title: RÈGLEMENT (CE) N° 1102/97 DE LA COMMISSION du 17 juin 1997 modifiant les droits à l'importation dans le secteur des céréales

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing


title: Résolution du Conseil du 17 juin 1997 relative au déploiement de la télématique dans les transports routiers, notamment la perception électronique de redevances

eurovoc_concepts:
EU Member State
European standard
cooperation policy
road transport
telematics
toll

formats: html pdfa1b print


title: Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad tot wederinvoering van een recht van 12 % op bepaalde onder GN-post 5607 ingedeelde producten

eurovoc_concepts:
Brazil
CCT duties
GATT
tariff preference
textile fibre

text: COMMISSE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 17. 06. 1997 COM(97) 301 def. 97/0167 (ACC) Voorstel voor een VERORDENING ŒG) VAN DE RAAD tot wederinvoering van een recht van 12% op bepaalde onder GN-post 5607 ingedeelde producten. (door de Commissie ingediend) TOELICHTING 1. In januari 1989 hebben de Braziliaanse autoriteiten een heffing van 13% op de fob-prijs ingesteld op de export van sisalvezels. De Braziliaanse exporteurs van verwerkte sisalproducten behoefden deze heffing echter niet te betalen. Daar hierdoor schade dreigde te ontstaan voor de verwerkende in de Gemeenschap, heeft de Gemeenschap overleg gepleegd met Brazilië op grond van artikel Artikel XXII. 1 van de GATT-Overeenkomst. Tijdens deze besprekingen kon echter geen voor. beide, partijen bevredigende oplossing worden gevonden. In deze omstandigheden, en om Brazilië' ertoe aan te zetten dit discriminerende systeem' te wijzigen, heeft de Gemeenschap, op grond van Artikel XXVIII van de GATT, het geconsolideerde recht van 12% op de volgende producten geschorst: industrie 5607 5607 2100 5607 29 5607 29 10 5607 29 90 touw en kabel, al dan niet gevlochten, ook indien Bindgaren, geïmpregneerd, bekleed, bedekt of ommanteld met rubber of met kunststof: - van sisal: bindtouw andere: van meer dan 100 000 decitex (10 gram per meter) van niet meer dan 100 000 decitex (10 gram per meter) De Gemeenschap had deze rechten geschorst, en niet definitief gewijzigd, omdat op die manier de onderhandelingen met Brazilië konden worden voortgezet met het doel een voor beide partijen bevredigende oplossing te vinden. Daarnaast heeft de Gemeenschap, bij Verordening (EG) nr. 283/91 van de Raad1, de autonome rechten voor deze producten tot 25% verhoogd. 2. In het kader van de onderhandelingen van de Uruguay Ronde heeft de Gemeenschap aangeboden de douanerechten op sisalvezels op 12% te consolideren. Over de toepassing van deze concessie hebben de Gemeenschap en Brazilië brieven gewisseld, waarin de voorwaarde werd gesteld dat de Braziliaanse autoriteiten de uitvoerheffmg op deze producten zouden afschaffen en dergelijke heffingen niet weer opnieuw zouden invoeren. De Gemeenschap heeft de toezegging gedaan de concessie van 12% toe te passen zodra de Braziliaanse autoriteiten zouden bevestigen dat de door de voornaamste sisal-producerende en -exporterende staten Paraiba en Bahia toegepaste uitvoerheffmg op sisalvezel definitief was afgeschaft. Brazilië heeft schriftelijk de goedkeuring bevestigd van de "Convenio ICMS 33/94" en de decreten nr. 16293/94 en 3237, waarbij de uitvoer van sisalvezels uit de staten Bahia en Paraiba definitief van de heffing werd vrijgesteld. 1 Verordening (EG) nr. 283/91 van de Raad van 4. 2. 91, PB nr. L35 van 7. 2. 91, blz. 1 • 1 Deze maatregelen hebben echter geen einde gemaakt aan alle fiscale discriminatie ten nadele van geëxporteerde sisalvezels. Het is bij de aanvullende wet nr. 87/96 van 13 september 1996 dat de uitvoer van alle grondstoffen en halffabrikaten, met inbegrip van sisalvezels, vanuit alle Braziliaanse staten van de ICMS werd vrijgesteld, zoals Brazilië schriftelijk heeft bevestigd. Conclusie Naar het oordeel van de Commissie vormt deze regeling een voor beide partijen aanvaardbare oplossing waardoor de situatie van vóór 1989 weer is hersteld. De Commissie doet de Raad de aanbeveling te besluiten tot de onmiddellijke wederinvoering van de concessie van 12% douanerechten op de betrokken producten. Deze concessie blijft gelden zolang Brazilië geen uitvoerheffmg of heffing van gelijke werking op sisalvezels toepast. 2» Voorstel voor een VERORDENING (EG) VAN DE RAAD tot wederinvoering van een recht van 12% op bepaalde onder GN-post 5607 ingedeelde producten. De Raad van de Europese Unie Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 113, Gezien het voorstel van de Commissie, Overwegende dat het invoerrecht op bewerkte producten van sisal of van andere textiel vezel s van agaven, vallende onder de GN-posten 5607 21. 00, 5607 29. 10 en 5607 29. 90 door de Gemeenschap tot 12% werd verlaagd en geconsolideerd in het kader van de Tokio Ronde van de Multilaterale Handelsbesprekingen; Overwegende dat het geconsolideerde recht van 12% op deze producten vervolgens werd ingetrokken overeenkomstig artikel XXVIII van de GATT-Overeenkomst en bij Verordening (EEG) nr. 283/91 vervangen door een autonoom recht van 25%; Overwegende dat de Gemeenschap in het kader van de Uruguay Ronde van de Multilaterale Handelsbesprekingen de toezegging heeft gedaan het recht van 12% weer in te stellen zodra Brazilië de heffing op de uitvoer sisalvezels uit de staten Paraiba en Bahia zou afschaffen; dat de Gemeenschap deze toezegging heeft gedaan op voorwaarde dat Brazilië geen nieuwe uitvoerheffingen of heffingen van gelijke werking op de uitvoer van deze producten zou instellen; Overwegende dat Brazilië bij Aanvullende Wet 87/96 van 13 september 1996 de uitvoer van sisal heeft vrijgesteld van ICMS-heffingen in alle Braziliaanse staten; dat, als gevolg hiervan, het nu dienstig is het recht van 12% weer in te stellen en Verordening (EEG) nr. 283/91 in te trekken; dat de bovengenoemde voorwaarde blijft gelden; HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Bijlage I bij Verordening (EEG) nr. 2658/87 wordt als volgt gewijzigd: GN- code 1 5607 Omschrijving Invoerrecht autonoom (%) conventioneel (%) Bijzondere maatstaf 2 3 4 5 gevlochten, Bindgaren, touw en kabel, al dan indien niet geïmpregneerd, bekleed, bedekt of ommanteld met rubber of met kunststof : ook 5607 10 00 - Ongewijzigd Ongewijzigd Ongewijzigd van sisal of van andere textielvezels van agaven 5607 21 00 - - Bindtouw 5607 29 - - Andere : 5607 2910 van meer dan 100 000 decitex (10 g/m) 5607 29 90 van niet meer dan 100 000 decitex (10 g/m) 16 16 16 12 12 12 - Verordening (EG) nr. 283/91 van de Raad wordt ingetrokken. Artikel 2 Artikel 3 Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel 1997 Voor de Raad De Voorzitter G FINANCIEEL MEMORANDUM Afdeling I. Financiële gevolgen 1. Voorstel voor een verordening van de Raad tot wederinvoering van een recht van 12% op bepaalde sisalproducten. 2. Begrotingspost: (verlies aan inkomsten: onbekend) 3. Rechtsgrond: Artikel 113 4. Beschrijving De voorgestelde verordening is het gevolg van een toezegging die de Gemeenschap in het kader van de Uruguay Ronde heeft gedaan dat zij het oorspronkelijke recht van 12% weer opnieuw zou invoeren zodra Brazilië de uitvoerheffmg op sisalvezels zou afschaffen die voor de Gemeenschap de aanleiding was geweest het recht op sisalproducten tot 25% te verhogen. 5. Soort inkomsten: Rechten op goederen uit derde landen. 6. Wijziging in de inkomsten: De vermindering van het recht van 25% tot 12% zal leiden tot een verlies van ongeveer 0,2 miljoen ecu. ISSN 0254-1513 COM(97) 301 def. DOCUMENTEN NL 11 10 03 Catalogusnummer : CB-CO-97-289-NL-C ISBN 92-78-21435-3 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg s-


title: Rådets forordning (EF) nr. 1130/97 af 17. juni 1997 om indgåelse af protokollen for perioden 1. juni 1996 til 31. maj 1999 om fastsættelse af de fiskerimuligheder og det finansielle bidrag, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Den Demokratiske Republik São Tomé og Príncipe om fiskeri ud for São Tomé og Príncipe

eurovoc_concepts:
São Tomé and Príncipe
agreement (EU)
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing licence
protocol to an agreement


title: Rådets förordning (EG) nr 1103/97 av den 17 juni 1997 om vissa bestämmelser som har samband med införandet av euron

eurovoc_concepts:
conversion rate
euro
monetary union
third stage of EMU


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1101/97, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: Regulamento (CE) nº 1130/97 do Conselho de 17 de Junho de 1997 relativo à celebração do protocolo que fixa as possibilidades de pesca e a contrapartida financeira previstas no Acordo entre a Comunidade Europeia e o Governo da República Democrática de São Tomé e Príncipe relativo à pesca ao largo de São Tomé e Príncipe, para o período compreendido entre 1 de Junho de 1996 e 31 de Maio de 1999


title: Proposal for a Council Regulation (EC) re-introducing a 12 % rate of duty to be applied by the Community on certain products falling within CN heading 5607

