title: Az Európai Parlament és a Tanács 1336/97/EK határozata (1997. június 17.) a transzeurópai távközlő hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról

text: 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 141 31997D1336 L 183/12 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 7. 11. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1336/97/EK HATÁROZATA (1997. június 17. ) a transzeurópai távközlő hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget különösen annak 129d. cikke első bekezdésére, létrehozó szerződésre és tekintettel a Bizottság javaslatára (1), sa létfontosságú a vállalkozások versenyképességének a távközlő hálózatok javításához; mivel a transzeurópai biztosíthatják ezeket az információcseréket; mivel a transzeurópai hálózatokhoz való hozzáférés erősíteni fogja a Közösségben a társadalmi és gazdasági kohéziót; tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (3), (4) a Szerződés 189b. cikkében megállapított eljárásnak (4) meg- felelően, az egyeztetőbizottság által 1997. április 16-án jóváha- gyott közös szövegtervezet figyelembevételével, (1) (2) (3) mivel a transzeurópai távközlő hálózatok létesítésének és fejlesztésének a célja a Közösségen belül az információ áramlásának és cseréjének a biztosítása; mivel ez, a berendezésekre fordított befektetés előfeltétele annak, hogy a Közösség polgárai és vállalkozásai – különösen a kis- és középvállalkozások – minél inkább részesülje- nek a távközlés által nyújtott lehetőségekből, hogy lét- rehozhassák az „információs társadalmat”, amelyben az alkalmazások, a szolgáltatások és a távközlő hálózatok fejlesztése döntő fontosságú ahhoz, hogy minden egyes polgár, vállalkozás vagy hatóság még a kevésbé fejlett régiókban vagy a peremterületeken is hozzáférhessen minden olyan fajta vagy mennyiségű információhoz, amelyekre szükségük lehet; mivel a Bizottság a növekedésről, a versenyképességről és a foglalkoztatásról szóló fehér könyvében kihangsú- lyozta az információs társadalom létrehozásának a fon- tosságát, amely a gazdasági, politikai és társadalmi kap- csolatok új formáinak bevezetésével segítséget nyújt az uniónak abban, hogy szembenézzen a következő évszá- zad új kihívásaival, beleértve a munkahelyteremtést is; mivel a brüsszeli Európai Tanács 1993 szeptemberében elismerte mindezt; mivel a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben biztosítani kell az áruk, a személyek, a tőke és a szolgáltatások szabad mozgását, és ahol a már elfogadott vagy elfogadás alatt álló közösségi intézkedé- sek jelentős információcserét igényelnek az egyének, a gazdasági szereplők és az igazgatási rendszerek között; mivel az információcsere hatékony eszközeinek birtoklá- (1) HL C 302. , 1995. 11. 14. , 23. o. és HL C 175. , 1996. 6. 18. , 4. o. (2) HL C 39. , 1996. 2. 12. , 20. o. (3) HL C 129. , 1996. 5. 2. , 32. o. (4) Az Európai Parlament 1996. február 1-jei véleménye (HL C 47. , 1996. 2. 19. , 15. o. ), a Tanács 1996. március 21-i közös állásfoglalása (HL C 134. , 1996. 5. 6. , 18. o. ) és az Európai Parlament 1996. július 17-i határozata (HL C 261. , 1996. 9. 9. , 59. o. ). Az Európai Parla- ment 1997. május 14-i határozata és a Tanács 1997. május 24-i határozata. (5) (6) (7) mivel a transzeurópai távközlő hálózatok létrehozásának és fejlesztésének lehetővé kell tennie az információk egyének, gazdasági szereplők és igazgatási szervek kö- zötti szabad mozgását, tiszteletben tartva ugyanakkor az egyének magánéletének védelmére vonatkozó személyi- ségi jogokat, valamint a szellemi és ipari tulajdonjogo- kat; mivel az ipar magas szintű képviselőiből álló csoportnak a tagjai 1994 júniusában az „Európa és a globális információs társadalom” című jelentésükben, amelyet az június 24–25-i korfui Európai Tanács 1994. részére készítettek, javasolták a transzeurópai távközlő hálózatok megvalósítását és az összes