikel 14 Koordinering i Medlemsstaterne Én national myndighed skal koordinere: • • • transmissionen af variablerne (artikel 8) kvalitetsmåling (artikel 9) og transmissionen af relevant information (artikel 13(1)). % -tv Artikel 15 Pilotundersøgelser (1) I henhold til den procedure, der er fastsat i artikel 17 i nærværende forordning, indleder Kommissionen en række pilotundersøgelser, som skal færdiggøres af medlemslandene. Pilotundersøgelserne er nærmere beskrevet i modulerne i bilaget. (2) Pilotundersøgelserne gennemføres for at vurdere, om det er muligt at indhente flere data, og om omkostningerne ved dataindsamlingen og foretagendernes indberetningsbyrde står i rimeligt forhold til dataenes relevans. (3) Kommissionen underretter Rådet om resultaterne af pilotundersøgelserne og vil om nødvendigt sende forslag vedrørende nye krav at tilføre i modulerne. Artikel 16 Gennemførelse I henhold til den procedure, der er fastsat i artikel 17, vedtager Kommissionen foranstaltningerne til gennemførelse af denne forordning, herunder foranstaltningerne vedrørende tilpasning til den økonomiske og tekniske udvikling med hensyn til indsamlingen og den statistiske bearbejdning af data samt bearbejdningen og fremsendelsen af variablerne, ud fra det princip, at omkostningerne skal stå i rimeligt forhold til foranstaltningerne og på betingelse af at det ikke i større omfang vil kræve yderligere ressourcer, hverken for medlemsstaterne eller for foretagenderne i forhold til de oprindelige bestemmelser i nærværende forordning, herunder navnlig: (a) anvendelsen af særlige enheder (artikel 2), (b) ajourføringen af variablerne (artikel 3), (c) definitionen og den hensigtsmæssige form af de fremsendte variabler (artikel 3), (d) hyppigheden af statistikkernes udarbejdelse (artikel 5), (e) de inddelings- og aggregeringsniveauer, som skal anvendes i variablerne (artikel 6), (f) dataindberetningsfristerne (artikel 8), (g) variablernes nøjagtighed (artikel 9), (h) overgangsperioderne og undtagelserne i overgangsperioden (artikel 12), (i) pilotundersøgelserne (artikel 15). Artikel 17 Udvalgsprocedure (1) Kommissionen bistås af Udvalget for Det Statistiske Program, som blev nedsat ved afgørelse 89/382/EØF, Euratom, i det følgende benævnt "udvalget". (2) Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under -ir hensyntagen til det pågældende spørgsmåls hastende karakter. Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Under afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. (3) Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Rådet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger. I så fald gælder følgende: (a) Kommissionen udsætter gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i et tidsrum af tre måneder, regnet fra datoen for underretningen, (b) Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt i ovenstående afsnit. Artikel 18 Ophævelsesbestemmelser Direktivet 72/211 (EØF) af 30. maj 1972 og 78/166 (EØF) af 13. februar 1978 ophæves efter transmissionen af alle data vedrørende reference perioderne I 1997. Artikel 19 Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. 14 BILAG A Industri modul: a. Anvendelsesområde Dette modul anvendes ved alle aktiviteter inden for råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed og energi, der er opført i hovedafdeling C til E i NACE rev. 1. b. Observationsenhed (1) Observationsenheden for alle variabler i dette modul er den faglige enhed. (2) For foretagender med få personer beskæftiget med sekundære aktiviteter kan de nationale statistiske kontorer benytte foretagendet som observationsenhed. (3) Kommissionen kan efter høring af det udvalg, der er omtalt i artikel 17, træffe beslutning om undtagelser vedrørende observationsenheden. c. Variabler (1) Statistikkerne i dette modul omfatter følgende variabler: Variabel Betegnelse 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 produktion omsætning omsætning på hjemmemarkedet omsætning ved eksport ordreindgang ordreindgang fra hjemmemarkedet ordreindgang fra eksportmarkederne antal beskæftigde præsterede arbejdstimer bruttolønninger produktionspriser produktionspriser på hjemmemarkedet produktionspriser på eksportmarkederne (2) Oplysninger om ordrer (nr. 130, 131, 132) skal kun udarbejdes for følgende hovedgrupper i NACE rev. 1: 17, 18, 21, 24, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35. (3) Oplysningerne om produktionspriser (nr. 310, 311, 312) udarbejdes ikke for følgende grupper i NACE rev. 1: 12. 0, 22. 1, 23. 3, 29. 6, 35. 1, 35. 3. 0^ d. Form (1) Variablerne indberettes i følgende form: Variabel Ikke- Korrigeret for antallet af Sæsonkorrigeret korrigeret arbejdsdage • y 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 (2) Alle variabler kan indberettes cmten som indekstal eller som absolutte tal. e. Frekvens Variablerne indberettes med følgende frekvens: Variabel 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 Frekvens månedlig månedlig månedlig månedlig månedlig månedlig månedlig mindst hvert kvartal mindst hvert kvartal mindst hvert kvartal månedlig månedlig månedlig ^S f. Detaljeringsniveau (1) Alle variabler indberettes mindst på 2-cifret niveau i NACE rev. 1. (2) For hovedafdeling D skal produktionsindekset og produktionsprisindekset indberettes på det 3-cifrede og 4-cifrede niveau i NACE rev. 1, med følgende undtagelser: (a) Hvis værditilvæksten i en undergruppe i hovedafdeling D i NACE rev. 1 i et givet basisår i en medlemsstat udgør mindre end 3% af det samlede tal for Det Europæiske Fællesskab, er det ikke nødvendigt at indberette produktionsindekset (nr. 110) og produktionsprisindekset (nr. 310, 311, 312) i denne undergruppe. (b) Hvis værditilvæksten i en gruppe i hovedafdeling D i NACE rev. 1 i et givet basisår i en medlemsstat udgør mindre end 3% af det samlede tal for Det Europæiske Fællesskab, er det ikke nødvendigt at indberette produktionsindekset (nr. 110) og produktionsindekset (nr. 310, 311, 312) i denne gruppe. (3) Hvis det af hensyn til Det Europæiske Fællesskabs politik er nødvendigt, kan Kommissionen i henhold til den procedure, der er fastsat i artikel 17 i nærværende forordning, anmode om ad hoc- indsamling af de data, der er omhandlet i stykke 2. (4) Endvidere indberettes alle variabler for de industrihovedgrupper, som bliver nærmere defineret (reference til aktiviteterne i NACE rev. 1) efter høring af det udvalg, der er omtalt i artikel 17. g) Dataindberetningsfrister (1) Variablerne indberettes inden for følgende frister efter udløbet af referenceperioden: Variabel Frister 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 45 kalenderdage 60 kalenderdage 60 kalenderdage 60 kalenderdage 50 kalenderdage 50 kalenderdage 50 kalenderdage 50 kalenderdage 60 kalenderdage 60 kalenderdage 35 kalenderdage 35 kalenderdage 35 kalenderdage 19 (2) Fristen kan eventuelt forlænges med op til 15 kalenderdage for de aktiviteter, hvor i et givet basisår værditilvæksten af aktiviteterne i et medlemsland er mindre end 2% af Unions totalen. h. Pilotundersøgelser I overensstemmelse med artikel 15 foretages fakultative pilotundersøgelser vedrørende følgende emner, der er opstillet efter betydning: 1. opdeling af eksportvariabler i intra-EF og extra-EF 2. data om kortfristede investeringer 3. kortfristede data om oprettelse og lukning af foretagender 4. beskæftigelsesdata på månedsbasis 5. data om ordrebeholdning 6. data om lagerbeholdning 7. ordredata vedrørende flere aktiviteter end dem, der er nævnt i c (2) 8. beregning af produktionspriser for de aktiviteter, som ikke er omfattet af c (3). i. Første referenceperiode Den første referenceperiode, for hvilken alle variabler skal indberettes, er for de månedlige data januar 1998 og for data på kvartalsbasis første kvartal af 1998. i. Overgangsperiode For produktion (nr. 110), ordreindgang (nr. 130, 131, 132) og produktionspriser på hjemmemarkedet (nr. 311) kan Kommissionen indrømme en overgangsperiode på højst to år. For alle andre variable kan overgangsperioden være på højst fem år. zo BILAG B Bygge- og anlægsvirksomheds modulet a. Anvendelsesområde Dette modul anvendes for alle aktiviteter under bygge- og anlægsvirksomhed, der er opført i hovedafdeling F i NACE rev. 1. b. Observationsenhed (1) Observationsenheden for alle variabler i dette modul er den faglige enhed. (2) For foretagender med få personer beskæftiget med sekundære aktiviteter kan de nationale statistiske kontorer benytte foretagendet som observationsenhed. (3) Kommissionen kan efter høring af det udvalg, der er omtalt i artikel 17, træffe beslutning om undtagelser vedrørende observationsenheden. c) Variabler (1) Statistikkerne i dette modul omfatter følgende variabler: Variabel Betegnelse 110 115 116 130 135 136 210 220 230 310 320 321 322 411 412 produktion produktion - byggearbejder produktion - anlægsarbejder ordreindgang ordreindgang for byggearbejder ordreindgang for anlægsarbejder antal beskæftigde præsterede arbejdstimer bruttolønninger produktionspriser byggeomkostninger materialeomkostninger arbejdsomkostninger byggetilladelser: antal boliger byggetilladelser: nytteareal angivet i m2 (2) Der kræves ikke oplysninger om ordreindgange (nr. 130, 135, 136) for gruppe 45. 3-45. 5 i NACE rev. 1. Z) (3) Tilnærmede værdier af variablerne kan defineres af Kommissionen efter høring af udvalget og fastlægges i den metodologiske vejledning, som er omtalt i artikel 11. Form (1) Variablerne indberettes i følgende form: Variabel Ikke- Sæsonkorrigeret korrigeret 110 115 116 130 135 136 210 220 230 310 320 321 322 411 412 • • (2) Alle variabler undtagen byggetilladelser (nr. 411 og 412) indberettes enten i form af indeks eller i form af absolutte tal. (3) Byggetilladelser (nr. 411 og 412) indberettes i absolutte tal. 22 e. Frekvens Variablerne indberettes med følgende periodicitet: Variabel Frekvens 110 115 116 130 135 136 210 220 230 310 320 321 322 411 412 månedlig månedlig månedlig mindst hvert kvartal mindst hvert kvartal mindst hvert kvartal mindst hvert kvartal mindst hvert kvartal mindst hvert kvartal mindst hvert kvartal mindst hvert kvartal mindst hvert kvartal mindst hvert kvartal månedlig månedlig f. Detaljeringsniveau (1) Variabel nr. 110, 130, 210, 220 og 230 indberettes på det 2-cifrede niveau i NACE rev. 1. (2) Produktionspriser og byggeomkostninger (variabel nr. 310, 320, 321 og 322) er kun obligatoriske for boligbyggeri undtagen kollektive boliger. (3) I overensstemmelse med klassifikationen for byggearbejder skal antallet af boliger i henhold til byggetilladelser (nr. 411) indberettes for: (i) enfamilieboliger (ii) boliger til to og flere familier. (4) Byggetilladelser (nr. 412) skal indberettes for: (i) enfamilieboliger (ii) boliger til to og flere familier. (iii) kollektive boliger (iv) kontorbygninger (v) andre bygninger. Disse skal beregnes i kvadratmeter af nyttearealet eller i en anden tilsvarende enhed. li (5) Der indsendes ikke oplysninger om byggetilladelser til anlægsarbejder (nr. 411 og 412). g. Dataindberetningsfrister Variablerne indberettes inden for følgende frister efter udløbet af referenceperioden: Variabel Frister 110 115 116 130 135 136 210 220 230 310 320 321 322 411 412 60 kalenderdage 60 kalenderdage 60 kalenderdage 90 kalenderdage 90 kalenderdage 90 kalenderdage 90 kalenderdage 90 kalenderdage 90 kalenderdage 90 kalenderdage 90 kalenderdage 90 kalenderdage 90 kalenderdage 60 kalenderdage 60 kalenderdage h. Pilotundersøgelser I overensstemmelse med artikel 15 foretages fakultative pilotundersøgelser vedrørende følgende emner opstillet efter betydning: 1. mulighederne for at opdele produktionen (nr. 110) i nybyggeri og reparations- og vedligeholdelsesarbejder 2. mulighederne for levering af oplysninger om ordreindgang (nr. 130, 135 og 136) og priser (nr. 310, 320, 321 og 322) på månedsbasis 3. mulighederne for at opdele variabel nr. 210, 220 og 230 i byggearbejder og anlægsarbejder 4. mulighederne for at få oplysninger om byggeomkostninger og produktionspriser (nr. 310, 320, 321 og 322) for andre bygninger og anlæg end beboelsesbygninger, samt for reparations- og vedligeholdelsesarbejder 5. mulighederne for at opdele produktionen af byggearbejder (nr. 115) i beboelsesbygninger og ikke- beboelsesbygninger 6. kortfristede data om investeringer zv. 7. kortfristede data om oprettelse og lukning af virksomheder. i. Første referenceår Den første referenceperiode, for hvilken alle variabler skal indberettes, er for de månedlige data januar 1998 og for data på kvartalsbasis første kvartal af 1998. i. Overgangsperiode For variabel nr. 110, 130 og 310 kan Kommissionen indrømme en overgangsperiode på højst to år. For alle andre variabler kan overgangsperioden være på højst fem år. For den månedlige periodicitet af variabel nr. 110 (produktionsindeks) kan der indrømmes en overgangsperiode på højst fem år. 2 -T BILAG C Detailhandel modulet: a. Anvendelsesområde Dette modul anvendes for detailhandelen undtagen handel med motorkøretøjer og motorcykler, med andre ord: alle aktiviteter i gruppe 52. 1 til 52. 6 i NACE rev. 1 (detailhandel). b) Observationsenhed (1) Observationsenheden for alle variabler i dette modul er foretagendet. (2) Medlemsstaterne skal endvidere indsamle, bearbejde og fremsende variablerne for foretagender, som på grundlag af deres hovedaktivitet ikke henhører under gruppe 52. 1 til 52. 6 i NACE rev. 1, men som ikke desto mindre har en væsentlig aktivitet inden for detailhandel. (3) Medlemsstaterne træffer bestemmelse om, hvorledes stk. 2 bedst kan gennemføres. Medlemsstaterne informerer Kommissionen om hvilke foranstaltninger, de har truffet for at opfylde de i stk. 2 omhandlede krav. c. Variabler Statistikkerne i dette modul omfatter følgende variabler: Variabel Betegnelse 120 210 330 omsætning antal beskæftigde salgsdeflator Form (1) Alle variabler leveres i form af indeks eller absolutte tal. (2) Variablerne indberettes i følgende form: Variabel Ikke- Korrigeret for Sæsonkorrigeret korrigeret arbejdsdage 120 210 330 • • y y • • ?G e. Frekvens Variablerne indberettes med følgende frekvens: Variabel Frekvens 120 210 330 månedlig hvert kvartal månedlig f. Detaljeringsniveau Variablerne indberettes efter følgende i henhold til NACE rev. 1 definerede undergrupper og grupper: • undergruppe 52. 11 • undergruppe 52. 12 • gruppe 52. 2 • gruppe 52. 3 • summen af gruppe 52. 41, 52. 42 og 12. 43 • summen af undergruppe 52. 44, 52. 45 og 52. 46 • summen af undergruppe 52. 47 og 52. 48 • undergruppe 52. 61. Der indberettes aggregerede variabler for: • summen af undergruppe 52. 11 og gruppe 52. 2 • summen af undergruppe 52. 12 og gruppe 52. 3 til 52. 6 • summen af gruppe 52. 1 til 52. 6. g. Dataindberetningsfrister De foreløbige variabler indberettes inden 3 måneder efter udløbet af referenceperioden, og de endelige variabler indberettes inden 6 måneder efter udløbet af referenceperioden. Specielle estimerede variabler vedrørende detailhandelen på aggregeret niveau indberettes inden 2 måneder. h. Pilotundersøgelser I overensstemmelse med artikel 15 foretages fakultative pilotundersøgelser vedrørende følgende emner: (1) Mulighederne for hurtigere indberetning af data (2) den faglige enhed som observationsenhed (3) oplysninger om kortfristede investeringer (4) kortfristede data om oprettelse og lukning af foretagender. Z} i. Første referenceår Den første referenceperiode, for hvilken alle variabler skal indberettes, er for de månedlige data januar 1998 og for data på kvartalsbasis første kvartal af 1998. i. Overgangsperiode Kommissionen kan indrømme en overgangsperiode på højst to år for aggregeret omsætning (nr. 120). For alle andre variabler kan overgangsperioden være på højst fem år. 2 « BILAG D Modul om andre tjenesteydelser a. Anvendelsesområde (1) Inden udgangen af år 2002 skal der gennemføres pilotundersøgelser for at fastslå, for hvilke aktiviteter i NACE rev. 1 det vil være hensigtsmæssigt at udarbejde konjunkturstatistikker, fordi der kan iagttages et konjunkturforløb. (2) Der foretages pilotundersøgelser for alle de aktiviteter, der er anført i NACE rev. 1, hovedafdeling G til K og O, undtagen gruppe 52. 