title: REGOLAMENTO (CE) N. 1105/97 DELLA COMMISSIONE del 18 giugno 1997 che modifica le restituzioni all'esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: 97/406/EG: Beschikking van de Commissie van 18 juni 1997 tot machtiging van de lidstaten om zaad van haver (Avena sativa) en gerst (Hordeum vulgare) dat niet aan de eisen van Richtlijn 66/402/EEG van de Raad voldoet, tijdelijk tot de handel toe te laten

eurovoc_concepts:
Finland
derogation from EU law
marketing standard
oats
product quality
seed

formats: html pdfa1b print


title: Meddelande från kommissionen - Att främja lärlingsutbildning i Europa

eurovoc_concepts:
apprenticeship
job creation
vocational education
vocational training
young worker

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 18. 06. 1997 KOM(97) 300 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Att främja lärlingsutbildning i Europa 1. Lärlingsutbildning leder in i arbetslivet En mångfald av lärlingsutbildningssystem i Europa Lärlingsutbildningssystemen i Europa är många och av olika slag, och skiljer sig vad gäller målgrupper, organisation, flexibilitet, nivå, inblandade aktörer och erkännande av examensbevis. Det finns också stora skillnader i deltagarnivå, vilket bland annat återspeglar skillnader i status och vikten av lärlingsutbildning inom medlemsstaternas grundläggande utbildning. Till exempel i Tyskland, Danmark och Österrike är lärlingsutbildningen omfattande och andelen deltagare utgör mellan 3 och 6% av den sammanlagda arbetskraften. Detta är ungefär 20 gånger mer än i länder som Belgien, Grekland eller Portugal, med andelen deltagare på mellan 0,2 och 0,3%. Gemensamma egenskaper i lärlingsutbildning Lärlingsutbildning är en form av grundläggande yrkesutbildning som syftar till att ge unga människor färdigheter som kan underlättar övergången till yrkeslivet. Eftersom den förenar teoretisk utbildning med praktisk arbetserfarenhet utgör den ett värdefullt alternativ till mer akademiska studier. Naturligtvis är det en stor fördel att den leder till en erkänd examen. Lärlingsutbildning är en nyckel till att förbättra sysselsättningsutsikterna för ungdomar Vid sitt möte den 21-22 juni 1996 i Florens bad Europeiska rådet kommissionen att genomföra en undersökning om "lärlingsutbildningens roll i främjandet av nya arbetstillfällen". Önskemålet var ett uttryck för stats- och regeringschefernas engagemang för att genom utbildning kämpa mot ungdomsarbetslösheten, särskilt bland ungdomar under 25 år, vilken för närvarande ligger kring 20%. Utredningen1 visar att ett ökat främjande av lärlingsutbildning kan utgöra ett svar på till sysselsättning i den detta problem. Lärlingsutbildning ökar möjligheterna utsträckning att arbetslösheten bland ungdomar som med framgång avslutat en lärlingsutbildning tenderar att ligga under genomsnittet. I undersökningen presenteras ett stort antal exempel på lyckad övergång från skola till arbete. I det irländska lärlingssystemet till exempel rapporteras anställningssiffror på 95 till 100%. I Österrike har före detta lärlingar den kortaste genomsnittliga arbetslöshetstiden jämfört med andra arbetslösa ungdomar. För fd. lärlingar utgör den genomsnittliga perioden 60 dagar, medan den stiger till mellan 80 och 100 dagar för ungdomar med annan utbildning. Vikten av arbetserfarenhet i ett företag bekräftas också för de nya tyska delstaterna. Direkt efter avslutad utbildning fick tre fjärdedelar av de lärlingar som hade fatt sin utbildning inom ett företag anställning, medan 19% var arbetslösa. När yrkesutbildningen hade skett utanför företag, fick 1 The Role of Apprenticeship in Enhancing Employabilily and. Job Creation: The significance of apprenticeship training för (he labour marker - ("Lärlingsutbildningens roll i främjandet av möjligheter till sysselsättning och skapandet av arbetstillfällen: lärlingsutbildningen betydelse för arbetsmarknaden") - nederländska ekonomiska instituttet för Europeiska kommissionen, april 1997. - 2- endast 27% anställning ocli nästan 70% var arbetslösa. 