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES *r •it ir -tt Brussels, 17. 06 1997 COM(97) 301 final 97/0167 (ACC) Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) re-introducing a 12% rate of duty to be applied by the Community on certain products falling within CN heading 5607. (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM 1. In January 1989 the Brazilian authorities imposed an export tax on sisal fibres at 13% of the fob price. Brazilian exporters of processed sisal products were exempt from the tax. Given the risk of injury to the EC processing industry the Community entered into consultations with Brazil in GATT under Article XXII(l) but failed to reach a mutually satisfactory solution. To encourage Brazil to change its discriminatory system, the Community therefore took action under Article XXVIII, suspending its 12% bound rate on the following products: 5607 5607 21 00 5607 29 5607 29 10 5607 29 90 Twine, cordage, ropes and cables, whether or not plaited or braided and whether or not impregnated, coated, covered or sheathed with rubber or plastics: - of sisal: Binder or baler twine Other: Measuring more than 100 000 décitex (10 grammes per metre) Measuring 100 000 décitex (10 grammes per metre) or less The Community opted to suspend the bound rates rather than change them permanently as this allowed it to continue negotiating with Brazil for a mutually satisfactory solution. Concomitantly, Council Regulation (EEC) No 283/911 set the Community's autonomous rate of duty for these products at 25%. 2. During the Uruguay Round negotiations the Community offered to bind duties for sisal fibres at 12%. An exchange of letters between the EC and Brazil stipulated that this concession would apply once the Brazilian authorities eliminated export taxes on the products, and for such time as no further such taxes were imposed. The Community undertook to apply the 12% concession as soon as the Brazilian authorities could confirm that the export taxes applied by the States of Paraiba and Bahia, the main producers and exporters of sisal fibre, had been definitively eliminated. Brazil confirmed by letter its approval of "Convenio ICMS 33/94" and adoption of Decrees Nos 16293/94 and 3237 making sisal fibre exports from those two States definitively exempt from the export tax. However, these measures did not remove all tax discrimination against sisal fibre exports. As Brazil has confirmed by letter, only by supplementary law No 87/96 of 13 September 1996 were exports of all primary products and semi-finished industrial products, including sisal fibres, made exempt from the ICMS in all States of Brazil. Council Regulation (EEC) N° 283/91 of 4. 2. 91, OJ No L 35 of 7. 2. 91, p. l Conclusion The Commission believes this arrangement constitutes a mutually satisfactory solution, taking both sides back to the situation that existed before 1989. It recommends that the Council restore the 12% duty concession on the products concerned forthwith. The concession remains conditional on Brazil refraining from any future action to reintroduce export taxes or charges having equivalent effect on sisal fibres. Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) re-introducing a 12% rate of duty to be applied by the Community on certain products falling within CN heading 5607. The Council of the European Union Having regard to the Treaty establishing the European Community and in particular Article 113. Having regard to the proposal from the Commission, Whereas the import duty on processed products of sisal or other textile fibres of the genus Agave falling within CN headings 5607 21. 00, 5607 29. 10 and 5607 29. 90 was reduced and bound at 12% by the Community in the context of the Tokyo Round of Multilateral Trade Negotiations. Whereas the bound rate of 12% on these products was subsequently withdrawn in accordance with the provisions of GATT Article XXVIII and replaced by an autonomous rate of 25% in Council Regulation (EEC) 283/91. Whereas, in the context of the Uruguay Round of Multilateral Trade Negotiations, the Community undertook to reintroduce the 12% duty rate once Brazil had definitely eliminated the tax applied on exports of sisal fibres by the States of Paraiba and Bahia; whereas the Community made this undertaking on condition that no new export taxes or taxes having an equivalent effect are applied to exports of these products by Brazil. Whereas Brazil has confirmed that exports of sisal fibres are exempted from ICMS taxes in all Brazilian States under Complementary Law 87/96 of 13 September 1996: whereas, as a consequence it is now appropriate to reintroduce the 12% duty rate and to repeal Council Regulation (EEC) 283/91 in order to take account of the above: whereas the condition mentioned above remains valid. HAS ADOPTED THIS REGULATION Article 1 Annex I to Council Regulation (EEC) No. 2658/87 is modified as follows: CN Code 1 5607 Rate of Duty Supplementary unit conventional (%) 4 5 Description 2 autonomous (%) 3 Twine, cordage, ropes and cables, whether or not plaited or braided and whether or not impregnated, coated, covered or sheathed with rubber or plastics : 5607 10 00 - Unchanged Unchanged Unchanged - Of sisal or other textile fibres of the genus Agave 5607 21 00 - - Binder or baler twine. 5607 29 - - Other : 5607 2910 - - - Measuring more than 100 000 decitex (10 g/m) 5607 29 90 - - -Measuring 100 000 decitex (10 g/m) or less 16 16 16 12 12 12 - Council Regulation (EEC) No. 283/91 is hereby repealed. ArtMe I Article 3 The present regulation shall enter into force the day following that of its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels 1997 For the Council The President FINANCIAL STATEMENT Section I. Financial Implications 1. Proposal for a Council Regulation reintroducing a 12% duty rate for certain sisal products. 2. Budget heading: (loss of revenue: not known) 3. Legal basis: Article 113 4. Description The proposed regulation is a consequence of an undertaking made by the Community in the Uruguay Round to restore the original 12% duty once Brazil had eliminated their export taxes on sisal fibres which had caused the Community to increase the duty on sisal products to 25%. 5. Type of revenue: Loss of revenue for duties paid on third country imports. 6. Change in level of revenue: The reduction of the existing 25% duty to 12% will result in a duty loss of around 0. 2 MECU. ISSN 0254-1475 COM(97) 301 final DOCUMENTS EN 11 10 03 Catalogue number : CB-CO-97-289-EN-C ISBN 92-78-21432-9 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg S


title: 97/390/CE: Decisão do Conselho de 17 de Junho de 1997 que autoriza a República Portuguesa a prorrogar, até 7 de Março de 1998, o Acordo sobre as Relações Mútuas de Pesca com a República da África do Sul

eurovoc_concepts:
Portugal
South Africa
fishing agreement


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1103/97, 17. juuni 1997, teatavate euro kasutuselevõtuga seotud sätete kohta

formats: html pdf print

text: 10/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31997R1103 19. 6. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1103/97, 17. juuni 1997, teatavate euro kasutuselevõtuga seotud sätete kohta 81 L 162/1 3) 4) 5) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 235, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse Euroopa Rahainstituudi arvamust (3) ning arvestades, et: 1) 2) oma 15. ja 16. detsembril 1995 Madridis peetud istungjärgul kinnitas Euroopa Ülemkogu, et majandus- ja jaanuaril 1999, nagu rahaliidu kolmas etapp algab 1. sätestatud asutamislepingu artikli 109j lõikes 4; “osale- vate liikmesriikidena” on käesoleva määruse tähenduses määratletud liikmesriigid, kes kooskõlas asutamislepin- guga võtavad euro tarvitusele ühisrahana; “eküü”, mida kasutatakse Euroopa Ülemkogu istungjärgul Madridis otsustati, et asutamislepingus nimetus Euroopa rahaühiku nimetamiseks, on üldnimetus; viie- teistkümne liikmesriigi valitsused on saavutanud ühise kokkuleppe, et see otsus on asutamislepingu asjakohaste sätete kokkulepitud ja lõplik tõlgendus; Euroopa ühisra- hale antud nimetus on “euro”; osalevate liikmesriikide vääring euro jaguneb sajaks allühikuks nimetusega “sent”; lisaks sellele otsustas Euroopa Ülemkogu, et ühis- raha nimetus peab Euroopa Liidu kõigis ametlikes keel- tes olema üks ja sama, võttes arvesse erinevate tähestike olemasolu; (1) EÜT C 369, 7. 12. 1996, lk 8. (2) EÜT C 380, 16. 12. 1996, lk 49. (3) Arvamus esitati 29. novembril 1996. asutamislepingu artikli 109l lõike 4 kolmanda lause põhjal võtab nõukogu vastu määruse euro kasutusele- võtu kohta niipea, kui osalevad liikmesriigid on teada, et määratleda euro õiguslik raamistik; kooskõlas asutamis- lepingu artikli 109l lõike 4 esimese lausega võtab nõu- kogu kolmanda etapi alguskuupäeval vastu lõplikult fik- seeritud ümberarvestuskursid; ühisturu toimimiseks ja üleminekuks ühisrahale on kõi- kide liikmesriikide kodanikele ja ettevõtetele vaja tagada õiguskindlus teatavate euro kasutuselevõtuga seotud sätete suhtes aegsasti enne kolmanda etapi algust; vara- ses etapis võimaldab see õiguskindlus kodanikel ja ette- võtetel teha õigeaegseid ettevalmistusi; asutamislepingu artikli 109l lõike 4 kolmandat lauset, mis lubab nõukogul osalevate liikmesriikide ühehäälsuse korral võtta muid ühisraha kiireks kasutuselevõtuks vaja- likke meetmeid, saab õigusliku alusena kasutada vaid siis, kui kooskõlas asutamislepingu artikli 109j lõikega 4 on kindlaks tehtud, millised liikmesriigid täidavad ühis- raha kasutuselevõtuks vajalikud tingimused; seetõttu tuleb selliste sätete õigusliku alusena, mille puhul on tarvis, kasutada asutamisle- õiguskindlust eriti kiiresti pingu artiklit 235; seetõttu loob käesolev määrus koos eespool mainitud määrusega euro kasutuselevõtu kohta euro õigusliku raamistiku, mille põhimõtete suhtes lepiti kokku Euroopa Ülemkogu istungjärgul Madridis; osale- vates liikmesriikides mõjutab euro kasutuselevõtt kogu tasakaalustatud elanikkonna igapäevaseid toiminguid; ülemineku tagamiseks, tuleks suhtes, tarbijate eriti uurida meetmeid, mis ei sisaldu käesolevas määruses ega vastavalt asutamislepingu artikli 109l lõike 4 kolmandale lausele vastu võetavas määruses; 82 6) 7) 8) ET Euroopa Liidu Teataja 10/1. kd asutamislepingu artiklis 109g nimetatud eküüd, mis on määratletud nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määru- ses (EÜ) nr 3320/94 (pärast Euroopa Liidu lepingu jõus- tumist eküü määratlust käsitlevate olemasolevate ühen- duse õigusaktide ühtlustamise kohta), (1) ei määratleta 1. jaanuarist 1999 enam valuutakorvina ja euro muutub iseseisvaks vääringuks; ümberarvestuskursside vastuvõt- mist käsitlev nõukogu otsus ei muuda iseenesest eküü välisväärtust; see tähendab, et valuutakorvist koosnev üks eküü muutub üheks seetõttu muutub määrus (EÜ) nr 3320/94 vananenuks ja see tuleks kehte- tuks tunnistada; eküü nimetamise korral õiguslikes vahendites eeldatakse, et pooled on kokku leppinud, et eküü asutamislepingu artiklis 109g nimetatud ja eespool mainitud määruses määratletud eküüd; selline eeldus peaks poolte tahet arvesse võttes olema vaidlustatav; nimetamisel mõeldakse euroks; õiguslik põhimõte, et uue vääringu kasutuselevõtt ei mõjuta lepingute ja muude õiguslike vahendite järjepide- vust, on üldiselt heaks kiidetud; tuleb austada lepinguva- baduse põhimõtet; järjepidevuse põhimõte peaks olema kooskõlas kõigega, milles osapooled on võinud euro kasutuselevõtu suhtes kokku leppida; õiguskindluse ja selguse suurendamiseks on vaja selgesõnaliselt kinnitada, et lepingute ja muude õiguslike vahendite järjepidevuse põhimõtet kohaldatakse endiste omavääringute ja euro vahel ning asutamislepingu artiklis 109g ja määruses (EÜ) nr 3320/94 määratletud eküü ja euro vahel; eel- kõige tähendab see, et fikseeritud intressimääraga instru- mentide puhul ei muuda euro kasutuselevõtt võlgniku poolt maksmisele kuuluvat nominaalset intressimäära; sätted järjepidevuse kohta suudavad täita oma eesmärgi pakkuda õiguskindlust ning läbipaistvust majandussub- jektidele, eelkõige tarbijatele, vaid siis, kui nad jõustuvad niipea kui võimalik; 10) 11) 12) lõike 4 esimese kooskõlas asutamislepingu artikli 109l lausega määratleb nõukogu euro ümberarvestuskursid iga osaleva liikmesriigi omavääringu suhtes; neid ümber- arvestuskursse tuleks kasutada kõikide ümberarvestuste puhul euro ja riikide rahaühikute vahel või riikide rahaühikute vahel; kõikide ümberarvestuste puhul riikide rahaühikute vahel peaks tulemuse määratlema fikseeri- tud algoritm; pöördkursside kasutamine ümberarvestusel tähendab kursside ümardamist, mille tulemuseks võivad olla olulised ebatäpsused, eriti suurte summade puhul; euro käibelevõtuks on rahasummad vaja ümardada; ühisturu toimimiseks ning majandus- rahaliidu õigeaegsete ettevalmistuste ja sellele tõrgeteta ülemineku võimaldamiseks on vaja ümardamisreeglid juba aegsasti kindlaks määrata; need reeglid ei mõjuta ühtki ümarda- mistava, konventsiooni ega siseriiklikku normi, mis või- maldab teha täpsemaid vahearvutusi; ja ümberarvestustoimingutel suurema täpsuse saavutami- seks tuleks ümberarvestuskursid määrata kindlaks kuue tüvenumbriga; ümberarvestuskurss kuue tüvenumbriga tähendab ümberarvestuskurssi, milles vasakult lugedes on kuus numbrit, alates esimesest numbrist, mis ei ole null, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Käesolevas määruses: finantsõiguslikes aktides; riigi euro kasutuselevõtt tähendab muudatusi iga osaleva liik- mesriigi finantsõiguslike aktide tunnustamine on üldiselt heaks kiidetud põhi- mõte; järjepidevuse põhimõtte selgesõnalise kinnitamise tulemusena peaks lepingute ja muude õiguslike vahen- dite järjepidevust tunnustatama kolmandate riikide juris- diktsioonides; — õiguslikud vahendid tähendavad õigusnorme, haldusakte, kohtuotsuseid, lepinguid, ühepoolseid õigustoiminguid, maksevahendeid, välja arvatud pangatähed ja mündid, ning muid õigusliku toimega vahendeid, — osalevad liikmesriigid tähendavad neid liikmesriike, kes võta- vad ühisraha kasutusele kooskõlas asutamislepinguga, 9) mõiste “leping”, mida kasutatakse õiguslike vahendite määratlemiseks, hõlmab igat liiki lepinguid, hoolimata nende sõlmimise viisist; (1) EÜT L 350, 31. 12. 1994, lk 27. — ümberarvestuskursid tähendavad lõplikult fikseeritud ümbe- rarvestuskursse, mille nõukogu võtab vastu kooskõlas asu- tamislepingu artikli 109l lõike 4 esimese lausega, — riikide rahaühikud tähendavad osalevate liikmesriikide rahaü- hikuid, nagu need ühikud on määratletud majandus- ja rahaliidu kolmanda etapi algusele eelneval päeval, 10/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 83 — euroühik tähendab ühisraha ühikut, nagu määratletud määruses euro kasutuselevõtu kohta, mis jõustub majan- dus- ja rahaliidu kolmanda etapi alguskuupäeval. Ümberarvestuste tegemisel ümberarvestuskursse ei ümar- 2. data ega kärbita. Artikkel 2 1. Õiguslikes vahendites asendatakse iga viide asutamisle- pingu artiklis 109g nimetatud ja määruses (EÜ) nr 3320/94 määratletud eküüle viitega eurole ümberarvestuskursi alusel üks euro võrdub ühe eküüga. Eeldatakse, et õiguslikes vahendi- tes sisalduvad viited ilma sellise määratluseta eküüle, kusjuures selline eeldus on poolte tahet arvesse võttes vaidlustatav, on vii- ted asutamislepingu artiklis 109g nimetatud ja määruses (EÜ) nr 3320/94 määratletud eküüle. Käesolevaga tunnistatakse määrus (EÜ) nr 3320/94 kehte- 2. tuks. 3. Käesolevat artiklit kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1999 kooskõlas asutamislepingu artikli 109j lõike 4 kohaselt tehtud otsusega. Artikkel 3 Euro kasutuselevõtt ei muuda õigusliku vahendi ühtki tingi- must, ei vabasta ühegi õigusliku vahendi kohase kohustuse täit- misest ega anna poolele õigust sellist vahendit ühepoolselt lõpetada. Käesolevat sätet kohaldatakse juhul, kui muuta või pooled ei ole kokku leppinud teisiti. 3. Ümberarvestuskursse kasutatakse euroühiku ja riikide rahaühikute vahelisel ümberarvestamisel mõlematpidi. Ümber- arvestuskurssidest tuletatud pöördkursse ei kasutata. 4. Ühe riigi rahaühikust teise riigi rahaühikusse ümberarves- tatavad rahasummad arvestatakse kõigepealt ümber euroühikus väljendatud rahasummasse, mida võib ümardada kõige rohkem kolme kümnendkohani, rahaühikusse. ja seejärel Ühtegi teist arvutusmeetodit ei või kasutada, kui see ei anna samu tulemusi. teise riigi Artikkel 5 Rahasummad, mida makstakse või arvestatakse pärast vastavalt artiklile 4 euroühikusse ümberarvestamist ja sellele järgnevat ümardamist, ümardatakse üles- või allapoole lähima sendini. Rahasummad, mida makstakse või arvestatakse pärast riigi rahaühikusse ümberarvestamist, ümardatakse üles- või alla- lähima poole lähima allühikuni või allühiku puudumisel ühikuni või vastavalt siseriiklikule õigusele või tavale riigi rahaühiku allühiku või ühiku kordse või murruni. Kui ümber- arvestuskursi kohaldamise tulemusena saadakse täpselt vahe- pealne tulemus, ümardatakse summa ülespoole. Artikkel 4 Artikkel 6 1. Ümberarvestuskursid võetakse vastu nii, et üks euro on väljendatud iga osaleva liikmesriigi vääringu suhtes. Need võe- takse vastu kuue tüvenumbriga. Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päevale järgneval päeval. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Luxembourg, 17. juuni 1997 Nõukogu nimel eesistuja A. JORRITSMA-LEBBINK