1 til 52. 6. (3) Pilotundersøgelserne gennemføres for at vurdere, om det er muligt at indhente flere data, og om omkostningerne ved dataindsamlingen og foretagendernes indberetningsbyrde står i rimeligt forhold til dataenes relevans. (4) De specifikationer, der er fastlagt i punkt b) til g) nedenfor, behandles i pilotundersøgelserne og revideres, når pilotundersøgelserne er afsluttet. (5) Når pilotundersøgelserne er afsluttet fastsætter Kommissionen, efter høring af udvalget i overensstemmelse med proceduren i artikel 17 i nærværende forordning, for hvilke af de i dette bilag omhandlede aktiviteter i NACE rev. 1, der skal udarbejdes konjunkturstatistikker. b. Observationsenhed Observationsenheden for alle variabler i dette modul er foretagendet. c. Variabler Statistikkerne i dette modul omfatter følgende variabler: Variabel Betegnelse 120 210 omsætning antal beskæftigde d. Form Variablerne indberettes i form af indeks, både ikke-korrigeret og sæsonkorrigeret. e. Frekvens Variablerne indberettes på kvartalsbasis. f. Detaljeringsniveau Variablerne indberettes i henhold til opdelingen (2-cifret niveau) i NACE rev. 1. 23 g. Dataindberetningsfrister Variablerne indberettes til Kommissionen inden seks måneder efter udløbet af referenceperioden. Bo FINANSIERINGSOVERSIGT Finansieringsoversigt vedrørende konjunkturstatistik 1. Foranstaltningens betegnelse Forslag til Rådets forordning om konjunkturstatistik 2. Budgetpost Kapitel B5-6000 3. Retsgrundlag Traktatens artikel 213 4. Beskrivelse af foranstaltningen 4. 1 Foranstaltningens generelle formål Nærværende rådsforordning sigter mod at stille harmoniserede statistiske oplysninger om konjunkturudviklingen i Den Europæiske Union til rådighed for alle brugere af konjunkturindikatorer. Disse oplysninger er nødvendige for udformningen, overvågningen og evalueringen af Fællesskabets politikker, især den monetære politik, men også den økonomiske politik, socialpolitikken, industripolitikken, sektorpolitikken, regionalpolitikken, konkurrencepolitikken, erhvervspolitikken og miljøpolitikken. 4. 2 Foranstaltningens varighed og bestemmelser om dens fornyelse eller udvidelse Flerårig (løbende indsamling og udarbejdelse af statistiske data). Foranstaltningens varighed: 1998-2000 5. Klassifikation af udgifterne/indtægterne 5. 1 Ikke-obligatoriske udgifter 5. 2 Opdelte bevillinger 31 5. 3 Indtœgtstype Indtægter ved salg af statistikprodukter (databaser, publikationer på papir og i elektronisk form), som til dels dækker udgifterne til produktion af publikationerne. 6. Udgifternes/indtægternes art 6. / Delvis tilskud Kommissionens bidrag dækker kun en del af omkostningerne ved dataindsamlingen (8-10%). 6. 2 Samfinansiering med den offentlige sektor Samfinansiering med den offentlige sektor (de nationale statistiske myndigheders budgetter) og, med den private sektor (indtægter fra salg af statistikprodukter). 7. Finansielle virkninger 7. 1 Metode til beregning af foranstaltningens samlede omkostninger I 1996 forsoegte Kommisionen i samarbejde med medlemslandene at anslaa prisen for de nye indikatorer og for de nye sektorer, som noedvendigvis ogsaa skulle indsamles under det nye forordningsforslag. Prisestimaterne er blevet brugt til at beregne den ekstra omkostning forordningen vil paafoere medlemslandene. Medlemsstaternes udgifter vil gå til gennemførelse af nye undersøgelser og pilotundersøgelser, mens Fællesskabet vil bidrage til finansieringen af udgifterne til dataindsamling, databearbejdning, formidling og andre driftsomkostninger og til udvikling af elektronisk dataudveksling (EDI). For så vidt som de eksisterende dataindsamlingssystemer skal udvides, eller der skal udvikles nye indsamlingsmetoder, beregnes Fællesskabets bidrag ud fra følgende: • 8-10% af opstart og driftsomkostningerne de første 3 år for statistikker vedrørende industrien, bygge- og anlægssektoren samt detailhandelen £2 8-10% af opstart- og driftsomkostningerne de første 3 år for statistikker for de resterende servicesektorer 7. 2 Opdeling af forpligtelsesbevillinger (ECU) Undersøgelser Gennemførelse af 1025 000 1025 000 750 000 2 800 000 Regnskabsår 1998 1999 2000 l a it vedrørende forordningen i industrien og bygge- medlemsstaterne og anlægssektoren pilotundersøgelser 1025 000 1025 000 750 000 Undersøgelser Gennemførelse af 1000 000 1000 000 750 000 2 750 000 vedrørende forordningen i detailhandelen og medlemsstaterne andre dele af servicesektoren pilotundersøgelser 1000 000 1000 000 750 000 2 750 000 l a it 4 050 000 4 050 000 3000 000 11 100 000 7. 3 Forfaldsplan for forpligtelser og betalinger (ECU) Regnskabsår 1998 1999 2000 l a it Forpligtelsesbevillinger 4 050 000 4 050 000 3000 000 11 100 000 Betalingsbevillinger 1998 1999 2000 2001 2002 1 620 000 0 1 620 000 1 620 000 0 0 1 620 000 3 240 000 810 000 1 620 000 1200 000 3 630 000 0 0 810 000 1200 000 2 010 000 0 600 000 600 000 l a it 4 050 000 4 050 000 3000 000 11 100 000 8. Forholdsregler mod svig I forbindelse med de af Kommissionen indgåede aftaler betales kun for præsterede ydelser. 3 3 Indsendte data vil blive undersoegt af Kommisioncu, som saa vil beregne behovet for finansiel stoette. Dataene undersoeges foer betaling, kommende ihu de kontraktmaessige forpligtigelser og principperne for sund finansiel forretningsskik. I alle kontrakter mellem Kommisionen og tilgodesete er der klausuler mod svig (kontroller, rapporter osv. ). 9. Oplysninger om cost/effectiveness 9. 1. Specifikke og kvantificerbare mål; målgruppe Specifikke mål: Nærværende rådsforordning sigter mod at stille harmoniserede statistiske oplysninger om konjunkturudviklingen i Den Europæiske Union til rådighed for alle brugere af konjunkturindikatorer. Disse oplysninger er nødvendige for udformningen, overvågningen og evalueringen af Fællesskabets politikker, især den monetære politik, men også den økonomiske politik, socialpolitikken, industripolitikken, sektorpolitikken, regionalpolitikken, konkurrencepolitikken, erhvervspolitikken og miljøpolitikken. Bilagene til forordningsudkastet indeholder en liste over indikatorer, for hvilke der skal leveres statistiske oplysninger. Målgruppe Denne foranstaltning henvender sig til alle brugere af officielle statistikker, primært EU- institutionerne, men også medlemsstaternes myndigheder, arbejdsmarkedets beslutningstagere, centralbankerne, forskningsinstitutterne, universiteter og medier. Der er behov for pålidelige statistikker for at lette forvaltningen af dette marked og for at fremme EU-økonomiens konkurrenceevne. Medlemsstaternes myndigheder er ansvarlige for indsamlingen af de data, som er omfattet af forslaget. 9. 