15 månader senare hade 50% hittat ett arbete och 23% var arbetslösa, medan siffrorna för den förslå gruppen som hade utbildats pa förelag var 71% mot 8% Det europeiska bidraget till reform Förbättringar av lärlingsutbildning har ofta varit möjliga tack vare ekonomiskt stöd från Europeiska gemenskapen inom ramen för Europeiska socialfonden. Mer än 20% av fondens 47 000 miljoner ecu för tiden 1994-1999 är avsedda för unga arbetslösa och deras inträde på arbetsmarknaden. Centrala EG-program är Ungdomsstart och Leonardo da Vinci, i vilka pilotprojekt och praktik i andra länder bidrar till att förbättra kvaliteten. Syftet med sådana insatser är att främja utbytet av goda rutiner i hela Europa och sprida nyskapande redskap av hög kvalitet. Vägen framåt Syftet med detta dokument är att belysa egenskaperna i en lärlingsutbildning av god kvalitet som bidrar till att ungdomar lättare finner arbete. Ett antal citerade initiativ i medlemsstaterna syftar till att ge exempel pä goda lösningar till hur lärlingsutbildning kan göras mer attraktiv och bättre anpassad till förändringar i mönster och verksamhet i näringslivet. av Slutligen föreslår kommissionen fem nycklat till en mer effektiv lärlingsutbildning för att, med beaktande en subsidiaritetsprincipen, lärlingsutbildning av kvalitet i Europa och riktlinjer för insatser som bör göras såväl på nationell som på gemenskapens nivå. Det är dock viktigt att tänka på att de stora skillnaderna mellan institutionella strukturer som de olika sociala och ekonomiska situationerna i medlemsstaterna. Därför bör tillämpningen av de riktlinjer för insatser som anges nedan klart anpassas till den nationella situationen. lärlingsutbildningar återspeglar såväl olika ytterligare utveckla 2. Dynamiska reformer med liknande målsättning I flera medlemsstater är lärlingsutbildningen föremål för betydande reformer som syftar till att höja kvaliteten på systemen och göra dem mer attraktiva, samt anpassa dem till förändringar i näringslivet och till arbetsmarknadens behov. Analyserna av dessa reformer som illustreras med exempel visar att medlemsstaterna försöker: • Minska klyftan mellan skolor och arbetsplatser Sverige Det finns ingen lärlingsutbildning som sådan, men sedan 1992 motsvarar utbildning på arbetsplatsen minst 15% av den totala undervisningstiden på alla yrkeslinjer på gymnasiet. Rådgivande organ med företrädare för skolor, fackföreningar och näringslivet spelar en viktig roll i tillhandahållandet av praktik, inköp av utrustning och förberedelse av handledare. Finland Lärlingsutbildningens ställning jämfört med andra utbildningsformer har förbättrats genom lagstiftning som trädde i kraft 1993. Utbildningen är flexibel, anpassad till företagens och de enskildas behov, leder till samma yrkeskvalifikationer som skolutbildning och ger möjligheter till vidareutbildning. Från bara 4 000 lärlingar på 1970-talet har antalet ökat till 18 000 år 1996, och det förväntas att lärlingarna skall utgöra 16% av alla deltagare i grundutbildning och omskolning är 2000. • Att komma närmare marknadens behov 1988 har decentralisering medfört Spanien Sedan och ökad reaktionsförmäga när det gäller behoven inom vissa sektorer och hos lokala industriföretag. Praktik på arbetsplatser är införlivad med yrkesutbildning på heltid i form av obligatoriska tremånaders praktikperioder. Praktikplatser förhandlas mellan lokala företag, fackföreningar och skolor. flexibilitet större Luxemburg Arbetsmarknadens