title: Règlement (CE) nº 1103/97 du Conseil du 17 juin 1997 fixant certaines dispositions relatives à l'introduction de l'euro


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1336/97/ES ze dne 17. června 1997, kterým se stanoví řada hlavních směrů pro transevropské telekomunikační sítě

eurovoc_concepts:
EU aid
action programme
project of common interest
trans-European network
transmission network

text: 13/sv. 19 CS Úřední věstník Evropské unie 31997D1336 L 183/12 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1336/97/ES ze dne 17. června 1997, kterým se stanoví řada hlavních směrů pro transevropské telekomunikační sítě 141 11. 7. 1997 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 129d první pododstavec této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního vý- boru (2), s ohledem na stanovisko Výboru regionů (3), v souladu s postupem stanoveným v článku 189b Smlouvy (4), s přihlédnutím ke společnému textu schválenému dohodovacím výborem dne 16. dubna 1997, (1) (2) (3) k sítí směřuje zajištění vzhledem k tomu, že vytvoření a rozvoj transevropských telekomunikačních oběhu a výměny informací uvnitř Společenství; že tento před- poklad je základní podmínkou umožňující občanům a hospodářským odvětvím, zejména malým a středním podnikům ve Společenství, co nejlépe využít možností nabízených telekomunikacemi s cílem vytvořit „infor- mační společnost“, ve které je rozvoj aplikací, služeb a telekomunikačních sítí zásadní, aby každá fyzická osoba, právnická osoba a orgány veřejné moci měli přístup povahy a v jakémkoli množství, které bude potřebovat, a to i v méně rozvinutých nebo okrajových regionech; veškerým informacím jakékoli k vzhledem k tomu, že Komise ve své Bílé knize o růstu, konkurenceschopnosti a zaměstnanosti zdůraznila vý- informační společnosti, která prostřed- znam vytvoření nictvím nových politických a sociálních vztahů pomůže Společenství čelit novým výzvám příštího století, včetně otázky vytvoření pracov- ních míst; že tento význam byl uznán na zasedání Evropské rady v Bruselu v prosinci 1993; forem hospodářských, vzhledem k tomu, že vnitřní trh tvoří prostor bez hranic, uvnitř kterého musí být zajištěn volný pohyb zboží, osob, kapitálu a služeb a ve kterém již přijatá nebo právě přijímaná opatření Společenství vyžadují zá- sadní výměnu informací mezi jednotlivci, hospodář- skými subjekty a správními orgány; že vlastnictví účin- (1) Úř. věst. C 302, 14. 11. 1995, s. 23 a Úř. věst. C 175, 18. 6. 1996, s. 4. (2) Úř. věst. C 39, 12. 2. 1996, s. 20. (3) Úř. věst. C 129, 2. 5. 1996, s. 32. (4) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 1. února 1996 (Úř. věst. C 47, 19. 2. 1996, s. 15), společný postoj Rady ze dne 21. bře- zna 1996 (Úř. věst. C 134, 6. 5. 1996, s. 18) a rozhodnutí Evrop- ského parlamentu ze dne 17. července 1996 (Úř. věst. C 261 ze dne 9. 9. 1996, s. 59). Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 14. května 1997 a rozhodnutí Rady ze dne 26. května 1997. ných prostředků pro výměnu informací je životně dů- ležité pro zlepšení konkurenceschopnosti podniků; že tyto výměny informací mohou zajišťovat transevropské telekomunikační sítě; že vytvoření transevropských sítí posílí sociální a hospodářskou soudržnost ve Společen- ství; vzhledem k tomu, že vytvoření a rozvoj transevropských telekomunikačních sítí musí umožnit volný pohyb in- subjekty formací mezi a správními orgány, s ohledem na právo na soukromí duševního fyzických osob právo a průmyslového vlastnictví; hospodářskými jednotlivci, ochranu na a rady Evropské na Korfu „Evropa vzhledem k tomu, že ve zprávě nazvané informační společnost“, kterou členové sku- a globální piny vysokých zástupců pro průmysl předložili na za- sedání dnech 24. a 25. června 1994, doporučili vytvoření transevropských telekomunikačních sítí a zajištění jejich propojitelnosti se všemi evropskými sítěmi; že zpráva označila mobilní komunikace za pilíř informační společnosti, jejíž poten- ciál by měl být posílen; že na zasedání Evropské rady na Korfu Rada vyslovila s tímto doporučením obecný sou- hlas; ve tato doporučení následovala vzhledem k tomu, že i Komise ve svém sdělení Evropskému parlamentu a Radě nazvaném „Evropská cesta k informační společ- nosti: akční plán“; že ve svých závěrech k tomuto akčnímu plánu ze dne 28. září 1994 Rada zdůraznila, že rychlý vývoj výkonné informační infrastruktury je pro Společenství základní na základě globálního, sou- vislého a rovnovážného přístupu; vzhledem k tomu, že článek 129c Smlouvy vyžaduje, aby Společenství stanovilo řadu hlavních směrů zahrnu- jících cíle, priority a hlavní rysy opatření předpokláda- ných v oblasti transevropských sítí; že tyto hlavní směry určí projekty společného zájmu; že transevropské sítě tři v oblasti složky představující tyto sítě, tedy aplikace, obecně pou- žitelné služby a základní sítě; infrastruktury zahrnují telekomunikační (4) (5) (6) (7) CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 19 142 (8) vzhledem k tomu, že informační společnost se nemůže rozvinout bez existence přístupných aplikací, a zejména aplikací společného zájmu, které co nejlépe odpovídají potřebám uživatelů, s ohledem na případné potřeby starších a postižených lidí; že aplikace tedy budou tvořit důležitou část projektů společného zájmu; že aplikace týkající se práce na dálku musí brát v úvahu zejména právní předpisy týkající se práv pracovníků platné v daných členských státech; (9) vzhledem k tomu, že projekty společného zájmu mohou být v mnoha případech již nyní provedeny na stávajících telekomunikačních sítích, Euro ISDN, a mohou tak nabídnout transevropské aplikace; že musí být vytvořeny hlavní směry, které budou určovat tyto projekty společného zájmu; zejména na (10) vzhledem k tomu, že by měla být zajištěna koordinace provádění vybraných návrhů a obdobných iniciativ při- jatých na území Společenství na vnitrostátní i regionální úrovni; (11) vzhledem k tomu, že při výběru a provádění těchto projektů by měla být brána v úvahu veškerá infrastruk- tura nabízená stávajícími i novými dodavateli; (12) vzhledem k tomu, že Evropský parlament a Rada přijaly č. 2717/95/ES dne 9. o hlavních směrech rozvoje Euro-ISDN (digitální sítě integrovaných služeb) jako transevropské sítě (1); listopadu 1995 rozhodnutí vzhledem k tomu, že současné sítě, které zahrnují stávající ISDN, se vyvíjejí a stávají se pokročilými sítěmi, které poskytují různý tok dat až po kapacitu nezbytnou pro široké pásmo, a které se mohou přizpůsobit různým potřebám, zejména poskytování multimediálních služeb a aplikací; že zavádění integrovaných širokopásmových komunikačních sítí (B-ISDN) bude výsledkem tohoto vývoje; že sítě B-ISDN budou představovat optimální základ pro aplikace informační společnosti; (13) (14) (15) (16) (17) výzkumu vzhledem k tomu, že práce programu Esprit [zvláštní vývoje program a demonstrací v oblasti informačních technologií (1994 – 1998)] přijatého rozhodnutím 94/802/ES (3) připravily podklad a poskytly technologický základ pro zavedení aplikací informačních technologií; technologického a vzhledem k tomu, že výsledky prací zvláštního pro- gramu výzkumu a technologického vývoje v oblasti te- lematických systémů společného zájmu (1991 – 1994) přijatého rozhodnutím 91/353/EHS (4) a zvláštního pro- gramu výzkumu a technologického rozvoje, včetně de- telematických aplikací společného monstrací, v oblasti – rozhodnutím zájmu 1998) 94/801/EHS (5) připravují podklad pro zavedení intero- perabilních aplikací společného zájmu v celé Evropě; přijatého (1994 vzhledem k tomu, že musí být zajištěna účinná koordi- nace mezi zaváděním transevropských telekomunikač- ních sítí, které musí vyhovovat skutečným potřebám, aniž by se spojovaly s prováděním čistě experimentál- ních projektů, a různými programy Společenství, ze- jména zvláštními programy spadajícími do čtvrtého rámcového programu výzkumu, technologického vývoje a podporu malých a středních podniků, programy zaměřenými na infor- mace (jako např. Info 2000 a Media II) a dalšími čin- nostmi informační společnosti; že tato koordinace musí stanovenými být s a Rady v o transevropských sítích; rovněž rozhodnutích projekty parlamentu demonstrací, Evropského zajištěna programy na vzhledem k tomu, že práce programu Race [zvláštní program výzkumu a technologického vývoje v oblasti (1990 – 1994)] přijatého komunikačních technologií rozhodnutím podklad a poskytly technologický základ pro zavedení sítí B- ISDN v Evropě; 91/352/EHS (2) připravily (18) vzhledem k tomu, že opatření pro zajištění interopera- bility telematických sítí mezi správními orgány spadá do rámce priorit přijatých na základě těchto hlavních směrů v oblasti transevropských telekomunikačních sítí; (1) Úř. věst. L 282, 24. 11. 1995, s. 16. (2) Úř. věst. L 192, 16. 7. 1991, s. 8. (3) Úř. věst. L 334, 22. 12. 1994, s. 24. (4) Úř. věst. L 192, 16. 7. 1991, s. 18. (5) Úř. věst. L 334, 22. 12. 1994, s. 1. 13/sv. 19 CS Úřední věstník Evropské unie 143 (19) (20) vzhledem k tomu, že Komise ve svém usnesení ze dne 24. července 1993 o přípravných opatření v oblasti týkající se integrované širokopás- transevropských sítí mové komunikace (TEN-B-ISDN) uznala nezbytnost pro- vést přípravné akce se subjekty z odvětví, aby byly připraveny odpovídající hlavní směry; že výsledek těchto opatření tvoří základ pro hlavní směry týkající se sítí B- ISDN v tomto rozhodnutí; telekomunikací vzhledem k tomu, že odvětví je po- stupně liberalizováno; že vývoj transevropských aplikací, obecně použitelných služeb a základních sítí bude stále více spočívat na soukromých iniciativách; že tento tran- sevropský vývoj musí v evropském měřítku odpovídat potřebám trhu nebo skutečným významným potřebám společnosti, které nejsou pokryty tržními silami; že s ohledem na tuto skutečnost budou subjekty v odvětví vyzvány, aby předložily, s využitím odpovídajících po- stupů zaručujících rovnost příležitostí pro každého, kon- krétní návrhy; že tyto postupy musí být vymezeny; že Komisi bude při upřesňování projektů společného zájmu nápomocen výbor; (21) vzhledem k tomu, že dne 20. prosince 1994 byl mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí uzavřen „mo- dus vivendi“ o opatřeních k provádění aktů přijatých postupem podle článku 189b Smlouvy (1); (22) vzhledem k tomu, že projekty společného zájmu, které se vztahují na území některého členského státu vyžadují schválení tohoto členského státu; (23) (24) (25) vzhledem k tomu, že Komise a členské státy musí jednat tak, aby zajistily interoperabilitu sítí a aby koordinovaly jak činnosti členských států zaměřené na zavedení tran- sevropských telekomunikačních sítí, tak srovnatelné vni- trostátní projekty, pouze v míře nezbytné pro zajištění obecné soudržnosti; vzhledem k tomu, že je důležité pro optimální vývoj informační společnosti zajistit účinnou výměnu infor- mací mezi Společenstvím a třetími zeměmi, a zejména členy Evropského hospodářského prostoru nebo ze- Společenstvím dohodu měmi, se které o přidružení; uzavřely vzhledem k tomu, že činnosti vyvíjené v rámci těchto pravidel hlavních podléhají použití směrů plně (1) Úř. věst. C 102, 4. 4. 