2. Begrundelse for foranstaltningen Begrundelse for valget af netop denne foranstaltning fremfor andre, som ville opfylde de samme målsætninger. J4 Subsidiaritetsprincippet finder i vidt omfang anvendelse på statistikaktiviteterne i almindelighed og dataindsamlingen i særdeleshed, og drifts- og administrationsomkostningerne afholdes dermed næsten udelukkende af de enkelte medlemsstater. Udgifterne er imidlertid en forudsætning for, at man kan udvide dækningen af de nationale undersøgelser og standardisere de af medlemsstaterne udarbejdede resultater. Udvidelsen af de nationale undersoegelser vil betyde store forandringer i de fleste lande. Nye undersoegelser vil vaere noedvendige i nogle sektorer, specielt i bygge- og anlaegssektoren i Danmark, Graekenland, Spanien, Irland, Portugal, Sverige og Storbritanien. Det vil vaere noedvendigt med nye undersoegelser for specielle indikatorer, som endnu ikke er indsamlet i nogle lande: nye ordrer i Belgien, Spanien, Frankrig, Irland, Portugal og Finland; Omsaetning indeks i Graekenland, Spanien, Frankrig, Portugal og Finland; Byggetilladelser i Storbritanien og arbejdstimer for ikke-manuelle arbejdere i naesten alle lande. Støtteform Foranstaltningen finansieres for størstedelens vedkommende af medlemsstaterne, som allerede har dataindsamlingssystemer til konjunkturindikatorer. I visse medlemsstater er disse systemer imidlertid ufuldstændige (eller uhensigtsmæssige), og de enkle medlemsstaters resultater er ikke harmoniserede. Hvis Kommissionen skulle finansiere programmet i sin helhed, ville omkostningerne være ekstremt høje og resultaterne mindre pålidelige. En sådan fremgangsmåde ville være i strid med subsidiaritetsprincippet. De statistiske data indsamles på basis af et stærkt decentraliseret system, hvor de nationale systemer er ansvarlige på den enkelte medlemsstats niveau. Fællesskabets statistiske program er efterhånden ved at blive integreret i de enkelte medlemsstaters statistiske programmer, hvilket således bidrager til etableringen af et europæisk statistisk samarbejdsområde. Ud over at sikre statistikker over konjunkturudviklingen inden for Den Europæiske Union skulle forslaget tilvejebringe yderligere data til opstilling af nationalregnskaber og kvartalsregnskaber. Foranstaltningens multiplikatoreffekt vil være af relativt begrænset omfang. De data, som er omfattet af forordningen, vil imidlertid være af betydelig større relevans for brugere, der ønsker at foretage internationale sammenligninger af konjunkturerne inden for Den Europæiske Union. Dette skulle medføre større indtægter fra salget af statistikprodukter. 35 Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne få indflydelse på foranstaltningens konkrete resultater. Der vil kunne opstå problemer, hvis det ikke lykkes nogle medlemsstater - eller Kommissionen - at frigøre de nødvendige midler til gennemførelse af foranstaltningen. I særdeleshed vil de i forordningen omtalte pilotundersøgelser ikke blive gennemført uden finansiel støtte fra Kommissionen. 9. 3. Overvågning og evaluering af foranstaltningen Resultatindikatorer Foranstaltningen overvåges som en del af Fællesskabets statistiske program. Afviklingen af det statistiske program overvåges løbende i henhold til en plan, hvori er fastsat målene og de nødvendige ressourcer for hvert enkelt projekt. Ved hvert års begyndelse udarbejder Eurostat en situationsberetning om programmet for det foregående år. Den består af tre dele: • • • i den første del opsummeres de vigtigste mål, der er nået i årets løb for hver politik; anden del beskriver målsætningerne for hvert projekt og de opnåede resultater; tredje del indeholder statistiske oplysninger om anvendelse af menneskelige og budgetmæssige ressourcer samt informationsteknologiske og administrative ressourcer i de foregående. • Kvaliteten af de udarbejdede statistikker kontrolleres regelmæssigt i forhold til andre statistiske oplysninger, især de årlige data, der foreligger fra statistikker om erhvervsstrukturer. Oplysninger om og hyppigheden af den planlagte evaluering I henhold til forordningsudkastet skal Kommissionen forelægge en rapport for Parlamentet og Rådet om de indhøstede erfaringer fra det arbejde, der er udført i henhold til forordningen. Denne rapport udarbejdes mindst hvert tredje år. i6 10. Udgifter til administration (budgettets del A) Tildelingen af de noedvendige administrative ressourcer afhaenger af Kommisionens aarlige beslutning vedroerende allokeringen af ressourcer, med speciel hensyntagen til det ekstra personnel og de finansielle ressourcer budgetmyndighederne har gjort tilgaengelige. 10. 1. Indebærer foranstaltningen en forøgelse af Kommissionens personale? Personalekategori Personalebehov til Kilde Varighed gennemførelse af foranstaltningen Faste poster Midler Anvendelse af Anvendelse tidige poster eksisterende af ekstra ressourcer i ressourcer GD Fastansatte eller midlestidigt ansatte Andre ressourcer A B C lait 2 2 4 Fra 1998 2 2 4 10. 2. De samlede udgifter til finansiering af ekstra menneskelige ressourcer Indikatorer: 1995 årlige lønomkostninger (ECU) Beløb 373 456 Embedsmaend Midlertidigt ansatte Andre ressourcer I alt/år 373 456 Udgifter angivet i faste ECU-priser (1995-priser). 3 7 Beregningsmetode Gennemsnitlige udgifter til en B2- stilling. 93 364 ECU, heraf 76 495 ECU til personaleudgifter og 16 869 ECU til administrative udgifter 10. 3. Stigning i andre administrative udgifter som følge af denne foranstaltning Møder vil I gennemsnit finde sted 2 gange årligt med henblik på at følge implementeringen af denne forordning. AO-2510 I Beløb 20 000 ECU I alt/år 20 000 ECU Udgifter angivet i faste ECU-priser (1995-priser). Beregningsmetode Gennemsnitlige udgifter til lignende møder i 1996 var på 10 000 ECU. Følgelig vil 2 møder/år koste 20 000 ECU ?8 Konsekvensanalyse Forslagets konsekvenser for erhvervslivet især for små og mellemstore virksomheder (SMV) Forslagets titel Rådets forordning om konjunkturstatistik. Referencenummer Forslaget 1. Med hvilken begrundelse er fællesskabsbestemmelser under henvisning til subsidiaritetsprincippet nødvendig på dette område, og hvad er hovedformålet hermed? Kommissionen har behov for statistiske data om konjunkturudviklingen inden for Den Europæiske Union, især til udformning og evaluering af den monetære politik. Behovet for harmoniserede konjunkturindikatorer er vokset i takt med udviklingen i den monetære politik og det indre marked. De statistiske undersøgelser, der foretages i medlemsstaterne, er for størstedelens vedkommende blevet videreudviklet siden vedtagelsen af Rådets direktiv nr. 72/211 af 30. maj 1972 og nr. 78/166 af 13. februar 1978, som dækkede industrien og bygge- og anlægssektoren. Denne tilpasning har ofte været ukoordineret og usammenhængende, eftersom de nationale statistiske kontorer har foretaget ændringer for at tilgodese nationale databehov. Inden for Den Europæiske Union har man ofte peget på behovet for en lignende tilpasning. På trods af Kommissionens (Eurostats) anstrengelser har det ikke været muligt at opstille sammenlignelige statistikker inden for Den Europæiske Union. Den eksisterende lovgivnings manglende fleksibilitet har medført, at den europæiske erhvervsstatistik, navnlig hvad angår konjunkturindikatorer, ikke har kunnet udvikle sig i takt med de nationale statistikker eller ændringerne i erhvervsstrukturerne. Med den foreslåede forordning ajourføres den eksisterende lovgivning, navnlig hvad angår dækningen af servicesektoren, ligesom den danner basis for koordinering af de mange konjunkturundersøgelser, der foretages inden for EU, således at man undgår unødige byrder som at indsamle de samme data flere gange. Det fremgår endvidere af forordningen, at der senere tænkes indført nye konjunkturindikatorer inden for en række områder. Hensigten med lovgivningen er at tilvejebringe sammenlignelige konjunkturindikatorer for alle EU- medlemsstater. Dette skal gøres ved at harmonisere de data, der udarbejdes af medlemsstaterne både med hensyn til dækning, definitioner og nomenklaturer, og de metoder, der anvendes til at vægte og sæsonkorrigere indikatorer. Formålet er ikke at harmonisere de eksisterende dataindsamlingssystemer i de V5 enkelte medlemsstater. Forordningen foreskriver derimod, at hver medlemsstat på basis af de data, som indsamles efter de nationale systemer, skal kunne opstille statistikker, som er sammenlignelige mellem EU-landene. Naturligvis vil det kræve ændringer i alle nationale systemer, men det overlades til den enkelte medlemsstat at finde den mest effektive løsning i deres land. Konsekvenser for erhvervslivet 2. Hvem berøres af forslaget? - hvilke erhvervssektorer? Hensigten med forslaget er på længere sigt at opstille sammenlignelige resultater for alle erhvervssektorer i medlemsstaterne