parter arbetar tillsammans i yrkeskammare. De ansvariga för en viss sektor beslutar tillsammans med arbetsmarknadsministeriet för vilka yrken det bör finnas lärlingsutbildning, de fastställer den praktiska sidan av arbetspraktiken, hjälper till att förbereda teoretiska yrkeskurser, fastställer formen för avgångsexamen och tillsammans med ministeriet utfärdar de avgångsbetygen. Portugal Sedan Institutet för Sysselsättning och yrkesutbildning, som består av tre parter, och dess regionala centrum inrättades, har arbetsmarknadens parter spelat en allt större roll i yrkesutbildningen. De medverkar i samordning och förvaltning av erkännande, främjande av yrkesutbildningsprogram. av verksamhet yrkesutbildning organisation inom och • Att främja flexibilitet och rörlighet Tyskland Behovet av kvalifikationer hellre än endast färdigheter erkändes redan i slutet på 1970-talet. Sedan dess har det lagts mer vikt på överförbara kunskaper som färdighet att planera, hantera metoder, tänka i system och utveckla färdigheter för social kommunikation, ansvarskänsla och kritiskt tänkande. Med tanke på den höga nivå av rörlighet på arbetsmarknaden i Tyskland har dessa förändringar tillfört högre flexibilitet. Danmark Sedan 1992 tillåter dansk lagstiftning att ungdomar som deltar i grundläggande yrkesutbildning tillbringar praktikperiodcr utomlands som en del av utbildningen. Medel tillhandahålls genom arbetsgivarnas ersättningssystem för att finansiera praktikanternas högre kostnader under vistelsen utomlands. • Att kämpa mot social utslag ning Italien Man har utarbetat och gett juridisk status till avtal om yrkesutbildning och anställning för att uppmuntra arbetsgivare att utbilda ungdomar mellan 15 och 29 år (32 för kvinnor) med särskild tonvikt på dem som har blivit utslagna. Avtalen kan förnyas, vanligtvis efter 24 månader. Mer än en halv milion ungdomar omfattas nu av sådana avtal. • Att höja den akademiska nivån på examensbevis för lärlingar Frankrike En reform från 1987 har lett till att man utvidgat kurser som förbereder examina på högre nivå, däribland för ingenjörer. Detta har bidragit till att utvidga skalan av mottagande företag och skapa intresse i nya sektorer för kontrakt av denna typ. År 1992 deltog cirka 25 000 lärlingar i lärlingsutbildning som ledde till en högre nivå. Är 1995 hade detta antal stigit till nästan 60 000. Nederländerna I den nederländska lärlingsutbildningen kan man nu erhålla examensbevis på tre nivåer. De som läser den traditionella kursen på första nivån far tillträde till andra och tredje nivån. Detta är ett nödvändigt svar på nya kunskapskrav som nu inom vissa sektorer är avsevärt högre än tidigare. På senare år har ungefär 40% av deltagarna genomgått en kurs på andra eller tredje nivån. • Att ge lärlingar tillträde till högskoleutbildning Förenade kungariket Arbetsmarknadens parter är överens om målet för en politik som uppmuntrar övergång, där det är lämpligt, från lärlingsutbildning {Modern Apprenticeship) till högskoleutbildning. En bakgrund med Modern Apprenticeship erkänns av högskolornas antagandemyndigheter som berättigande till tillträde till högskolan. Österrike Ett lagförslag till Berufsreifeprufung, ett inträdesprov till högskolan, har redan fastställs av arbetsmarknadens parter och regeringen. Det är även föremål för ett projekt som får gemenskapsstöd genom Leonardo da Vinci. 