európai hálózattal való köl- csönös összekapcsolhatóságuk biztosítását; mivel a jelen- tés a mobil távközlést az információs társadalom pillére- ként határozta meg, amelynek a potenciálját meg kell erősíteni; mivel a korfui Európai Tanács általános jóvá- hagyását adta ehhez az ajánláshoz; mivel a Bizottság követte ezeket az ajánlásokat az „Út- ban az információs társadalom felé Európában: cselekvé- si terv” című, az Európai Parlament és a Tanács részére adott közleményében; mivel a Tanács 1994. szeptember 28-i ülésének az e cselekvési tervre vonatkozó következ- tetései kiemelték azt a tényt, hogy a Közösség számára alapvető fontosságú a nagy teljesítményű információs infrastruktúrák globális, koherens és kiegyensúlyozott megközelítés alapján történő gyors kifejlesztése; mivel a Szerződés 129c. cikke előírja a Közösség szá- mára, hogy határozza meg a transzeurópai hálózatok terén tervezett intézkedések célkitűzéseit, prioritásait és főbb körvonalait tartalmazó iránymutatásokat; mivel ez- eknek az iránymutatásoknak azonosítaniuk kell a közös érdekű projekteket; mivel a távközlési infrastruktúra területén a transzeurópai hálózatok az e hálózatokat képező következő három szintet foglalják magukban: alkalmazások, általános szolgáltatások és alaphálózatok; 142 (8) HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet mivel az információs társadalom nem fejlődhet ki a hozzáférhető alkalmazások és különösen az olyan kö- zösségi érdekű alkalmazások megléte nélkül, amelyek a lehető legjobban kielégítik a felhasználók igényeit, és ahol szükséges, figyelembe veszik az időskorú és fogya- tékkal élő felhasználók szükségleteit; mivel ily módon az alkalmazások a közös érdekű projektek fontos részét képezik; mivel a távmunkára vonatkozó alkalmazások- nak különösen figyelembe kell venniük a munkavállalók jogaira vonatkozóan az érintett tagállamokban alkalma- zandó jogszabályi rendelkezéseket; (15) mivel a 94/802/EK határozattal (3) létrehozott Esprit- technológiafejlesztési és de- program [egyedi kutatási, monstrációs program az információtechnológiák terén (1994–1998)] munkája előkészítette a terepet és techno- lógiai alapot szolgáltatott az információtechnológiai al- kalmazások bevezetéséhez; (9) mivel a közös érdekű projektek sok esetben már meg- valósíthatóak a jelenlegi távközlési hálózatokon, és külö- nösen az Euro-ISDN esetében, és ezáltal transzeurópai alkalmazásokat nyújthatnak; mivel e közös érdekű pro- jektek azonosításához iránymutatásokat kell kidolgozni; (10) mivel a kiválasztott javaslatok megvalósítását a Közös- ségben nemzeti vagy regionális szinten elfogadott hason- ló kezdeményezésekkel összehangolva kell biztosítani; (16) mivel az általános érdekű telematikai rendszerek terén a 91/353/EGK határozattal (4) létrehozott egyedi kutatási és technológiafejlesztési programok (1991–1994), továb- bá a közös érdekű információtechnikai alkalmazások terén a 94/801/EGK határozattal (5) létrehozott egyedi kutatási és technológiafejlesztési program (a demonstrá- ciót is beleértve) (1994–1998) munkájának az eredmé- nyei előkészítik a terepet a közös érdekű, együttműkö- désre képes alkalmazások egész Európában történő be- vezetésére; (11) mivel az ilyen projektek kiválasztásában és megvalósítá- jelenlévő és új sában számolni kell minden, a már szolgáltatók által kínált valamennyi infrastruktúrával; (12) mivel az Európai Parlament és a Tanács 1995. november 9-én elfogadta az Euro-ISDN (integrált szolgáltatások digitális hálózata) transzeurópai hálózatként való fejlesz- tésére vonatkozó iránymutatásokról szóló 2717/95/EK határozatot (1); (13) mivel a jelenlegi hálózatok, amelyek magukban foglalják a meglévő ISDN-eket, abba az irányba fejlődnek, hogy olyan hálózatokká váljanak, amelyek változó, a széles- sávhoz szükséges kapacitásokig menő adatáramlási se- bességet biztosítanak, és amelyek a különböző