med undtagelse af: a) private husholdninger med ansat medhjælp b) eks-territoriale organer c) landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri samt offentlig forvaltning, forsvar og lovpligtig socialsikring d) andre sektorer, som i henhold til pilotundersøgelser ikke undergår nogen konjunkturudvikling. Behovene inden for nogle sektorer er mere specifikke end i andre, navnlig inden for industrien, bygge- og anlægssektoren samt detailhandelen, hvilket dog snarere er et udtryk for konjunkturindikatorernes udviklingsstadium end et større behov for data i disse sektorer. - hvor store virksomheder (i hvor stort omfang berøres små virksomheder) ? Forordningen foreskriver, at de indikatorer, der indberettes til Kommissionen (Eurostat), skal være repræsentative for hele populationen af enheder og dermed dækker alle størrelsesklasser. Den indeholder ikke bestemmelser om, hvordan disse data skal indsamles, men overlader det til de enkelte medlemsstater at udforme et dataindsamlingssystem. Ligesom de tidligere retsakter (ovennævnte direktiver) åbner forordningen specifikt mulighed for, at medlemsstaterne kan anvende stikprøveundersøgelser i stedet for totaltællinger. Derved kan medlemsstaterne reducere antallet af virksomheder, der hvert år adspørges. Det er sandsynligt, at en stikprøves procentvise andel af små og mellemstore virksomheder vil være betydelig mindre end andelen af store virksomheder. Endvidere har medlemsstaterne mulighed for at beregne nogle variabler i stedet for at indsamle data om dem. Hensigten hermed er at give medlemsstaterne mulighed for at sende reducerede spørgeskemaer Mo (færre variabler) til små og mellemstore virksomheder og beregne de data, som ikke er blevet indsamlet, på basis af data fra større virksomheder. Endelig er det tilladt at anvende administrative kilder i stedet for at indsamle data (ved hjælp af spørgeskemaer), således at man kan indhente oplysninger om variabler fra eksisterende datakilder. Dette kan være generelle administrative kilder som f. eks. socialsikringsdata og momsdata eller mere specifikke oplysninger om lønoverenskomster, takster for offentlige serviceydelser eller ansøgninger om byggetilladelse. Hvis disse muligheder benyttes af medlemsstaterne, vil det reducere antallet af variabler, som det er nødvendigt at indsamle oplysninger om direkte fra virksomhederne. Hvis sådanne administrative kilder benyttes, vil man i et vist omfang kunne undgå, at virksomhederne flere gange skal besvare de samme spørgsmål. - er disse virksomheder beliggende i specifikke geografiske områder af Fællesskabet? Nej, alle EU-medlemsstaterne berøres. 3. Hvad kræves der af virksomhederne for at kunne opfylde forordningens bestemmelser? Medlemsstaterne skal indsamle de data, som er nødvendige for opstilling af harmoniserede data. Statistiske enheder vil sandsynligvis blive inddraget i en stikprøve og få tilsendt et spørgeskema. De udvalgte enheder vil da være forpligtet til at give ærlige og fyldestgørende oplysninger inden for de fastsatte tidsfrister. I overensstemmelse med den 18. erklæring i traktaten om Den Europæiske Union om de omkostninger, der skønnes at følge af forslag fra Kommissionen, og for at forsøge at vurdere den svarbyrde, som den nye forordning pålægger virksomheder, anmodede Kommissionen (Eurostat) de enkelte medlemsstater om at fremsende eventuelle oplysninger herom. En række medlemsstater efterkom denne anmodning. Tallene nedenfor viser, i hvilket omfang forordningen medfører øget tidsforbrug til udfyldning af statistiske spørgeskemaer eller øgede omkostninger (angivet i ECU). Disse stigninger er relevante for de virksomheder, som inddrages i stikprøven, og dermed ikke for flertallet af virksomheder, som ikke medtages i stikprøverne. Nogle lande råder ikke over bestemte indikatorer for visse sektorer, hvorfor det vil være nødvendigt at indføre dem. Disse tilfælde er anført i følgende liste. Belgien: Ingen stigning. Ml Danmark Industri: +5 timer/år/virksomhed (inkl. udvidelsen af de eksisterende undersøgelser til at omfatte NACE hovedafdeling E) Bygge- og anlægsvirksomhed: +2 timer/år/virksomhed (inkl. indførelse af nye indikatorer for ordretilgang og produktionspriser) Detailhandel: ubetydelig stigning Servicesektoren: ingen stigning Grækenland Kun produktionsindekset Industri: +24 timer/år/virksomhed Bygge- og anlægsvirksomhed: +36 timer/år/virksomhed - nyt indeks Detailhandel: + 2 timer/år/virksomhed Servicesektoren: ingen stigning Frankrig Ordreindeks: + 6 timer/år/virksomhed. Ny indikator Eksportsalgspriser: + 6 timer/år/virksomhed Omsætningsindeks: + 2 timer/år/virksomhed. Ny indikator Luxembourg: Industri: ingen stigning Bygge- og anlægsvirksomhed: ingen stigning i tidsforbrug pr. virksomhed, men en udvidelse af stikprøven på 200 virksomheder, hvortil tidsforbruget vil andrage 8-12 timer/år/virksomhed Detailhandel: ingen stigning Servicesektor: ingen stigning Nederlandene Industri: ingen stigning Bygge- og anlægsvirksomhed: ingen stigning Detailhandel: ingen stigning 4Z Portugal Industri: +3 timer år/virksomhed Bygge- og anlægsvirksomhed: +15 timer/år/virksomhed - Nye indikatorer undtagen for byggetilladelser Detailhandel: ingen stigning Servicesektor: +3 timer/år/virksomhed - Nye indikatorer Finland Industri: +12 timer/år/virksomhed - Nye indikatorer for ordretilgang, omsætning og lønninger Bygge- og anlægsvirksomhed: +4 timer/år/virksomhed - Nye indikatorer for ordretilgang og produktionsprisindeks Detailhandel: ingen stigning Sverige Industri: +181 ECU/år/virksomhed Bygge- og anlægsvirksomhed: 122 ECU/år/virksomhed Detailhandel: + 2 13 ECU/år/virksomhed (Eurostat-skøn) Servicesektor: +339 ECU/år/ virksomhed (Eurostat-skøn) Det Forenede Kongerige Industri: udvidelse af 2 eksisterende indikatorer til at omfatte nye industribrancher, som ikke tidligere har været dækket (31 og 181 ECU/år/virksomhed) Bygge- og anlægsvirksomhed: 10,4 ECU/år/virksomhed Detailhandel: ingen stigning 4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få ? -for beskæftigelsen -for investeringer og virksomhedsetableringer? -for virksomhedernes konkurrenceevne? De økonomiske virkninger vil være indirekte, da det forventes, at forordningen vil forbedre kvaliteten og øge mængden af konjunkturstatistikker på fællesskabsniveau og dermed forbedre det indre markeds gennemsigtighed. Konkurrenceevnen øges, da beslutningstagerne kommer til at råde over bedre oplysninger om den aktuelle økonomiske situation, hvilket er ensbetydende med besparelser. HJ 4. 1 Omkostninger I overensstemmelse med den 18. erklæring i traktaten om Den Europæiske Union om de omkostninger, der skønnes at følge af forslag fra Kommissionen, er der gjort forsøg på at vurdere omkostningerne ved de nationale statistiske kontorers udarbejdelse af de oplysninger, som kræves i henhold til forordningen. Elleve lande leverede skønsmæssige beregninger over disse omkostninger: Belgien Personaleomkostninger Industri: +58 000 ECU Bygge- og anlægsvirksomhed: +126 000 ECU Detailhandel: +74 000 ECU (ny sektor) Servicesektor: +74 000 ECU (ny sektor) I alt: ingen engangsstigning. Årlig stigning på 332 000 ECU Danmark Industri: engangsstigning 350 000 ECU og årlig stigning 250 000 ECU Bygge- og anlægsvirksomhed: engangsstigning 200 000 ECU og årlig stigning 150 000 ECU Detailhandel: engangsstigning 75 000 ECU og årlig stigning 25 000 ECU Servicesektor: engangsstigning 25 000 ECU og årlig stigning 25 000 ECU I alt: engangsstigning 650 000 ECU og årlig stigning 450 000 ECU Grækenland (ekskl. lønomkostninger for indikatorer for beskæftigelse, udførte arbejdstimer og løn) Industri: engangsstigning 384 000 ECU og årlig stigning 232 000 ECU Bygge- og anlægsvirksomhed: engangsstigning 156 000 ECU og årlig stigning 241 000 ECU Detailhandel: engangsstigning 148 000 ECU og årlig stigning 558 000 ECU Servicesektor: engangsstigning 85 000 ECU og årlig stigning 