1996, s. 1. o hospodářské soutěži podle Smlouvy a podle provádě- cích právních předpisů, PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Toto rozhodnutí stanoví hlavní směry zahrnující cíle, priority a hlavní rysy opatření předpokládaných v oblasti transevrop- telekomunikačních infrastruktur. Tyty ských sítí v odvětví hlavní směry vymezují projekty společného zájmu a uvádí je v příloze I a stanoví postup a hlediska pro jejich specifikaci. Článek 2 Společenství podpoří propojení sítí v oblasti telekomunikační interoperabilních služeb infrastruktury, stanovení a aplikací, jakož i přístup k nim, s cílem: rozvoj a — usnadnit přechod k informační společnosti a zároveň po- skytnout zkušenosti rozvojem nových sítí a aplikací v oblasti sociální činnosti, napomáhat uspokojování sociál- ních a kulturních potřeb a zlepšit kvalitu života, s — zlepšit konkurenceschopnost podniků ve Společenství, ze- jména malých a středních podniků, a posílit vnitřní trh, — posílit hospodářskou zejména s ohledem na potřebu propojit ostrovní, špatně přístupné a okrajové regiony s ústředními regiony Společenství, sociální soudržnost, a — urychlit vývoj činností, které vedou k vytváření pracovních míst, v nových rozvíjejících se odvětvích. Článek 3 Pro dosažení cílů uvedených v článku 2 jsou stanoveny tyto priority: — zkoumání a potvrzení technické a obchodní proveditelnosti a následný rozvoj aplikací podporujících rozvoj evropské informační společnosti, a zejména aplikací společného zá- jmu, — zkoumání a potvrzení proveditelnosti a následný rozvoj aplikací podporujících hospodářskou a sociální soudržnost zlepšením přístupu k informacím v celém Společenství a upevnění evropské kulturní rozmanitosti, 144 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 19 — podpora přeshraničních meziregionálních iniciativ a iniciativ sdružujících oblasti, zejména nejvíce znevýhodněné, aby došlo k zavedení transevropských telekomunikačních služeb a aplikací, — podporu propojitelnosti sítí, interoperability širokopásmo- vých služeb a aplikací a infrastruktury, kterou vyžadují, zejména pro multimediální aplikace, a podporu funkční provázanosti mezi stávajícími a širokopásmovými službami a aplikacemi. — zkoumání a potvrzení proveditelnosti a následný rozvoj aplikací a služeb, které přispívají k posílení vnitřního trhu a k vytvoření pracovních míst, a zejména těch, které na- bízejí prostředky malým a středním podnikům pro zlepšení jejich konkurenceschopnosti ve Společenství a na světové úrovni, — určení, zkoumání a potvrzení technické a obchodní pro- veditelnosti a následný rozvoj transevropských obecně pou- žitelných služeb poskytujících plynulý přístup ke všem druhům informací, včetně zemědělských a okrajových re- gionů, interoperabilních s odpovídajícími službami na svě- tové úrovni, — zkoumání a potvrzení proveditelnosti nových integrovaných širokopásmových komunikačních sítí (B-ISDN), pokud jsou jakož i podpora pro- nezbytné pro tyto aplikace a služby, pojitelnosti těchto sítí, — identifikace a odstranění mezer a chybějících článků pro zajištění účinné propojitelnosti a interoperability všech sou- částí telekomunikačních sítí ve Společenství a na světové úrovni, se zvláštním důrazem na základní telekomunikační sítě vymezené v příloze I. Článek 4 Hlavní rysy opatření, která mají být přijata pro dosažení cílů stanovených v článku 2, zahrnují: — upřesnění projektů společného zájmu stanovením programu prací, — činnosti směřující ke zvýšení vědomí jednotlivců, hospodář- ských subjektů a správních orgánů o výhodách, které jim mohou nabídnout nové pokročilé transevropské telekomu- nikační služby a aplikace, — činnosti směřující k podpoře společných iniciativ uživatelů transevrop- a dodavatelů pro zahájení projektů v oblasti ských telekomunikačních sítí, a zejména sítí B-ISDN, — podporu, v rámci prostředků stanovených Smlouvou, studií a potvrzení proveditelnosti a následného rozvoje aplikací, zejména aplikací společného zájmu, a podporu vytvoření spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem, zejména na základě partnerských vztahů, — povzbuzení nabídky a používání služeb a aplikací určených pro malé a střední podniky a pro profesionální uživatele, kteří představují zdroj zaměstnanosti a růstu, Článek 5 transevropských sítí v oblasti Rozvoj infra- struktury se uskutečňujeí na základě tohoto rozhodnutí pro- vedením projektů společného zájmu. Projekty společného zá- jmu jsou uvedeny v příloze I. telekomunikační Článek 6 V souladu s články 7, 8 a 9 jsou projekty společného zájmu uvedené v příloze I upřesněny s využitím hledisek uvedených v příloze II. Uvedené projekty mohou využít podporu Spole- čenství v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2236/95 ze dne 18. září 1995, kterým se stanoví obecná pravidla pro posky- tování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských sítí (1). Článek 7 Na základě přílohy I Komise vypracuje po konzultaci 1. subjektů v odvětví a s ohledem na cíle sledované v ostatních oblastech transevropských sítí program prací přijatý postupem podle článku 8 a poté vyzve k podávání návrhů. Komise ověří, že projekty vztahující se k území členského 2. státu jsou daným členským státem schváleny. Článek 8 1. Komise odpovídá za provedení tohoto rozhodnutí. V případech uvedených v čl. 9 odst. 1 je Komisi ná- 2. pomocen výbor složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme své stanovisko k opatřením ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stano- visko se přijímá většinou stanovenou v čl. 148 odst. 2 Smlouvy pro přijímání rozhodnutí, která má Rada přijímat na návrh Komise. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v uvedeném článku. Předseda nehla- suje. (1) Úř. věst. L 228, 23. 9. 1995, s. 1. 13/sv. 19 CS Úřední věstník Evropské unie 145 Komise přijme zamýšlená opatření, jsou-li v souladu se stano- viskem výboru. Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, před- loží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada se usnáší kvalifikovanou většinou. Pokud se Rada neusnese ve lhůtě, která nesmí přesáhnout tři měsíce ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise. Článek 13 Rada může povolit účast třetích zemí, a zejména zemí, které jsou stranou Dohody o evropském hospodářském prostoru nebo které uzavřely se Společenstvím dohodu o přidružení, případ od případu, postupem podle článku 228 Smlouvy za tím účelem, aby těmto zemím bylo umožněno přispívat k provádění projektů společného zájmu a aby byla podporo- vána propojitelnost a interoperabilita telekomunikačních sítí, pokud to nebude znamenat zvýšení pomoci Společenství. Článek 9 Článek 14 Postup podle článku 8 se použije: 1. — pro vypracování a aktualizaci programu prací uvedeného v článku 7, — pro vymezení obsahu výzvy k podávání návrhů, — pro upřesnění projektů společného zájmu s využitím hledi- sek uvedených v příloze II, — pro vymezení doplňujících podpůrných a koordinačních činností, — pro opatření, která mají být přijata pro zhodnocení pro- vádění programu prací z finančního a technického hlediska. Komise uvědomí výbor na každém z těchto jednání 2. o pokroku dosaženém při provádění programu prací. Článek 10 Toto rozhodnutí se použije pro digitální sítě integrovaných služeb (ISDN), aniž je dotčeno rozhodnutí Evropského parla- mentu a Rady č. 2717/95/ES. Článek 11 provádění Členské státy přijmou všechna opatření nezbytná pro usnad- nění souladu s předpisy Společenství. Schvalovací postupy, které se mohou ukázat jako nezbytné, budou dokončeny co nejdříve v souladu s právními předpisy Společenství. společného projektů zájmu v Komise předloží každé tři roky Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění tohoto rozhodnutí. Zpráva obsahuje hodnocení výsledků dosažených s podporou Společenství v různých oblastech, na které se vztahují projekty, s ohledem na celkové cíle a obsahuje zhodnocení sociálních a společenských dopadů zavedení aplikací poté, co došlo k jejich rozvoji. Společně s touto zprávou Komise předloží odpovídající návrhy pro přezkoumání přílohy I tohoto rozhodnutí v souvislosti s technickým vývojem a získanými zkušenostmi. V případě, že do 31. prosince čtvrtého rokunebude přijato neplatnou I rozhodnutí, s výjimkou výzev k podávání návrhů, které již byly zveřejněny v Úředním věstníku Evropských společenství před tímto dnem. považována příloha bude za Článek 15 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne 17. června 1997. Článek 12 Toto rozhodnutí nevylučuje finanční závazek členského státu nebo Společenství. Za Evropský parlament předseda Za Radu předsedkyně J. M. GIL-ROBLES A. JORRITSMA LEBBINK 146 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 19 PŘÍLOHA I VYMEZENÍ PROJEKTŮ SPOLEČNÉHO ZÁJMU Transevropské telekomunikační sítě otevřou trh Společenství novým aplikacím a službám, které tvoří základ pro rozvoj informační společnosti. Jsou zásadní pro podporu prosperity Společenství, pro vytvoření pracovních míst a pro posílení hospodářské a sociální soudržnosti. Obecně se připouští, aby rámcem, který co nejvíce vyhovuje pro popis transevropských telekomunikačních sítí, byl třístupňový model: — stupeň „aplikace“ umožňuje uživatelům využívat obecně použitelné služby a základní sítě pro uspokojení profesních, vzdělávacích a sociálních potřeb, jejich — stupeň „obecně použitelných služeb“ tvoří obecně použitelné služby a jejich správa. Plněním společných požadavků na aplikace a poskytováním společných nástrojů pro rozvoj a zavádění nových aplikací tyto služby doplňují aplikace a přispívají k jejich interoperabilitě, — stupeň „základních sítí“ poskytuje prostředky pro fyzický přístup, přenos a komutaci sítí, včetně řízení a signalizace. Tyto prostředky zajišťují propojitelnost transevropské sítě. Tyto tři stupně tvoří souvislou strukturu, ve které jsou aplikace podpořeny dvěma nižšími stupni, stupněm obecně použitelných služeb a stupněm základních sítí. Žádnou aplikaci nelze poskytnout, zejména pokud chybí jeden z dalších dvou stupňů; každý stupeň musí být dostatečně otevřený pro podporu jakéhokoli prvku stupně, který je bezprostředně nad ním. V této souvislosti by projekty společného zájmu měly být vymezeny na základě jejich operační schopnosti přispět k cílům stanoveným v tomto rozhodnutí. Následující oddíly vymezují pro každý stupeň transevropských sítí projekty společného zájmu, které musí být upřesněny v souladu s článkem 9 a postupem podle článku 8. 