3. Fem nycklar till en mer effektiv lärlingsutbildning Nyckel nr I: Utvidga och utveckla nya former av lärlingsutbildning Mål: att utvidga och utveckla nya former av lärlingsutbildning genom att utöka antalet utbildningsplatser, använda ny teknik för distansundervisning och utveckla utbildning i tillväxtsektorer och för nya yrken. relativt sektorer med Fastän det finns klara undantag är lärlingsutbildningen allmänt sett överrepresenterad som byggbranschen, i fordonsreparation och frisörsyrket. Den syns inte särskilt i tjänstesektorn, och där den finns är det alltför ofta på områden med lägsta tillväxttakt. Det finns också tecken på att lärlingar är sällsynta i sektorer med mest nyskapande verksamhet, till exempel hela sektorn för informationstjänster. låga utsikter tillväxt, för Fördelningen av yrkesutbildning över en bred skala av näringslivets sektorer berör även den små och medelstora företagen, vars roll i skapandet av sysselsättning är mycket viktig och vars deltagande i lärlingsutbildning är väsentlig för dess framtida existens. I Tyskland till exempel finns mer än hälften av praktikanterna på företag med färre än 50 anställda. Den utsträckning i vilken företag erbjuder praktikplatser har en direkt koppling till den ekonomiska cykeln. Under lågkonjunktur blir kostnaden för företagen för att utbilda lärlingar och bekosta dem en avgörande fråga. I detta sammanhang är det viktigt att utnyttja de möjligheter som den nya informationstekniken till kostnadseffektiviteten i lärlingsutbildning genom att man tillhandahåller teoretiska kunskaper genom distansundervisning och Internet och på så sätt minska fysisk närvaro i skolan. erbjuder. Användningen av telematik kan bidra lärlingsutbildningen skall vara attraktiv är dess status För att inom hela utbildningssystemet avgörande. Ungdomar uppmuntras att delta när de är övertygade om att lärlingsutbildningen verkligen kan ge dem bättre chanser till arbete. Detta innebär att lärlingsutbildningen bör erbjuda högre kvalifikationer, leda till utbildning på högre nivå och ha lika hög status inom utbildningssystemet. Förslag till insatser: • Medlemsstaterna bör fortsätta sin ansträngningar att skapa ekonomiska incitament för att företag skall tillhandahålla ytterligare utbildningsplatser. I detta samband bör man ta hänsyn till små och medelstora företag och deras viktiga roll i lärlingsutbildning. • Förutom ekonomiska incitament bör medlemsstaterna söka att öka företagens engagemang i lärlingsutbildningen genom mer flexibla juridiska ramar, en utvidgning av kvalifikationer mot högre nivåer samt en fokusering på nya yrken. • De möjligheter som multimediaverktyg erbjuder lärlingar bör undersökas ytterligare för att tas tillvara pä bästa sätt. Kommissionen kominer all utföra en lùiiopa-omfatlande kvalitativ översikt med fokusering på företagens roll i lärlingsutbildning. Översikten syftar till att fastställa bästa lösningar och viktiga åtgärder för innovationer samt faktorer som kan bidra till att fler företag förbinder sig att tillhandahålla praktikplatser. Nyckel nr 2: Höja kvaliteten pä tärlinusutbädning Mål: att höja kvaliteten pä lärlingsutbildning vad gäller undervisningsmetodik, innehåll och organisation för att finna en jämvikt mellan teori och praktik på arbetsplasten, och mellan företagens och de enskildas behov. Ett mer komplicerat arbetssystem kräver att arbetstagare kommunicerar, arbetar i lag, reagerar flexibelt och tar initiativ till att lösa problem. Genom sin natur (en kombination av lärlingsutbildningen avsevärd potential för att utrusta personer för att uppfylla dessa krav. teori och arbetserfarenhet) har Konkret erfarenhet av situationer i det verkliga livet ger mening och vikt till utbildningsmiljön som i sin tur ökar motivering och effektiv inlärning. En kombinerad närvaro i skolan och på företag är dock inte tillräcklig om man inte integrerar utbildningsinnehållet. Detta kräver ett nära samarbete och samspel mellan företag och utbildningssystem och, vilket är avgörande, kvalificerade utbildare (handledare) på arbetsplatsen. Fastän det är viktigt med en snabb övergäng från utbildning till