889 000 ECU I alt: engangsstigning 773 000 ECU og årlig stigning 1,920 mio. ECU Spanien Industri (kun indikatorer for produktion, priser, omsætning og ordretilgang): engangsstigning 2,698 mio. ECU og årlig stigning 12,655 mio. ECU Frankrig (ekskl. lønomkostninger) Engangsstigning 567 000 ECU og årlig stigning 506 000 ECU • \M Luxembourg: Industri: ingen engangsstigning, men årlig stigning 30 000 ECU Bygge- og anlægsvirksomhed: engangsstigning 5 000 ECU og årlig stigning 20 000 ECU Detailhandel: engangsstigning 16 000 ECU og årligs stigning 95 000 ECU Servicesektor: engangsstigning 5 000 ECU og årlig stigning 48 000 ECU I alt: engangsstigning 26 000 ECU og årlig stigning 193 000 ECU Nederlandene Industri: ingen engangsstigning, men årlig stigning 42 000 ECU Bygge- og anlægsvirksomhed: ingen engangsstigning, men årlig stigning 142 000 ECU Detailhandel: ingen engangsstigning, men årlig stigning 21 000 ECU I alt: ingen engangsstigning, men årlig stigning 205 000 ECU Portugal Industri: engangsstigning 224 000 ECU og årlig stigning 204 000 ECU Bygge- og anlægsvirksomhed: engangsstigning 173 000 ECU og årlig stigning 218 000 ECU Detailhandel: engangsstigning 50 000 ECU og årlig stigning 9 000 ECU Servicesektor: engangsstigning 53 000 ECU og årlig stigning 104 000 ECU I alt: engangsstigning 501 000 ECU og årlig stigning 534 000 ECU Finland Industri: engangsstigning 350 000 ECU og årlig stigning 445 000 ECU Bygge- og anlægsvirksomhed: engangsstigning 100 000 ECU og årlig stigning 228 000 ECU Detailhandel: engangsstigning 20 000 ECU, ingen årlig stigning Servicesektor: engangsstigning 140 000 ECU, ingen årlig stigning I alt: engangsstigning 610 000 ECU og årlig stigning 673 000 ECU Sverige Industri: årlig stigning 506 000 ECU Bygge- og anlægsvirksomhed: årlig stigning 412 000 ECU Detailhandel: årlig stigning 217 000 ECU Servicesektor: årlig stigning 97 000 ECU I alt: årlig stigning 1,232 mio. ECU Mi Det Forenede Kongerige Industri: engangsstigning 12 000 ECU og årlig stigning 46 000 ECU Bygge- og anlægsvirksomhed: Årlig stigning 850 000 ECU Detailhandel: engangsstigning 7 000 ECU og årlig stigning 22 000 ECU 1 alt: engangsstigning 19 000 ECU og årlig stigning 918 000 ECU De øvrige medlemsstater har ikke leveret de oplysninger, der er nødvendige i forbindelse med punkt 3 og 4. 1 ovenfor. Der er ingen umiddelbare årsager til, at deres omkostninger skulle afvige betydeligt fra de andre medlemsstaters. 4. 2 Fordele Medlemsstaternes statistiske kontorer, der koordineres af Eurostat, har en vigtig rolle at spille med hensyn til at opfylde Den Europæiske Unions behov for oplysninger om Fællesskabets erhvervsliv. Den seneste udvikling i Fællesskabets økonomiske og sociale integration kræver oplysninger til støtte for udviklingen og vurderingen af initiativer og beslutninger. Dette forudsætter mere pålidelige, dækkende, aktuelle og sammenlignelige statistikker. Statistiske data om virksomheder er nødvendige for udarbejdelse af den monetære politik og opfølgningen af det indre marked. Hertil kommer, at virksomhederne selv har behov for oplysninger om deres aktiviteter og resultater i forhold til deres konkurrenter på de nationale og internationale markeder. Konjunkturindikatorerne foreslået i denne forordning giver også et uundværligt supplement til andre erhvervsstatistikker som f. eks. de harmoniserede produktstatistikker og statistikker over erhvervsstrukturer samt til udarbejdelse af kvartalsregnskaber. Det er praktisk umuligt at kvantificere de fordele, tilstedeværelsen af harmoniserede Unions statistikker vil bevirke. 4. 3 Cost benefit-forholdet Da fordelene ved at råde over harmoniserede fællesskabsstatistikker ikke kan kvantificeres, er det tilsvarende vanskeligt at kvantificere nettofordelene ved disse statistikker. Betydningen af fællesskabsprogrammerne, hvis gennemførelse og evaluering bliver lettere med bedre statistikker, navnlig den monetære politik, er en indikator for, at fordelene klart vil opveje omkostningerne ved dataindsamlingen og den byrde, der pålægges virksomhederne. Mt 5. Indeholder forslaget foranstaltninger, som specifikt tager højde for små og mellemstore virksomheder (færre eller andre krav)? Alle medlemsstater udarbejder konjunkturindikatorer på basis af data indsamlet fra undersøgelser, der omfatter virksomheder over en bestemt tærskelværdi. Hvis små og mellemstore virksomheder indgår i stikprøven, har medlemsstaterne mulighed for at anvende reducerede spørgeskemaer (med et begrænset antal variabler). I dette tilfælde vil det være nødvendigt at anvende statistiske opregningsmetoder for at udarbejde samtlige indikatorer for hele populationen. Da en sektors struktur varierer alt efter det enkelte land, den enkelte sektor og over en vis periode, vil det være uhensigtsmæssigt at fastsætte tærskler for de reducerede spørgeskemaer i lovgivningen. Medlemsstaterne har de bedste forudsætninger for at bedømme hensigtsmæssigheden heraf. Høring 6. Oversigt over de organisationer, som er blevet hørt om forslaget samt deres vigtigste kommentarer. Det Europæiske Monetære Institut er blevet hørt om de behov, der skal opfyldes i forbindelse med oprettelse af en europæisk centralbank for konjunkturindikatorer. • Månedlige produktionsindikatorer betragtes som væsentlige. Tallene opdeles efter aktivitet og skal foreligge i løbet af 6-8 uger. Data om omsætning er mindre vigtige. • Oplysninger om produktionsordreindgang opdelt i indenlandske og udenlandske ordrer betragtes ><•• som væsentlige. Kvantitative oplysninger er vigtigere end kvalitative data fra opinionsundersøgelser. Ordrer i bygge- og anlægssektoren er vigtige. Oplysninger om ordretilgang på månedsbasis skal foreligge inden for højst 2 måneder. Opdeling efter boligbyggeri/erhvervsbyggeri i bygge- og anlægssektoren betragtes som relevant for konjunkturanalyser. En yderligere opdeling, som ikke er foreslået i udkastet til forordningen er mellem MUMS og ikke-MUMS. • Månedlige oplysninger om lagerbeholdninger betragtes som en vigtig supplementær statistik. På nuværende tidspunkt forventes oplysningerne kun indsamlet som led i en pilotundersøgelse. • Producentpriser, som i et vist omfang er opdelt efter aktiviteter der betragtes som vigtige, er væsentlige og skal foreligge i løbet af en måned for forarbejdningsindustrien og i løbet af 2 måneder for bygge- og anlægssektoren. ^ • Beskæftigelse og udførte arbejdstimer er vigitige inden for forarbejdningsindustrien og servicesektoren. Disse indikatorer skal foreligge i løbet af 3 måneder. EMI så gerne, at disse arbejdsmarkedsindikatorer indsamles hvert kvartal. Endvidere betragtes en indikator for antallet af arbejdstimer udført til overtidsbetaling som vigtig. • For så vidt angår bygge- og anlægssektoren betragter EMI yderligere indikatorer for bygge tilladelser, påbegyndt byggeri og fuldført byggeri som vigtige. Disse tal skal foreligge i løbet af 1-2 måneder. • En månedlig indikator for detailsalg betragtes som væsentlig og skal foreligge i løbet af 1-2 måneder. Mere generelt, så EMI gerne kortere transitionsperioder end dem der er foreslået af Kommisionen, for at kunne garantere tilstedeværelsen af sammenlignelige statistikker fra starten af den Økonomiske Monetære politik. En yderligere nedbrydning mellem MUMS og ikke-MUMS er yderst ønskværdig især for nye ordrer. Pilot studier indenfor andre service områder supporteres stærkt og der er et blevet udtrykt behov for statistikker, som er mere dækkende, hyppigere og med en højere frekvens, for brancher med kortvarige fluktuationer. Kommissionens tienestegrene er blevet hørt regelmæssigt angående deres behov. Alle Kommissionens tjenestegrene blev hørt skriftligt om det seneste udkast. Alle generaldirektorater, som svarede, kunne gå ind for udkastet. Seks generaldirektorater udtrykte ønske om, at forordningen skulle være mere detaljeret. Følgende punkter kan anføres. • Flere indikatorer: værditilvækst inden for alle brancher. Opdeling mellem indeks for henholdsvis boligbyggeri og erhvervsbyggeri inden for bygge- og anlægssektoren. Opdeling af byggetilladelser til erhvervsbyggeri. Udførte arbejdstimer inden for detailhandelen. Antallet af detailhandlere inden for detailhandel med fisk. Omsætningsindeks og antallet af beskæftigede i servicesektoren. • Mere detaljeret NACE-niveau: 3-cifret niveau i servicesektoren og 4-cifret niveau for visse transportaktiviteter. • Indikatorer for SM Ver: i forbindelse med erhvervspolitikken er en opdeling efter størrelsesklasser nødvendig af hensyn til sondringen mellem SM Vers og store virksomheders udvikling. • Hyppighed: data om beskæftigelsen bør foreligge for hver måned. Repræsentanter for erhvervslivet på europæisk plan fik forelagt flere udkast til forordningen. • 14/10/1994: Møde med ca. 40 repræsentanter for industrien og scrvieesektoren samt handelskamrene. Deltagerne efterlyste en bedre koordinering mellem kvantitative og kvalitative indikatorer. MS • 10/3/1995: Situationsberetning om udviklingen siden det foregående møde. Omdeling af teksten. 