1. Aplikace Aby uživatelé mohli co nejlépe využívat tyto novinky v celém Společenství musí aplikace brát ohled na jazykové požadavky a musí být interoperabilní. Aplikace budou brát v úvahu, podle možností, specifické potřeby méně rozvinutých nebo méně obydlených regionů. Musí být určeny co největším skupinám uživatelů a umožnit přístup občanů ke službám společného zájmu. Od počátku přípravy projektů by měly být brány v úvahu zvláštní požadavky, které umožní přístup ke službám pro postižené osoby. Projekty společného zájmu v oblasti aplikací jsou: — síť spojující vysoké školy a výzkumná střediska: zavedení pokročilé transevropské sítě schopné posílat multime- diální aplikace spojující vysoké školy a výzkumná střediska v celé Evropě a poskytující volný přístup do jejich knihoven, — dálkové vzdělávání: pokročilé služby dálkového vzdělávání a dálkového studia by měly být přístupné školám, vysokým školám, podnikům a jednotlivcům. Měla by být vytvořena střediska, která by byla přístupná na dálku v celém Společenství, aby poskytovala výukový software a vzdělávací služby pro malé a střední podniky, velké společnosti, vzdělávací systémy a správní orgány. Měly by být vypracovány a podporovány nové přístupy týkající se všech dotčených aspektů studia a vzdělávání, aby byl usnadněn přechod k informační společnosti, — telematika a zdraví: transevropské sítě a aplikace založené na společných normách by měly být zavedeny tak, aby spojovaly v měřítku Společenství všechny činitele v odvětví zdravotnictví, a zejména praktické lékaře, nemocnice a veřejná sociálně-zdravotnická střediska, — telematika a doprava: jako jsou informační služby, je vhodné plně využít výhod transevropských telekomunikačních sítí pro poskytování logistické podpory odvětví dopravy a vývoje služeb s přidanou služeb zaměřených na uživatele v oblasti integrované služby pro rezervace a platby, plánování cest a cestovní hodnotou, průvodcovství, jakož i správa dopravovaného nákladu po silnicích i po vodě. Dále by měly být zajištěny telematické dopravní služby v městských oblastech, s ohledem na požadavky normalizace a interoperability. Zavedení těchto služeb založených na pokročilých pevných a mobilních telekomunikačních sítích by mělo podle možností splňovat požadavky na doplňkovost a interoperabilitu s transevropskými dopravními sítěmi, 13/sv. 19 CS Úřední věstník Evropské unie 147 — telematika a životní prostředí: transevropské sítě mohou značně přispět k dohledu na životní prostředí a jeho informačních systémů, které je odpovědným orgánům, a v zavedení spolehlivých správě, včetně správy v případě nouze. Toto přispění může spočívat v zavádění shromažďují údaje o životním prostředí a zpřístupňují komunikačních systémů pro zásahy v případě nouze, — práce na dálku: rozvoj práce na dálku (v satelitních kancelářích a pokud možno i v domácnostech), který je umožněn pokročilými telekomunikačními systémy, přispěje k vytvoření nových způsobů volnosti geografického rozdělení práce a způsobu organizace práce. Decentralizace profesních činností může rovněž přispět ke zmírnění následků každodenního dojíždění do velkých center na životní prostředí. Rozvoj práce na dálku může být podpořen prováděním projektů, které poskytnou pracovníkům na dálku individuální telematické nástroje a které vytvoří střediska pro dálkovou práci pro cestující pracovníky. Zvláštní pozornost by měla být věnována zhodnocení sociálních důsledků těchto aplikací a přihlédnutí k nim, — telematické služby pro malé a střední podniky: projekty společného zájmu podpoří používání transevropských telekomunikačních aplikací a služeb pro malé a střední podniky ve Společenství, vytvořením spojení s veřejnými orgány, profesními sdruženími, spotřebiteli, zákazníky a dodavateli a zahrnou informační služby a elektronický obchod. Obecně by malé a střední podniky měly být upozorňovány na možnosti nabízené telematickými prostředky, — postupy elektronického nabídkového řízení: měla by být zavedena transevropská elektronická síť pro nabídkové jejíž chod bude založen na elektronických postupech pro uzavírání veřejných smluv mezi správními řízení, orgány a dodavateli ve Společenství, — městské informační dálnice: mělo by být podpořeno vytvoření sítí a služeb, které zajistí propojení domácností, podniků, sociálních subjektů a správních orgánů a které poskytnou přímý přístup k multimediálním informačním službám, ke vzdělání, kultuře, zábavě a cestování v místním, regionálním a vnitrostátním měřítku a v měřítku Společenství. Mělo by být podporováno propojení mezi městskými a regionálními sítěmi, — služby přístupu do knihoven: mezi všemi typy knihoven (státními, vysokoškolskými, vědeckými, veřejnými, atd. ) by měly být zavedeny transevropské pokročilé síťové služby, aby poskytovaly účinný prostředek pro přístup k zásobníku uspořádaných vědomostí a ke kulturnímu bohatství obsaženému v knihovnách ve Společenství, aby byl podporován hospodářský, sociální, vzdělávací a kulturní život ve Společenství, — telematické služby pro trh práce: měly by být rozvíjeny telematické služby, jako například databáze obsahující nabídku volných pracovních míst, aby doprovázely vývoj trhu práce ve Společenství a pomáhaly bojovat proti nezaměstnanosti, — kulturní a jazykové dědictví: měly by být zahájeny iniciativy na podporu ochrany evropského kulturního a uměleckého dědictví a k usnadnění přístupu k němu, a iniciativy na označení možností poskytovaných technickými prostředky informační infrastruktury na podporu tvořivé práce a na podporu rozvoje místních obsahů v místních jazycích a jejich šíření. 2. Obecně použitelné služby Projekty společného zájmu v oblasti sítí obecně použitelných služeb jsou: — zavedení provozních transevropských obecně použitelných služeb, které musí zahrnovat zejména elektronickou poštu, služby přenosu souborů, přímý přístup k elektronickým databázím a videoslužby. Z důvodu okamžité potřeby na využívání těchto transevropských obecně použitelných služeb budou tyto využívat stávající a nové sítě, pevné nebo mobilní, a již zavedené přístupy uživatelů. Měly by zahrnovat prvky služeb provozovaných na úrovni Společenství: seznamy, vyrovnání směnných kurzů, ověřování, ochranu dat a bezpečnost informací, ochranu duševního vlastnictví a úhrady za něj, transevropský „kiosek“, telematickou podporu navigace, služby umožňující přístup občanů, platební služby atd. , — postupné rozšíření obecně použitelných služeb k multimediálnímu prostředí: tyto služby poskytnou koncovým uživatelům přístup k multimediálním službám a budou moci mimo jiné zahrnovat služby multimediální pošty, služby rychlého přenosu souborů a videoslužby, včetně videa na přání. Mělo by být podporováno používání těchto multimediálních služeb obchodními účastníky a soukromými uživateli, integrace nových služeb, jako automatické překládání, rozpoznávání řeči, grafická uživatelská rozhraní, inteligentní prostředky a nástroje pro interakci a personalizaci uživatelů, jakož i — zavedení neosobního elektronického podpisu jako základu pro poskytování otevřených služeb a mobilního používání: obecně použitelné služby budou zajišťovány velkým počtem dodavatelů doplňujících a konkurujících služeb. Poskytování otevřených služeb a mobilnost použití budou mít klíčovou důležitost. Ke splnění těchto podmínek bude třeba, aby elektronické podpisy zajišťující dostatečnou ochranu soukromí byly obecně dostupné a uznané. 148 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 19 3. Základní sítě Projekty společného zájmu na úrovni základních sítí jsou: — evropské digitální sítě integrovaných služeb: z důvodů obchodní a technické dostupnosti na transevropské úrovni je ISDN v současnosti nejvhodnější digitální komutovaná síť, která umožňuje rozšiřování nových služeb a aplikací. Její současný stupeň rozvoje představuje příležitost pro Evropu. Její tržní a geografické rozšíření bude odůvodněno zavedením těchto nových služeb a aplikací v evropském měřítku. Je však třeba vzít v úvahu, že ISDN je pouze prvním krokem a že se musí vyvíjet tak, aby se stala prostředkem uživatelského přístupu ke službám širokopásmové sítě. Odstranění mezer pro zajištění účinné vzájemné propojenosti služeb by měla být věnována zvláštní pozornost, — obchodní zavedení sítí ATM a dalších sítí B-ISDN: společného zájmu v Evropě, tato oblast musí být považována za oblast největšího — vzájemné fungování stávajících sítí a sítí B-ISDN: stávající sítě (pro pevné, mobilní a družicové služby) budou muset být vzájemně propojeny a fungovat mezi sebou a s vysoce výkonnými sítěmi ATM, aby nabídly informační společnosti. Tato nejvhodnější hospodářská řešení různých situací, které vzniknou při vytváření otázka je základem rozvoje sítě B-ISDN a týká se zejména malých a středních podniků, jakož i profesních a soukromých trhů, — rozvoj pevných, mobilních a družicových sítí s cílem podpořit výše zmíněné aplikace a služby. 4. Projekty zvláštního významu Některé z těchto projektů společného zájmu mají zvláštní význam pro rozvoj Jedná se o obecně použitelné služby, aplikace společného zájmu týkající se dálkového vzdělání, kulturního dědictví, služeb pro malé a střední podniky, telematiky a dopravy, životního prostředí a zdraví. Výzvy k podávání návrhů týkajících se těchto projektů zvláštního významu nebo jejich kombinace budou zveřejněny, zpravidla nejméně jednou ročně. Komise podá v této věci zprávu Evropskému parlamentu. informační společnosti. 5. Doplňující podpůrné a koordinační činnosti Vedle podpory projektů společného zájmu by Společenství mělo zahájit činnosti zaměřené na vytvoření vhodného prostředí. Tyto činnosti budou přispívat k rozvoji vhodného prostředí a k podpoře dohody týkající se vnitrostátních a regionálních činností s cílem podněcovat a podporovat nové aplikace a služby v souladu s prováděním programů v jiných oblastech, jakož i k rozvoji sítí B-ISDN. Budou zahrnovat konzultace s evropskými orgány pro normalizaci a strategické plánování a koordinaci s činnostmi financovanými prostřednictvím různých finančních nástrojů Společenství. Mezi tyto činnosti patří: — rozvoj cílových specifikací a přechod k jejich aplikaci. Tyto specifikace pomohou subjektům v odvětví přijímat dobrá rozhodnutí o investicích, — definování prostředků pro přístup k sítím B-ISDN na třech zvláštních úrovních, — vytvoření společných specifikací založených na evropských a světových normách, — posílení spolupráce mezi subjekty v odvětví, zvláště novými subjekty a samostatnými provozovateli, jako jsou provozovatelé sítě kabelové televize, jakož i spolupráce s uživateli, — koordinaci činností prováděných na základě tohoto rozhodnutí a vnitrostátními programy. se souvisejícími programy Společenství 13/sv. 19 CS Úřední věstník Evropské unie 149 PŘÍLOHA II Hlediska pro specifikaci projektů společného zájmu jako odpověď na výzvu Specifikace projektů společného zájmu v rámci projektů předložených subjekty v odvětví k podávání návrhů, jak je uvedeno v článku 7, se provádí na základě jejich souladu s cíli stanovenými v článku 2 a prioritami stanovenými v článku 3. Tyto projekty musí být nadnárodní v tom smyslu, že musí být vytvořeny, aby uspokojovaly potřeby několika členských států. Obecně musí být zavedeny v několika členských zemích, ale je možné i zavedení v jednom členském státu, pokud přispěje širšímu transevropskému zájmu. Dále se přihlédne k hospodářským a finančním hlediskům uvedeným v nařízení (ES) č. 2236/95. Tato hlediska, která budou použita v rámci zmíněného nařízení pro rozhodování o poskytnutí finanční pomoci jednotlivým projektům, jsou: — potenciální ekonomická životnost projektu, která musí být zaručena, — stav projektu, — podněcující účinek pomoci Společenství na veřejné a soukromé finance, — spolehlivost finančního návrhu projektů, — přímé či nepřímé sociálně ekonomické účinky, zejména týkající se zaměstnanosti, — důsledky pro životní prostředí, — zejména pro přeshraniční projekty, časová koordinace jednotlivých částí projektu