arbetsliv, bör lärlingssystemen också erkänna att den enskilde förblir anställningsbar pä långsikt om färdigheterna kan överföras och uppdateras regelbundet. För att åstadkomma detta måste systemet tillhandahålla de nyckelkunskaper som utgör de viktigaste grunderna för livslångt lärande. Förslag till insatser: • Medlemsstaterna bör anpassa läroplaner så att klyftorna mellan grund- och fortbildning minskas. Viktiga som höjer allmänbildningen och ger sociala färdigheter samt andra färdigheter som är gemensamma för en bred skala av yrken. Dessa skulle utgöra grunden för livslångt lärande och främja långsiktiga anställningsperspektiv inslag är bland annat kurser • Kommissionens kommer att bidra med att i Leonardo da Vinci-programmet lägga större tonvikt vid främjandet av kvalitativa förbättringar i lärlingsutbildning genom utbyte av utbildare och handledare samt andra relevanta aktörer i företag och utbildningsanstalter. Nyckel nr 3. Främja rörlighet för lärlingar Mål: Att ge lärlingsutbildningen en europeisk dimension genom att främja rörlighet för lärlingar och erkännande av praktikperioder i andra medlemsstater. I vissa Lärlingarnas ställning varierar mycket. länder grundas den pä ett yrkesutbildningsavtal som liknar ett avta! om arbete, i andra länder, där systemen ligger närmare skolan, betraktas lärlingar som studerande. Dessa skillnader hindrar rörligheten över gränserna och erkännandet av genomgången yrkesutbildning i en annan medlemsstat. Detta är synnerligen viktigt eftersom det i allt högre grad behövs en mångsidig arbetsstyrka för att till fullo kunna utnyttja de allt större möjligheter som den inre marknaden och globaliseringen av ekonomin erbjuder. UKJ Förstag till insatser: • Att främja lärlingsutbildning med en europeisk dimension. Kommissionen förbereder ett förslag om utveckling av ett gemensamt juridiskt ramverk för att främja lärlingsutbildning i Europa. Vid översynen av Leonardo da Vinci-programmet kommer kommissionen att lägga särskild vikt vid ett lärlingar enligt Sokrates/Erasmus-principerna. rörlighet system för för Kommissionen och medlemsstaterna bör stödja och främja möjligheter till rörlighet genom ett system för insamling, samordning och tillhandahållande av uppgifter om möjligheter till praktik utomlands, särskilt inom EURES-systemet. Nyckel nr 4: Engagera arbetsmarknadens parter Mål: att i så stor utsträckning som möjligt engagera arbetsmarknadens parter i främjandet och utvecklingen av lärlingsutbildning. Arbetsmarknadens parter har en avgörande roll när det gäller att säkerställa att lärlingsutbildningen blir en framgångsrik merit på arbetsmarknaden, genom att de erkänner dess utbildningsbevis, anpassar läroplanerna till ny utveckling och tillhandahåller praktikplatser i alla slags företag. I vissa länder deltar arbetsmarknadens parter i lagstiftning, fastställande av riktlinjer och administration genom att utarbeta kursinnehåll, övervaka och erkänna utbildningen. Parternas att lärlingsutbildningen skall fa den nödvändiga status och således bli attraktiv, och dessutom för att systemen i högre grad skall kunna reagera på ny utveckling. engagemang förmodligen avgörande för är Förslag till insatser : • Kommissionen och medlemsstaterna bör upprätta nätverk av pilotprojekt för att sektorer och ge främja arbetsmarknadens parter en ansvarsfull roll i arbetet med dessa nätverk. i växande och nyskapande lärlingsutbildning Att främja diskussioner om lärlingsutbildning inom den sociala dialogen genom att särskilt betona yrkesutbildning i nya sektorer och genom att säkerställa en tillräcklig tillgång på praktikplatser. Detta ämne kommer att beröras för första gången i samband med den diskussion om "tillträde till färdigheter" som kommissionen kommer att starta