60 deltagere. • 15/11/1995: Situationsberetning om udviklingen siden det foregående møde. Omdeling af teksten. 50 deltagere. • 21/5/1996: Situationsberetning om udviklingen siden det foregående møde. Omdeling af teksten. 36 deltagere. • 30/9/1996: Situationsberetning om udviklingen siden det foregående møde. Omdeling af teksten. 50 deltagere. Som resultat af mødet den 15/11/95 blev der foretaget en postbesørget undersøgelse med henblik på i enkeltheder at fastslå deltagernes behov for konjunkturindikatorer og få deres kommentarer til teksten. • Indikatorer: indekset for produktion, omsætning, ordretilgang og ordrebeholdning samt antallet af beskæftigede er de vigtigste indikatorer. Lønninger og arbejdsmængde blev ikke betragtet som væsentlige faktorer. Erhvervsorganisationerne ønskede endvidere yderligere indikatorer om kapacitetsudnyttelse og opdeling af omsætning og produktionspriser i intra-EU og extra-EU. • Frist: rimelig. • Detaljeringsniveau: Det 2-cifrede niveau er ikke tilstrækkeligt. Erhvervsorganisationerne vil foretrække data på 3- og 4-cifret niveau. • Pilotundersøgelser: kunne tilslutte sig udarbejdelse af indikatorer om investeringer. • Arbejdsbyrde: arbejdsbyrden skal minimeres, og administrative kilder anvendes mest muligt. De nationale statistiske kontorer, som er ansvarlige for dataindsamlingen, er ofte blevet rådspurgt under udarbejdelsen af teksten. Der har været indledt en meget tæt dialog under udarbejdelsen af de metodologiske vejledninger, som skal være en teknisk støtte til denne lovgivning. En halv snes task force møder blev afholdt med medlemsstaterne for at fokusere på specifikke sektorer og indikatorer. Endvidere har der været en række arbejdsgruppemøder med alle medlemsstaterne siden 1992. Forordningsudkastet er blevet forelagt for Udvalget for Det Statistiske Program. Ti medlemsstater kan tilslutte sig udkastet. Der blev hovedsagelig taget forbehold over for forslaget af følgende grunde: Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige ønsker et mere fuldstændig tjenesteydelsesmodul, ikke kun pilotundersøgelser, Spanien og Irland er imod indikatoren for ordreindgang, Danmark modsætter sig indikatoren for produktionspriser på eksportmarkeder. M9 ISSN 0254-1459 KOM(97) 313 endelig udg. DOKUMENTER DA 17 10 08 Katalognummer : CB-CO-97-301-DA-C ISBN 92-78-21561-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg j ^j


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2128/97 dell'on. Hiltrud BREYER al Consiglio. Regolamento (CE) n. 258/97 sui nuovi prodotti alimentari - notifica

eurovoc_concepts:
derogation from EU law
foodstuffs legislation
genetically modified organism
human nutrition
labelling
marketing

formats: html pdf print

text: C 82/32 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 17. 3. 98 (98/C 82/45) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2128/97 di Hiltrud Breyer (V) al Consiglio (24 giugno 1997) Oggetto: Regolamento (CE) n. 258/97 sui nuovi prodotti alimentari › notifica Puo‘ il Consiglio far sapere se l(cid:146)obbligo della notifica si applica anche ai prodotti nuovi o modificati non 1. soggetti ad autorizzazione ai sensi del regolamento (CE) n. 258/97 sui nuovi prodotti alimentari (1)? In caso negativo, quali sono le modalita‘ per informare le autorita‘ nazionali e comunitarie in merito 2. all(cid:146)introduzione sul mercato dei prodotti in parola? In che modo le suddette autorita‘ possono accertare l(cid:146)esistenza, per tali prodotti, di obblighi in materia di 3. etichettatura ai sensi del regolamento (CE) n. 258/97? (1) GU L 43 del 14. 2. 1997, pag. 1. (98/C 82/46) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2130/97 di Hiltrud Breyer (V) al Consiglio (24 giugno 1997) Oggetto: Regolamento (CE) n. 258/97 sui nuovi prodotti alimentari › condizioni di autorizzazione Puo‘ il Consiglio indicare quali sono, esattamente, i criteri in base ai quali debbono essere valutate le richieste presentate per i prodotti, nell(cid:146)ambito del regolamento (CE) n. 258/97 (1), per stabilire se e‘ necessaria un(cid:146)autorizzazione o se si puo‘ ritenere sufficiente la semplice notifica, qualora il produttore non abbia di per se· presentato domanda di autorizzazione? (1) GU L 43 del 14. 2. 1997, pag. 1. Risposta comune alle interrogazioni scritte E-2126/97, E-2128/97 e E-2130/97 (20 ottobre 1997) L(cid:146)articolo 3, paragrafo 4 del regolamento 258/97 sui nuovi prodotti e i nuovi ingredienti alimentari prevede una deroga alla procedura di autorizzazione del regolamento se i prodotti o gli ingredienti alimentari, sulla base dei dati scientifici disponibili e universalmente riconosciuti o di un parere emesso da una delle autorita‘ competenti, sono sostanzialmente equivalenti a prodotti o ingredienti alimentari esistenti per quanto riguarda la composi- zione, il valore nutritivo, ecc. Se del caso si puo‘ decidere, secondo la procedura prevista all(cid:146)articolo 13 del medesimo regolamento, se un tipo di prodotto o ingrediente alimentare rientra nel campo di applicazione della deroga in questione. Per questi prodotti, le modalita‘ di notifica sono stabilite dall(cid:146)articolo 5 del regolamento. (98/C 82/47) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2132/97 di Hiltrud Breyer (V) al Consiglio (24 giugno 1997) Oggetto: Regolamento (CE) n. 258/97 sui nuovi prodotti alimentari › condizioni di autorizzazione: valutazione dei dati forniti dal produttore 1. 2. Puo‘ il Consiglio far sapere quali dati debbono essere utilizzati per la valutazione? E‘ prevista un(cid:146)analisi indipendente dai dati forniti dal produttore?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2124/97 του Hiltrud BREYER προς το Συμβούλ ο. "Novel -Food"- Κανονισμός αριθ. 258/97 - Έλεγχοι ασφάλειας

eurovoc_concepts:
crop production
foodstuffs legislation
genetically modified organism
health control
plant health control