title: Neuvoston päätöslauselma, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1997, maantieliikenteen telematiikan käyttöönotosta ja erityisesti sähköisestä maksujen keruusta


title: 97/390/EF: Rådets beslutning af 17. juni 1997 om bemyndigelse af Den Portugisiske Republik til at videreføre aftalen om de gensidige fiskeriforbindelser med Den Sydafrikanske Republik indtil den 7. marts 1998


title: Regulamento (CE) nº 1131/97 do Conselho de 17 de Junho de 1997 que altera o Regulamento (CE) nº 391/97 que estabelece, para 1997, determinadas medidas de conservação e de gestão dos recursos da pesca aplicáveis aos navios que arvoram pavilhão da Noruega

eurovoc_concepts:
Norway
catch quota
derogation from EU law
fishing area
fishing licence
ship's flag


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 1103/97, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1997, tietyistä euron käyttöön ottamiseen liittyvistä säännöksistä


title: Odluka br. 1336/97/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 1997. o smjernicama za transeuropske telekomunikacijske mreže

text: L_1997183HR. 01001201. xml 13/Sv. 2 HR Službeni list Europske unije 152 31997D1336 L 183/12 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE ODLUKA br. 1336/97/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 17. lipnja 1997. o smjernicama za transeuropske telekomunikacijske mreže EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno prvi stavak njegova članka 129. d, uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1), uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2), uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (3), u skladu s postupkom utvrđenim člankom 189. b Ugovora (4), u svjetlu zajedničkog teksta koji je Odbor za mirenje odobrio 16. travnja 1997. , (1) budući da je svrha uspostave i razvoja transeuropskih telekomunikacijskih mreža omogućiti protok i razmjenu informacija u cijeloj Zajednici; budući da je nabava potrebne opreme preduvjet da se građanima i industrijskom sektoru Zajednice, a posebno malim i srednjim poduzećima, omogući da u potpunosti iskoriste potencijal telekomunikacija kako bi se omogućila uspostava „informacijskog društva”, u kojem će razvoj aplikacija, usluga i telekomunikacijskih mreža biti od presudne važnosti za dostupnost bilo koje vrste ili količine informacija svakom građaninu, tvrtki ili tijelu vlasti, uključujući i one u manje razvijenim ili perifernim regijama; (2) budući da je u svojoj Bijeloj knjizi „Razvoj, konkurentnost i zapošljavanje” Komisija naglasila važnost uspostavljanja informacijskog društva, koje će uvođenjem novih oblika gospodarskih, političkih i društvenih odnosa Uniji pomoći da odgovori na izazove sljedećeg stoljeća, uključujući stvaranje novih radnih mjesta; budući da je Europsko vijeće ovo prepoznalo na zasjedanju u Bruxellesu u prosincu 1993. godine; (3) budući da je unutarnje tržište područje bez granica, unutar kojeg mora postojati slobodan protok robe, ljudi, kapitala i usluga i gdje mjere Zajednice koje su već usvojene ili su u postupku usvajanja zahtijevaju značajnu razmjenu informacija između pojedinaca, gospodarskih subjekata i tijela uprave; budući da je posjedovanje učinkovitih sredstava za razmjenu informacija od presudne važnosti za poboljšanje konkurentnosti poduzeća; budući da tu razmjenu informacija mogu omogućiti transeuropske telekomunikacijske mreže; budući da će dostupnost transeuropskih telekomunikacijskih mreža ojačati društvenu i gospodarsku koheziju Zajednice; (4) budući da uspostava i razvoj transeuropskih telekomunikacijskih mreža mora omogućiti slobodnu razmjenu informacija između pojedinaca, gospodarskih subjekata i tijela uprave, istovremeno poštujući pravo pojedinca na privatnost i prava koja se odnose na intelektualno i industrijsko vlasništvo; (5) budući da je u lipnju 1994. godine u svom izvješću „Europa i globalno informacijsko društvo”, pripremljenom za zasjedanje Europskog vijeća na Krfu 24. i 25. lipnja 1994. , skupina istaknutih predstavnika industrije preporučila uspostavu transeuropskih telekomunikacijskih mreža i njihovo povezivanje sa svim europskim mrežama; budući da su mobilne komunikacije u tom izvještaju nazvane stupom informacijskog društva čiji potencijal treba jačati; budući da je Europsko vijeće na sastanku na Krfu načelno odobrilo tu preporuku; (6) budući da je Komisija nakon tih preporuka Europskom parlamentu i Vijeću poslala komunikaciju naslovljenu „Europski put prema informacijskom društvu: akcijski plan”; budući da je u zaključcima sa sastanka Vijeća 28. rujna 1994. o tom akcijskom planu naglašena činjenica da je za Zajednicu presudan brz razvoj visoko učinkovite informacijske infrastrukture na osnovama globalnog, koherentnog i uravnoteženog pristupa; (7) budući da se člankom 129. c Ugovora od Zajednice traži da odredi smjernice koje obuhvaćaju ciljeve, prioritete i širok spektar mjera predviđenih za područje transeuropskih mreža; budući da te smjernice moraju određivati projekte od zajedničkog interesa; budući da se transeuropske mreže na području telekomunikacijske infrastrukture sastoje od tri sloja: aplikacija, generičkih usluga i osnovnih mreža; (8) budući da se informacijsko društvo ne može razvijati bez dostupnih aplikacija, a posebno aplikacija od zajedničkog interesa, koje potrebe korisnika zadovoljavaju na najbolji mogući način, a kad je to primjereno, uzimaju u obzir i potrebe starih osoba i invalida; budući da stoga aplikacije predstavljaju bitan dio projekata od zajedničkog interesa; budući da aplikacije koje su važne za rad na daljinu moraju posebno uzeti u obzir važeće zakonske odredbe koje se odnose na radnička prava u zainteresiranim državama članicama; (9) budući da se projekti od zajedničkog interesa u mnogim slučajevima već provode unutar postojećih telekomunikacijskih mreža, posebno Euro-ISDN-a, i tako već nude transeuropske aplikacije; budući da je potrebno izraditi smjernice za utvrđivanje projekata od zajedničkog interesa; (10) budući da je potrebno koordinirati provedbu odabranih prijedloga i sličnih inicijativa usvojenih na nacionalnoj ili regionalnoj razini unutar Zajednice; (11) budući da u odabiru i provedbi takvih projekata u obzir treba uzeti svu infrastrukturu koju nude postojeći i novi ponuđači; (12) budući da su 9. studenoga 1995. Europski parlament i Vijeće usvojili Odluku 2717/95/EZ o smjernicama za razvoj EURO-ISDN mreže (digitalne mreže integriranih usluga) kao transeuropske mreže (5); (13) budući da se postojeće mreže, koje uključuju postojeći ISDN, razvijaju u smjeru naprednih mreža koje nude promjenjivu brzinu prijenosa podataka, sve do širokopojasnih mogućnosti, i koje se mogu prilagoditi različitim potrebama, a posebno pružanju multimedijalnih usluga i aplikacija; budući da će primjena integriranih širokopojasnih komunikacijskih mreža (IBC mreža) biti rezultat tog razvoja; budući da će IBC mreže predstavljati optimalnu platformu za aplikacije informacijskog društva; (14) budući da je provedbom RACE programa (posebnog programa za istraživanje i razvoj na području komunikacijskih tehnologija (od 1990. do 1994. godine)), utvrđenog Odlukom 91/352/EEZ (6), pripremljen teren i tehnološka baza za uvođenje IBC mreža u Europi; (15) budući da je provedbom Esprit programa (posebnog programa za istraživanje i tehnološki razvoj, uključujući demonstraciju, na području informacijske tehnologije (od 1994. do 1998. godine), utvrđenog Odlukom 94/802/EZ (7), pripremljen teren i tehnološka baza za uvođenje aplikacija informacijske tehnologije; (16) budući da rezultati posebnih programa za istraživanje i tehnološki razvoj na području telematskih sustava od općeg interesa (od 1991. do 1994. godine), utvrđenih Odlukom 91/353/EEZ (8), i posebnog programa za istraživanje i tehnološki razvoj, uključujući demonstraciju, na području telematskih aplikacija od općeg interesa (od 1994. do 1998. godine), utvrđenog Odlukom 94/801/EEZ (9), pripremaju teren za uvođenje interoperabilnih aplikacija od zajedničkog interesa u cijeloj Europi; (17) budući da je potrebna učinkovita koordinacija razvoja transeuropskih telekomunikacijskih mreža, koje moraju biti usmjerene na konkretne potrebe, a ne služiti za izvođenje isključivo eksperimentalnih projekata, i različitih programa Zajednice, a posebno posebnih programa četvrtog okvirnog programa za istraživanje, tehnološki razvoj i demonstraciju, programa namijenjenih malim i srednjim poduzećima, programa s informacijskim sadržajem (kao što su INFO 2000 i MEDIA II) i drugih aktivnosti informacijskog društva; budući da takva koordinacija mora postojati i prema projektima utvrđenima odlukama Europskog parlamenta i Vijeća o transeuropskim mrežama; (18) budući da mjere koje za cilj imaju omogućavanje interoperabilnosti telematskih mreža između tijela uprave spadaju među prioritete u odnosu na postojeće smjernice za transeuropske telekomunikacijske mreže; (19) budući da je u svojoj komunikaciji od 24. srpnja 1993. o pripremnim radnjama na području transeuropskih mreža u odnosu na integrirane širokopojasne komunikacije Komisija prepoznala potrebu da pripremne radnje izvede zajedno sa sektorskim subjektima s ciljem utvrđivanja odgovarajućih smjernica; budući da rezultat tih radnji čini temelj za smjernice ove Odluke koje se odnose na IBC mreže; (20) budući da se telekomunikacijski sektor sve više liberalizira; budući da će razvoj transeuropskih aplikacija, generičkih usluga i osnovnih mreža sve više ovisiti o osobnoj inicijativi; budući da ove transeuropske promjene moraju na razini Europe odgovoriti na tržišne potrebe ili konkretne i značajne potrebe društva koje same tržišne snage ne mogu zadovoljiti; budući da će se, uzevši ovo u obzir, od zainteresiranih sektorskih subjekata tražiti da podnesu određene prijedloge i to kroz odgovarajuće procedure koje svima nude jednake mogućnosti; budući da je potrebno utvrditi te postupke; budući da će Komisiji u određivanju projekata od općeg interesa pomagati odbor; (21) budući da su Europski parlament, Vijeće i Komisija 20. prosinca 1994. (10) usvojili modus vivendi u odnosu na mjere za provedbu pravnih akata usvojenih u skladu s postupkom određenim člankom 189. b Ugovora; (22) budući da projekte od zajedničkog interesa koji se odnose na državno područje neke države članice ta država članica treba odobriti; (23) budući da će Komisija i države članice morati djelovati kako bi omogućili interoperabilnost mreža i koordinirali, s jedne strane, aktivnosti država članica na uspostavi transeuropskih telekomunikacijskih mreža, a s druge strane slične nacionalne projekte, i to samo u mjeri koja je potrebna za postizanje opće usklađenosti; (24) budući da je za optimalan razvoj informacijskog društva potrebno omogućiti učinkovitu razmjenu informacija između Zajednice i trećih zemalja, a posebno država koje su potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru ili zemalja koje su sa Zajednicom sklopile Sporazum o pridruživanju; (25) budući da, međutim, aktivnosti poduzete u kontekstu ovih smjernica podliježu punoj primjeni pravila o tržišnom natjecanju utvrđenih Ugovorom i pravnim propisima za njihovu provedbu, DONIJELI SU OVU ODLUKU: Članak 1. Ovom su Odlukom utvrđene smjernice koje obuhvaćaju ciljeve, prioritete i širok spektar mjera u djelokrugu transeuropskih mreža na području telekomunikacijske infrastrukture. Ovim smjernicama utvrđeni su projekti od zajedničkog interesa tako što su oni navedeni u Prilogu I. i tako što su određeni postupak i kriteriji za njihov odabir. Članak 