i höst. - 8- Nyckel nr 5. Mot verkliga strategier inoitt lärlingsntbildnin Mål: att främja utbytet av goda lillhandahälla alla berörda (beslutsfattare, ansvariga, arbetsmarknadens parter, skolor och utbildningsanoidnaie samt företag) indikatorer för att de skall kunna övervaka utvecklingen av lärlingsutbildning i Europa och utarbeta verkliga strategier. lösningar och Medlemsstaternas ansträngningar för att reformerna lärlingsutbildningen är tecken på beslutsamhet och dynamism. Skillnaderna mellan system och terminologi far dock inte hindra sökandet efter gemensamma angreppssätt på gemensamma problem. Förslag till insatser: • Kommissionen skulle med hjälp av medlemsstaterna kunna utarbeta regelbundna rapporter om lärlingsutbildning i medlemsstaterna med en gemensam definition, konsekvent klassificering och väsenHiga uppgifter för att man skall kunna jämföra de olika systemen. • I samarbete med medlemsstaterna skulle kommissionen kunna fastställa ett benchmarkning-system för lärlingsutbildning, bland annat i samband med den benchmarking i ungdomsfrågor som pågår i Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad. Dessa uppgifter skulle bidra till att stimulera debatten mellan alla inblandade och att finna nya strategier för fr?. mjande och utveckling. - 9- ISSN 1024-4506 KOM(97) 300 slutlig DOKUMENT SV 05 16 04 Katalognummer : CB-C0-97-323-SV-C ISBN 92-78-21812-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: WRITTEN QUESTION No. 2020/97 by Iñigo MÉNDEZ DE VIGO to the Council. Cohesion Fund

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
aid system
development aid
economic and social cohesion
economic disparity
less-favoured region

formats: html pdf print

text: C 117/4 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 16. 4. 98 Esimerkiksi suuri osa Espanjan osuudesta koskee Puertollano IGCC -hanketta, jonka 50 miljoonan ecun tuen jakavat vaihtelevassa ma¤a¤rin useat muut maat. Kaivoksista louhitun kivihiilen tuotantokustannukset ja¤senmaissa, joissa on kyseisentyyppista¤ teollisuutta, ovat seuraavat: Saksa Espanja Ranska Yhdistynyt kuningaskunta Ecua/tuotantotonni 159 133 126 43 (98/C 117/04) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1990/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Caroline Jackson (PPE) (30. toukokuuta 1997) Aihe: Tiedot Wiltshiren kreivikunnalle myo¤nnetyn EY:n tuen ma¤a¤ra¤sta¤ kesa¤kuusta 1994 la¤htien Voiko komissio ilmoittaa Yhdistyneessa¤ kuningaskunnassa sijaitsevalle Wiltshiren kreivikunnalle myo¤nnetyn yhteiso¤n tuen kokonaisma¤a¤ra¤n kesa¤kuusta 1994 la¤htien seuraavien ohjelmien ja rahaston nimissa¤: 1. Euroopan sosiaalirahasto 2. Nelja¤s tutkimuksen puiteohjelma 3. Yhteiso¤n ympa¤risto¤- ja energiaohjelmat 4. EMOTR › ohjaus- ja tukiosasto 5. Muut yhteiso¤n ohjelmat. Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama ta¤ydenta¤va¤ vastaus (17. lokakuuta 1997) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio la¤hetta¤a¤ sen suoraan arvoisalle parlamentin ja¤senelle ja parlamentin pa¤a¤sihteeristo¤lle. Koska arvoisa parlamentin ja¤sen on ilmoittanut kysymyksen olevan ta¤rkeysja¤rjestyksessa¤ ensisijainen, komissio muistuttaa, etta¤ parlamentin tyo¤ja¤rjestyksen mukaan ensisijaisiin kysymyksiin on vastattava viipyma¤tta¤ joutumatta kuitenkaan suorittamaan yksityiskohtaisia tutkimuksia. (98/C 117/05) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2020/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) (18. kesa¤kuuta 1997) Aihe: Koheesiorahasto Ministerineuvoston nykyinen puheenjohtaja ilmoitti 14. toukokuuta 1997 pidetyssa¤ Euroopan parlamentin ta¤ysistunnossa, etta¤ ta¤lla¤ hetkella¤ ei voida ottaa kantaa koheesiorahaston toiminnan jatkamiseen rahoitusna¤ky- missa¤ vuoden 1999 ja¤lkeen