text: C 102/14 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 3. 4. 98 (98/C 102/19) GRAPTH ERVTHSH E-2116/97 ypobolh· : Hiltrud Breyer (V) prow to Symboy·lio (24 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: «Novel -Food»- Kanonismo·w ariu. 258/97 › (cid:201)gkrish poikiliv· n Alhuey·ei o·ti gia o·la ta fytika· proi¤o·nta, gia ta opoi·a isxy·ei h e·gkrish poikili·aw, den apaitei·tai dh·lvsh h· 1. efarmogh· thw aploysteyme·nhw diadikasi·aw e·gkrishw poy proble·pei o kanonismo·w ariu. 258/97 (1) sxetika· me ta ne·a tro·fima kai ta ne·a systatika· trofi·mvn; Ea·n nai, apaitei·tai sto plai·sio toy en lo·gv kanonismoy· e·gkrish gia para·gvga proi¤o·nta poy para·gontai 2. me ton tro·po ayto·; (1) EE L 43 thw 14. 2. 1997, sel. 1. (98/C 102/20) GRAPTH ERVTHSH E-2124/97 ypobolh· : Hiltrud Breyer (V) prow to Symboy·lio (24 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: «Novel -Food»- Kanonismo·w ariu. 258/97 › (cid:201)legxoi asfa·leiaw Sthn peri·ptvsh e·gkrishw miaw seira·w genetika· tropopoihme·nvn fytv· n, sy·mfvna me thn odhgi·a peri· fytikv· n poikiliv· n, meta· ton endelexh· e·legxo tvn tropopoih·sevn tvn proi¤o·ntvn metabolismoy·, ele·gxontai kai o·la ta fyta· poy para·gontai me·sv diastay·rvshw apo· ayth· th seira· o·son afora· endexo·menew tropopoih·seiw toy metabolismoy· toyw; (98/C 102/21) GRAPTH ERVTHSH E-2142/97 ypobolh· : Hiltrud Breyer (V) prow to Symboy· lio (24 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: Kanonismo·w (EK) ariu. 258/97 sxetika· me ta ne·a tro·fima › Aith·seiw gia thn e·gkrish thw dia·ueshw sthn agora· genetikv· w tropopoihme·nvn trofi·mvn sy·mfvna me thn odhgi·a 90/220/EOK Alhuey·ei o·ti ta genetikv· w tropopoihme·na proi¤o·nta poy pro·keitai na diateuoy·n sthn agora·, kai gia ta opoi·a e·xei zhthuei· h sxetikh· a·deia empori·aw sy·mfvna me thn odhgi·a 90/220/EOK (1) gia thn sko·pimh eleyue·rvsh genetikv· w tropopoihme·nvn organismv· n sto periba·llon, den ypo·keintai stiw diata· jeiw peri· epish·manshw toy Kanonismoy· (EK) 258/97 (2) molono·ti mporei· na pistopoihuei· o·ti e·xoyn tropopoihuei· genetikv· w; (ei·nai, vsto·so, dynato·n, na topouetoy·ntai, se eueloy·sia ba·sh, sxetike·w endei·jeiw apo· toyw paragvgoy·w). (1) EE L 117 thw 8. 5. 1990, sel. 15. (2) EE L 43 thw 14. 2. 1997, sel. 1. Koinh· apa· nthsh stiw grapte·w ervth· seiw E-2112/97, E-2116/97, E-2124/97 kai E-2142/97 (31 Oktvbri·oy 1997) H dia·rurvsh tvn o·rvn ekte·leshw tvn odhgiv· n 70/457/EOK (1) kai 70/458/EOK (2) kai toy kanonismoy· ariu. 258/97 (3) sxetika· me ta ne·a tro·fima kai ta ne·a systatika· trofi·mvn o opoi·ow egkri·uhke apo· to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio kai to Symboy·lio sy·mfvna me th diadikasi·a poy anafe·retai sto a·ruro 189 B thw Synuh·khw, o·son afora· idi·vw tiw diadikasi·ew e·gkrishw kai sh·manshw, dieykrini·zetai idi·vw sto a·ruro 3 para·grafow 2 toy kanonismoy· aytoy·. (1) EE L 225 thw 12. 10. 1970, sel. 1. (2) EE L 225 thw 12. 10. 1970, sel. 7. (3) EE L 43 thw 14. 2. 1997, sel. 1


title: QUESTION ECRITE no 2124/97 de Hiltrud BREYER au Conseil. Règlement (CE) n° 258/97 relatif aux nouveaux aliments - contrôles de sécurité

text: C 102/14 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 3. 4. 98 (98/C 102/19) QUESTION E· CRITE E-2116/97 pose·e par Hiltrud Breyer (V) au Conseil (24 juin 1997) Objet: Re‘glement (CE) no 258/97 relatif aux nouveaux aliments et ingre·dients alimentaires › admission de varie·te·s 1. Est-il exact que tous les produits ve·ge·taux admis dans le catalogue commun des espe‘ces ne doivent plus e(cid:136)tre signale·s ou e(cid:136)tre soumis a‘ la proce·dure d(cid:146)admission simplifie·e pre·vue par le re‘glement (CE) no 258/97 (1) relatif aux nouveaux aliments et aux ingre·dients alimentaires? Dans l(cid:146)affirmative, les produits pre·pare·s qui en sont de·rive·s sont-ils soumis a‘ autorisation, en vertu dudit 2. re‘glement? (1) JO L 43 du 14. 2. 1997, p. 1. (98/C 102/20) QUESTION E· CRITE E-2124/97 pose·e par Hiltrud Breyer (V) au Conseil (24 juin 1997) Objet: Re‘glement (CE) no 258/97 relatif aux nouveaux aliments › contro(cid:136)les de se·curite· Lors de l(cid:146)autorisation d(cid:146)une ligne ve·ge·tale ge·ne·tiquement modifie·e, proce‘de-t-on, conforme·ment a‘ la directive sur les espe‘ces, apre‘s examen approfondi de la modification de ses me·tabolites, e·galement a‘ la ve·rification de toutes les modifications e·ventuelles des me·tabolites ge·ne·re·es par le croisement des plantes ainsi obtenu? (98/C 102/21) QUESTION E· CRITE E-2142/97 pose·e par Hiltrud Breyer (V) au Conseil (24 juin 1997) Objet: Re‘glement (CE) no 258/97 relatif aux nouveaux aliments et ingre·dients alimentaires › autorisation de denre·es alimentaires ge·ne·tiquement modifie·es de·ja‘ demande·e en application de la directive 90/220/CEE Est-il exact que les produits ge·ne·tiques commercialise·s sous peu et dont l(cid:146)autorisation a e·te· demande·e en application de la directive 90/220/CEE (1) sur la disse·mination ne doivent pas e(cid:136)tre e·tiquete·s, en vertu du re‘glement (CE) no 258/97 (2) relatif aux nouveaux aliments, bien que la modification ge·ne·tique qu(cid:146)ils ont subie puisse e(cid:136)tre e·tablie? (l(cid:146)e·tiquetage volontaire par le fabricant est possible) (1) (2) JO L 117 du 8. 5. 1990, p. 15. JO L 43 du 14. 2. 1997, p. 1. Re·ponse commune aux questions e·crites E-2112/97, E-2116/97, E-2124/97 et E-2142/97 (31 octobre 1997) L(cid:146)articulation des conditions d(cid:146)application des directives 70/457/CEE (1) et 70/458/CEE (2) et du re‘glement no 258/97, (3) relatif aux nouveaux ingre·dients alimentaires adopte· par le Parlement europe·en et par le Conseil conforme·ment a‘ la proce·dure vise·e a‘ l(cid:146)article 189B du traite·, en ce qui concerne en particulier les proce·dures d(cid:146)autorisation et d(cid:146)e·tiquetage, est pre·cise·e notamment a‘ l(cid:146)article 3, paragraphe 2 de ce re‘glement. (1) (2) (3) JO L 225 du 12. 10. 1970, p. l. JO L 225 du 12. 10. 1970, p. 7. JO L 43 du 14. 02. 1997, p. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 2140/97 by Hiltrud BREYER to the Council. Novel food regulation No 258/97 - Labelling requirements

eurovoc_concepts:
consumer information
consumer protection
foodstuff
foodstuffs legislation
genetically modified organism
human nutrition
labelling
marketing
new product
public health

text: C 82/34 EN Official Journal of the European Communities 17. 3. 98 (98/C 82/50) WRITTEN QUESTION E-2138/97 by Hiltrud Breyer (V) to the Council (24 June 1997) Subject: Novel food regulation No 258/97 › Composition of the Food Committee 1. How will the public be represented on the EU(cid:146)s Food Committee? 2. Will representatives of national consumer and environmental organizations be involved in the Food Committee(cid:146)s deliberative and decision-making procedures? 3. If so, how will the representatives be chosen? 4. Will consumer and environmental organizations be entitled to nominate persons? Answer (20 October 1997) Subject to any additional provisions in its rules of procedure, the composition of this Committee is declined by Decision 69/414/EEC setting it up. (98/C 82/51) WRITTEN QUESTION E-2140/97 by Hiltrud Breyer (V) to the Council (24 June 1997) Subject: Novel food regulation No 258/97 › Labelling requirements In accordance with the novel food regulation (1), will labelling of a genetically modified food be required only id there is both a difference in its nutritional characteristics, as compared with a product which has not been genetically modified, and if proof of the genetic modification is possible? (1) OJ L 43, 14. 2. 1997, p. 1. Answer (20 October 1997) In addition to the general requirements of Community legislation on labelling of foodstuffs, Article 8 of Regulation (EC) No 258/97 concerning novel foods and novel food ingredients (1) lays down additional specific labelling requirements to inform the final consumer. Labels must inform the consumer, as appropriate of: › any characteristic or food property which renders a novel food or food ingredient no longer equivalent to an existing food or food ingredient. A novel food or food ingredient shall be deemed to be no longer equivalent if scientific assessment, based upon an appropriate analysis of existing data, can demonstrate that the characteristics assessed are different in comparison with a conventional food or food ingredient, having regard to the accepted limits of natural variations for such characteristics. › the presence in the novel food or food ingredient of material which is not present in an existing equivalent foodstuff and which may have implications for the health of certain sections of the population or give rise to ethical concerns;