2. Zajednica podržava međusobnu povezanost mreža na području telekomunikacijske infrastrukture, osnivanje i razvoj interoperabilnih usluga i aplikacija, kao i pristup tim uslugama i aplikacijama, s ciljem: — lakšeg prijelaza u informacijsko društvo, prijenosa iskustva o učincima uspostavljanja novih mreža i aplikacija na društvene aktivnosti, boljeg zadovoljavanja društvenih i kulturnih potreba i bolje kvalitete života, — veće konkurentnosti poduzeća u Zajednici, posebno malih i srednjih poduzeća, i jačeg unutarnjeg tržišta, — jače gospodarske i društvene kohezije, posebno uzimajući u obzir potrebu povezivanja otoka, regija bez izlaza na more i perifernih regija sa središnjim regijama Zajednice, — bržeg razvoja područja novog rasta, koja vode ka stvaranju novih radnih mjesta. Članak 3. Prioriteti u ostvarivanju ciljeva iz članka 2. su sljedeći: — ocjena i potvrda tehničke i komercijalne izvedivosti, nakon koje slijedi primjena aplikacija koje podržavaju razvoj europskog informacijskog društva, a posebno aplikacija od zajedničkog interesa, — ocjena i potvrda izvedivosti, nakon čega slijedi primjena aplikacija koje doprinose gospodarskoj i društvenoj koheziji poboljšanjem pristupa informacijama na području cijele Zajednice i razvijanjem europske kulturne raznolikosti, — poticanje prekograničnih međuregionalnih inicijativa i inicijativa koje obuhvaćaju regije, posebno one koje su manje privlačne, za pokretanje transeuropskih telekomunikacijskih usluga i aplikacija, — ocjena i potvrda izvedivosti, nakon čega slijedi primjena aplikacija i usluga koje doprinose jačanju unutarnjeg tržišta i stvaranju novih radnih mjesta, a posebno onih koje malim i srednjim poduzećima nude sredstva za poboljšanje vlastite konkurentnosti u Zajednici i na svjetskoj razini, — utvrđivanje, ocjena i potvrda tehničke i komercijalne izvedivosti, nakon čega slijedi uvođenje transeuropskih generičkih usluga koje omogućavaju nesmetan pristup svim vrstama informacija, uključujući i one u ruralnim i perifernim regijama, a koje su interoperabilne s istovjetnim uslugama na svjetskoj razini, — ocjena i potvrda izvedivosti novih integriranih širokopojasnih komunikacijskih (IBC) mreža, kada je to potrebno za takve aplikacije i usluge, i poticanje međusobne povezanosti takvih mreža, — utvrđivanje i otklanjanje slabih točaka i nedostajućih veza kako bi se postigla učinkovita međupovezanost i interoperabilnost svih komponenti telekomunikacijskih mreža u Zajednici i na svjetskoj razini, s posebnim naglaskom na osnovne telekomunikacijske mreže navedene u Prilogu I. Članak 4. Širok raspon mjera za ostvarenje ciljeva definiranih u članku 2. obuhvaća: — odabir projekata od zajedničkog interesa kroz izradu programa rada, — aktivnosti koje za cilj imaju povećati svijest pojedinaca, gospodarskih subjekata i tijela uprave o koristi koju mogu imati od novih naprednih transeuropskih telekomunikacijskih usluga i aplikacija, — aktivnosti koje za cilj imaju potaknuti zajedničke inicijative korisnika i ponuđača za pokretanje projekata na području transeuropskih telekomunikacijskih mreža, a posebno IBC mreža, — podršku, putem metoda određenih Ugovorom, aktivnostima koje se odnose na ocjenu i potvrdu izvedivosti aplikacija, nakon čega slijedi njihova primjena, što se posebno odnosi na aplikacije od zajedničkog interesa, kao i poticanje javne/privatne suradnje, posebno kroz partnerstva, — poticanje pružanja i korištenja usluga i aplikacija za mala i srednja poduzeća i profesionalne korisnike, koji su izvor zapošljavanja i rasta, — poticanje međusobne povezanosti mreža, interoperabilnosti širokopojasnih usluga i aplikacija i infrastrukture koju one zahtijevaju, a posebno multimedijalnih aplikacija, kao i interoperabilnosti postojećih i širokopojasnih usluga i aplikacija. Članak 5. Transeuropske mreže na području telekomunikacijske infrastrukture razvijaju se u skladu s ovom Odlukom kroz realizaciju projekata od zajedničkog interesa. Projekti od zajedničkog interesa navedeni su u Prilogu I. Članak 6. U skladu s člancima 7. , 8. i 9. , projekti od zajedničkog interesa navedeni u Prilogu I. bit će određeni prema kriterijima navedenima u Prilogu II. Navedeni projekti imaju pravo na pomoć Zajednice u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2236/95 od 18. rujna 1995. o određivanju općih pravila za dodjelu financijske potpore Zajednice u području transeuropskih mreža (11). Članak 7. 1. Na temelju Priloga I. , a nakon konzultacija sa sektorskim subjektima i uzimajući u obzir ostale politike koje se odnose na transeuropske mreže, Komisija priprema program rada, koji se usvaja u skladu s postupkom određenim u članku 8. , a zatim poziva na podnošenje prijedloga. 2. Komisija provjerava je li projekte koji se odnose na državno područje neke države članice ta država članica i odobrila. Članak 8. 1. Komisija je odgovorna za provedbu ove Odluke. 2. U slučajevima navedenima u članku 9. stavku 1. , Komisiji pomaže odbor koji čine predstavnici država članica i kojim predsjedava predstavnik Komisije. Predstavnik Komisije odboru podnosi nacrt mjera koje treba poduzeti. Odbor donosi mišljenje o nacrtu u roku koji predsjedavajući određuje prema hitnosti pitanja. Mišljenje se usvaja većinom glasova u skladu s člankom 148. stavkom 2. Ugovora, kada se radi o odlukama koje Vijeće mora usvojiti na prijedlog Komisije. Glasovi predstavnika država članica u odboru ponderiraju se na način određen tim člankom. Predsjedavajući ne glasuje. Komisija usvaja predviđene mjere ako su one u skladu s mišljenjem odbora. Ako predviđene mjere nisu u skladu s mišljenjem odbora, ili ako nije usvojeno nikakvo mišljenje, Komisija bez odgode Vijeću podnosi prijedlog koji se odnosi na mjere koje je potrebno poduzeti. Vijeće donosi odluku kvalificiranom većinom. Ako Vijeće po isteku razdoblja od tri mjeseca od dana kada mu je predmet upućen na razmatranje ne poduzme nikakve mjere, Komisija usvaja predložene mjere. Članak 9. 1. Postupak utvrđen člankom 8. primjenjuje se na: — pripremu i ažuriranje programa rada iz članka 7. , — određivanje sadržaja poziva na podnošenje prijedloga, — određivanje projekata od zajedničkog interesa prema kriterijima utvrđenima u Prilogu II. , — određivanje dodatnih aktivnosti za pomoć i koordinaciju, — mjere za ocjenu provedbe programa rada na financijskoj i tehničkoj razini. 2. Komisija obavještava odbor, na svakom od svojih sastanaka, o napretku u provedbi programa rada. Članak 10. Ova Odluka primjenjuje se na digitalnu mrežu integriranih usluga (ISDN), ne dovodeći u pitanje Odluku 2717/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. Članak 11. Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi olakšale provedbu projekata od zajedničkog interesa u skladu s pravilima Zajednice. Eventualno potrebni postupci davanja odobrenja provode se što je prije moguće u skladu sa zakonima Zajednice. Članak 12. Ova Odluka ne dovodi u pitanje financijske obveze nijedne države članice ni Zajednice. Članak 13. Vijeće od slučaja do slučaja odobrava sudjelovanje trećih zemalja, a posebno zemalja koje su potpisale Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru ili su sa Zajednicom sklopile Sporazum o pridruživanju, i to u skladu s postupkom utvrđenim člankom 228. Ugovora, kako bi se omogućilo da doprinesu provedbi projekata od zajedničkog interesa i poticalo međusobnu povezanost i interoperabilnost telekomunikacijskih mreža, pod uvjetom da to ne podrazumijeva povećanje pomoći Zajednice. Članak 14. Svake tri godine Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvještaj o provedbi ove Odluke. Izvještaj sadržava ocjenu rezultata postignutih uz pomoć Zajednice na različitim projektima u odnosu na ukupne ciljeve, kao i procjenu socijalnog i društvenog učinka uvođenja aplikacija, nakon njihovog uvođenja. Uz taj izvještaj, Komisija podnosi i odgovarajuće prijedloge za reviziju Priloga I. ovoj Odluci na temelju tehničkih promjena i stečenog iskustva. Ako do 31. prosinca četvrte godine nije donesena nikakva odluka, smatra se da je Prilog I. prestao važiti, osim u slučaju poziva na podnošenje prijedloga koji su već objavljeni u Službenom listu Europskih zajednica prije tog datuma. Članak 15. Ova je Odluka upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 17. lipnja 1997. Za Europski parlament Predsjednik J. M. GIL-ROBLES Za Vijeće Predsjednik A. JORRITSMA LEBBINK (1)  SL C 302, 14. 11. 1995. , str. 23. i SL C 175, 18. 6. 1996. , str. 4. (2)  SL C 39, 12. 2. 1996. , str 20. (3)  SL C 129, 2. 5. 1996. , str. 32. (4)  Mišljenje Europskog parlamenta od 1. veljače 1996. (SL C 47, 19. 2. 1996. , str. 15. ), Zajedničko stajalište Vijeća od 21. ožujka 1996. (SL C 134, 6. 5. 1996. , str. 18. ) i Odluka Europskog parlamenta od 17. srpnja 1996. (SL C 261, 9. 9. 1996. , str. 59. ), Odluka Europskog parlamenta od 14. svibnja 1997. i Odluka Vijeća od 26. svibnja 1997. (5)  SL L 282, 24. 11. 1995. , str. 16. (6)  SL L 192, 16. 7. 1991. , str. 8. (7)  SL L 334, 22. 12. 1994. , str. 24. (8)  SL L 192, 16. 7. 1991. , str. 18. (9)  SL L 334, 22. 12. 1994. , str. 1. (10)  SL C 102, 4. 4. 1996. , str. 1. (11)  SL L 228, 23. 9. 1995. , str. 1. PRILOG I. UTVRĐIVANJE PROJEKATA OD ZAJEDNIČKOG INTERESA Transeuropske telekomunikacijske mreže otvorit će tržište Zajednice za nove aplikacije i usluge, koje će činiti temelj razvoja informacijskog društva. One su presudne za podršku napretku Zajednice, stvaranje novih radnih mjesta i jačanje gospodarske i društvene kohezije. Postoji općeprihvaćeni model koji se sastoji od tri sloja i koji se smatra najpodesnijim okvirom za opis transeuropskih telekomunikacijskih mreža. Radi se o sljedećim slojevima: — sloj aplikacija, preko kojih korisnici uspostavljaju interakciju s generičkim uslugama i osnovnim mrežama kako bi zadovoljili svoje profesionalne, obrazovne i društvene potrebe, — sloj generičkih usluga, koji čine kompatibilne generičke usluge i upravljanje tim uslugama. Podržavanjem zajedničkih zahtjeva aplikacija i izradom zajedničkih alata za razvoj i provedbu novih aplikacija, te usluge nadopunjuju aplikacije i istovremeno pomažu njihovu interoperabilnost, — sloj osnovnih mreža, koji omogućava fizički pristup mrežama, prijenosne i komutacijske elemente, uključujući i upravljanje mrežama i signalizaciju. Ti elementi omogućavaju međusobnu povezanost transeuropske mreže. Ova tri sloja čine povezanu strukturu, u kojoj dva donja sloja – generičke usluge i osnovne mreže – podržavaju aplikacije. Aplikacije ne mogu biti ponuđene ako ne postoji jedan od druga dva sloja, međutim, svaki sloj trebao bi biti dovoljno otvoren da podrži bilo koji element sloja koji mu je neposredno nadređen. U tom kontekstu, projekte od zajedničkog interesa treba utvrditi na temelju njihove operativne sposobnosti da podrže ciljeve utvrđene ovom Odlukom. U sljedećim poglavljima za svaki sloj transeuropskih mreža navedeni su projekti od zajedničkog interesa, koji moraju biti određeni u skladu s člankom 9. i postupkom određenim u članku 8. 1. Aplikacije Aplikacije će morati uzeti u obzir jezične zahtjeve i trebat će biti interoperabilne kako bi korisnici u cijeloj Zajednici od njih imali najveću moguću korist. Kada je to moguće, aplikacije uzimaju u obzir posebne potrebe manje razvijenih i manje naseljenih regija. Aplikacije moraju biti namijenjene najširim skupinama korisnika i omogućiti pristup građana uslugama od zajedničkog interesa. Za potrebe invalida u obzir moraju biti uzeti posebni zahtjevi, i to u početnom stadiju planiranja projekata i u odnosu na pristup uslugama. Projekti od zajedničkog interesa za aplikacije su: — Mreža za sveučilišta i istraživačke centre: potrebno je uspostaviti naprednu transeuropsku mrežu koja podržava multimedijalne aplikacije, povezujući sveučilišta i istraživačke centre po cijeloj Europi, s otvorenim pristupom njihovim knjižnicama. — Obrazovanje i obuka na daljinu: napredne usluge obrazovanja i obuke na daljinu trebale bi biti dostupne školama, fakultetima, poduzećima i pojedincima. Na području Zajednice potrebno je osnovati centre koji će biti dostupni na daljinu i pružati nastavno gradivo i usluge obuke za mala i srednja poduzeća, velike tvrtke, obrazovne sustave i tijela javne uprave. Potrebno je razviti nove pristupe svim važnim aspektima obrazovanja i obuke i usavršavati ih kako bi se omogućio prijelaz u informacijsko društvo. — Zdravstvena telematika: potrebno je uvesti transeuropske mreže i aplikacije koje se temelje na zajedničkim standardima, a koje bi na razini Zajednice povezale sve partnere u zdravstvenom sektoru, a posebno liječnike opće prakse, bolnice i zavode za javno zdravstvo. — Prometna telematika: transeuropske telekomunikacijske mreže treba u potpunosti iskoristiti za uvođenje korisnički orijentiranih usluga na području logističke podrške za sektor prometa i razvoj usluga s dodanom vrijednosti, kao što su informacijske usluge, usluge integriranog plaćanja i rezervacije, planiranje i vođenje puta, i upravljanje teretom i voznim parkom. Osim toga, potrebno je obuhvatiti i telematske usluge koje se odnose na prijevoz u gradovima, uzimajući u obzir zahtjeve normizacije i interoperabilnosti. Uvođenje ovih usluga na temelju naprednih fiksnih i mobilnih telekomunikacijskih mreža trebalo bi omogućiti, kad god je to moguće, potrebnu komplementarnost i interoperabilnost s transeuropskim prometnim mrežama. — Telematika u službi okoliša: transeuropske mreže mogu znatno doprinijeti praćenju okoliša i njegovim upravljanjem, uključujući i upravljanje u izvanrednim situacijama. Taj je doprinos moguć kroz uspostavu sustava informacija koji prikupljaju podatke o okolišu i čine ih dostupnim nadležnim tijelima, i uspostavu pouzdanih komunikacijskih sustava koji podržavaju intervencije u izvanrednim situacijama. — Rad na daljinu: razvoj rada na daljinu (u satelitskim uredima i po mogućnosti kod kuće), kojeg podržavaju napredni telekomunikacijski sustavi, pomoći će u uvođenju novih oblika fleksibilnosti u smislu mjesta gdje se posao obavlja i načina na koji je posao organiziran. Decentralizacijom poslovnih aktivnosti, rad na daljinu može pomoći i u smanjivanju posljedica koje po okoliš ima svakodnevno putovanje u populacijska središta. Razvoj rada na daljinu može se poticati provođenjem projekata koji pojedinačne telematske alate stavljaju na raspolaganje zaposlenicima koji rade na daljinu, kao i osnivanjem središta za rad na daljinu za zaposlenike na daljinu. Posebnu pažnju treba posvetiti procjeni i uzimanju u obzir posljedica koje ove aplikacije imaju po društvo. — Telematske usluge za mala i srednja poduzeća: projekti od zajedničkog interesa podržat će korištenje transeuropskih telekomunikacijskih aplikacija i usluga od strane malih i srednjih poduzeća, s vezama prema tijelima vlasti, gospodarskim udruženjima, potrošačima, strankama i dobavljačima, uključujući informacijske usluge i elektroničko poslovanje. Potrebno je podizati opću razinu svijesti malih i srednjih poduzeća o rješenjima koja se temelje na telematici. — Elektronički javni natječaji: potrebno je uspostaviti transeuropsku mrežu za elektroničko javno natjecanje, koje bi se temeljilo na elektroničkim procedurama za dodjelu ugovora koji se odnose na tijela javne uprave i dobavljače u Zajednici. — Gradski informacijski autoputovi: potrebno je poticati stvaranje mreža i usluga koje povezuju kućanstva, poduzeća, društvene ustanove i tijela uprave, i omogućuju pristup on-line multimedijalnim informacijskim, obrazovnim, kulturnim, zabavnim i turističkim uslugama na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini i na razini Zajednice. Potrebno je poticati povezivanje gradskih i regionalnih mreža. — Bibliotekarske usluge: potrebno je stvoriti napredne transeuropske mreže usluga koje uključuju sve vrste knjižnica (nacionalnih, sveučilišnih, istraživačkih, javnih, itd. ) kako bi se omogućio učinkovit pristup skladištu organiziranog znanja i kulturnog bogatstva u knjižnicama na cijelom području Zajednice, a kako bi se podupro gospodarski, društveni, obrazovni i kulturni život Zajednice. — Telematske usluge za tržište rada: potrebno je uvesti mrežne usluge, kao što su baze podataka o poslovima, kako bi se podržalo promjenjivo tržište rada u Zajednici i pokušao riješiti problem nezaposlenosti. — Kulturno i jezično naslijeđe: potrebno je pokrenuti inicijative kojima bi se poticalo očuvanje i pristup europskom kulturnom i umjetničkom naslijeđu, pokazale mogućnosti informacijske infrastrukture u poticanju kreativnih napora i podupro razvoj lokalnog sadržaja na lokalnim jezicima i njegova distribucija. 2. Generičke usluge Projekti od zajedničkog interesa za mreže generičkih usluga su: — Izrada operativnih transeuropskih generičkih usluga, što bi posebno trebalo obuhvatiti elektroničku poštu, sustave za prijenos datoteka, on-line pristup elektroničkim bazama podataka, i video usluge. Kako postoji hitna potreba za uvođenjem tih transeuropskih generičkih usluga, one će koristiti postojeće ili nove mreže, bilo fiksne ili mobilne, kao i već postojeće mogućnosti za pristup korisnika. Te generičke usluge trebaju uključivati elemente usluga koji već funkcioniraju na razini Zajednice, kao što su direktoriji, kliring, identifikacija, sigurnost podataka i informacija, čuvanje i plaćanje intelektualnog vlasništva, transeuropski „kiosk” i pomoć za mrežnu navigaciju, usluge koje omogućavaju pristup građanima, usluge plaćanja, itd. — Stalno širenje generičkih usluga u smjeru nastanka multimedijalnog okruženja. Te će usluge krajnjim korisnicima omogućiti pristup multimedijalnim uslugama, a mogu obuhvaćati, među ostalim, multimedijalnu poštu, brzi prijenos datoteka i video usluge, uključujući video usluge na zahtjev. Potrebno je poticati korištenje ovih multimedijalnih usluga od strane poduzeća i fizičkih osoba, kao što je potrebno poticati i integraciju novih elemenata usluga kao što su automatsko prevođenje, prepoznavanje govora, grafička korisnička sučelja, inteligentna sredstva i alati za interakciju i personalizaciju korisnika. — Uvođenje nevlasničkog digitalnog potpisa kao temelja za otvorenu ponudu usluga i mobilnost korištenja: generičke usluge počivat će na velikom broju komplementarnih i konkurentnih davalaca usluga. Otvorena ponuda usluga i mobilnost korištenja bit će od presudne važnosti i zahtijevat će uvođenje elektroničkih imena (digitalnih potpisa), koji će omogućiti opću dostupnost i podršku za zaštitu privatnosti. 3. Osnovne mreže Projekti od zajedničkog interesa za osnovne mreže su: — Digitalne mreže integriranih usluga na razini Europe: iz razloga komercijalne i tehničke transeuropske dostupnosti, ISDN je danas najpodesnija digitalna komutirana osnovna mreža koja može podržati nove usluge i aplikacije. Njezin trenutačni razvoj čini je prilikom za Europu, a njena prodaja i rasprostranjenost bit će opravdani uvođenjem ovih novih usluga i aplikacija na europskoj razini. Međutim, treba imati na umu da je ISDN samo prvi korak i da će se razvijati dok ne postane samo jedno od sredstava za korisnički pristup širokopojasnim osnovnim uslugama. Posebna pozornost treba biti posvećena otklanjanju preostalih nedostataka kako bi se postigla učinkovita interoperabilnost usluga. — Komercijalno uvođenje asinkronog prijenosa (ATM) i ostalih IBC mreža: ovo područje mora biti od najvećeg zajedničkog europskog interesa. — Međudjelovanje postojećih i IBC mreža: postojeće mreže (za fiksne, mobilne i satelitske usluge) trebaju biti međusobno povezane i djelovati međusobno, kao i s mrežama za brzi prijenos koje se temelje na ATM-u, kako bi ponudile najbolja gospodarska rješenja za različite situacije koje će nastajati u procesu nastanka informacijskog društva. To je pitanje od temeljne važnosti za razvoj IBC mreže, a posebno je važno za mala i srednja poduzeća, kao i za profesionalne i privatne korisnike. — Razvoj fiksnih, mobilnih i satelitskih mreža s ciljem podržavanja gore opisanih aplikacija i usluga. 4. Projekti od posebne važnosti Neki od ovih projekata od zajedničkog interesa od posebne su važnosti za razvoj informacijskog društva. To su generičke usluge, aplikacije od zajedničkog interesa koje se odnose na obrazovanje i obuku na daljinu, kulturno naslijeđe, usluge za mala i srednja poduzeća i telematika za sektor prijevoza, okoliš i zdravstveni sustav. Pozivi na prikupljanje prijedloga za projekte od posebne važnosti ili za kombinacije tih projekata bit će u pravilu objavljivani najmanje jedanput godišnje. Komisija u vezi s tim pitanjem obavještava Parlament. 5. Dodatne aktivnosti za podršku i koordinaciju Osim podrške projektima od zajedničkog interesa, Komisija treba poduzeti mjere kako bi stvorila odgovarajuće okruženje. Te će mjere doprinijeti ostvarenju konsenzusa i usklađenim naporima u vezi s nacionalnim i regionalnim aktivnostima koje za cilj imaju poticanje i promicanje novih aplikacija i usluga, u skladu s provedbom programâ na drugim područjima, kao i razvoju IBC mreža. Te će aktivnosti obuhvaćati i konzultacije s europskim tijelima za normizaciju i strateško planiranje, i koordinaciju s aktivnostima koje se financiraju različitim financijskim instrumentima Zajednice. To uključuje: — razvoj specifikacije ciljeva i ostvarenje tih ciljeva. Te će specifikacije sektorskim akterima pomagati u donošenju ispravnih odluka o ulaganju, — definiranje sredstava za pristup IBC mrežama na tri navedena sloja, — utvrđivanje zajedničkih specifikacija na temelju europskih i svjetskih normi, — unapređivanje suradnje između sektorskih aktera, a posebno novih i rascjepkanih operatera, kao što su operateri kablovske televizijske mreže, i unapređivanje suradnje s korisnicima, — koordinacija aktivnosti poduzetih u skladu s ovom Odlukom sa srodnim programima na razini Zajednice i nacionalnim programima. PRILOG II. KRITERIJI ZA SPECIFIKACIJU PROJEKATA OD ZAJEDNIČKOG INTERESA Projekti od zajedničkog interesa bit će izabrani između projekata koje će zainteresirani sektorski akteri predložiti nakon objave poziva, kao što je određeno člankom 7. , a na temelju njihove podudarnosti s ciljevima i prioritetima određenima člancima 2. i 3. Ti projekti moraju biti nadnacionalni u smislu da su zamišljeni tako da zadovoljavaju potrebe koje postoje u različitim državama članicama. Oni će se u pravilu provoditi u nekoliko država članica, ali će njihova provedba u samo jednoj državi članici biti odobrena ako to doprinosi širem transeuropskom interesu. Osim toga, u obzir će se uzeti gospodarski i financijski kriteriji navedeni u Uredbi (EZ) br. 2236/95. Ti su kriteriji, koji će se primjenjivati u okviru navedene Uredbe za donošenje odluka o dodjeli financijske pomoći za određeni projekt, sljedeći: — moguća gospodarska održivost projekta, koja treba biti zajamčena, — zrelost projekta, — poticajni učinak intervencije Zajednice na javno i privatno financiranje, — solidnost financijskog paketa, — izravni ili neizravni društveno-gospodarski učinci, posebno na zapošljavanje, — posljedice za okoliš, — usklađivanje vremenskog okvira za različite dijelove projekta, posebno kod prekograničnih projekata