szükség- letekhez igazíthatók, különösen multimédia-szolgáltatá- sok és alkalmazások nyújtásához; mivel az integrált szélessávú távközlési hálózatok (IBC-hálózatok) megvaló- sítása ennek a fejlődésnek az eredménye lesz; mivel majd az IBC-hálózatok képezik az optimális alapot az információs társadalommal összefüggő alkalmazásokhoz; (17) mivel hatékony összhangot kell biztosítani egyrészt a transzeurópai távközlő hálózatok megvalósítása – amely- eknek valós szükségleteket kell kielégíteniük, anélkül hogy ragaszkodnának tisztán kísérleti projektek végrehaj- tásához –, másrészt a különböző közösségi programok, különösen a negyedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram egyedi programjai, a kis- és középvállalkozásokat támogató programok, az informá- ciótartalomra koncentráló programok (mint amilyenek az INFO 2000 és a MEDIA II) és az információs társadalommal összefüggő egyéb tevékenységekre irány- uló programok között; mivel ezt az összhangot az Európai Parlament és a Tanács transzeurópai hálózatokra vonatkozó határozataival előírt projektekkel is biztosíta- ni kell; (14) mivel a 91/352/EGK határozattal (2) létrehozott RACE- program [egyedi kutatási és technológiafejlesztési prog- technológiák területén (1990–1994)] ram a távközlési munkája előkészítette a terepet és technológiai alapot szolgáltatott az IBC-hálózatok európai bevezetéséhez; (18) mivel azok az intézkedések, amelyek az igazgatási rend- információtechnikai hálózatok együttmű- szerek közötti ködési képességének a biztosítását célozzák, a transz- távközlő hálózatok terén meglévő jelenlegi európai iránymutatások értelmében elfogadott prioritások kereté- be tartoznak; (1) HL L 282. , 1995. 11. 24. , 16. o. (2) HL L 192. , 1991. 7. 16. , 8. o. (3) HL L 334. , 1994. 12. 22. , 24. o. (4) HL L 192. , 1991. 7. 16. , 18. o. (5) HL L 334. , 1994. 12. 22. , 1. o. 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 143 (19) mivel a Bizottság az integrált szélessávú távközlésre vonatkozóan a transzeurópai hálózatok terén esedékes előkészítő cselekvésekre vonatkozó 1993. július 24-i közleményében elismerte, hogy az ágazati szereplőkkel előkészítő cselekvéseket kell végrehajtani a megfelelő iránymutatások kidolgozása érdekében; mivel e cselekvé- sek eredménye képezi az e határozatban szereplő IBC- hálózatokra vonatkozó iránymutatások alapját; (20) mivel a távközlési ágazat fokozatosan liberalizálódik; mivel a transzeurópai alkalmazások, általános szolgálta- tások és alaphálózatok fejlesztése egyre növekvő mérték- ben a magánkezdeményezésekre fog támaszkodni; mivel e transzeurópai fejlesztéseknek európai szinten kell ki- elégíteniük a piaci szükségleteket vagy a társadalom jelenlegi, jelentős szükségleteit, amelyeket nem fednek le csupán a piaci erők; mivel ezt figyelembe véve, az felkérik, hogy megfelelő, érdekelt ágazati mindenkinek egyenlő lehetőségeket nyújtó eljárások al- kalmazásával nyújtsanak be egyedi javaslatokat; mivel ezeket az eljárásokat meg kell határozni; mivel egy bizottság segíti a Bizottságot a közös érdekű projektek részletes meghatározásában; szereplőket (21) mivel a Szerződés 189b. cikkében szabályozott eljárás- nak megfelelően elfogadott aktusok végrehajtási intézke- déseire vonatkozóan az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1994. december 20-án egy modus vivendi-t kötött (1); (22) mivel az érintett tagállam jóváhagyása szükséges azok- hoz a közös érdekű projektekhez, amelyek egy tagállam területére vonatkoznak; (23) mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak cselekedniük kell, hogy biztosítsák a hálózatok együttműködési képes- ségét, és hogy összehangolják egyrészt a tagállamoknak a transzeurópai távközlő hálózatok megvalósítását célzó tevékenységeit, másrészt a hasonló nemzeti projekteket, de csak az átfogó koherencia biztosításához szükséges mértékben; (24) mivel az információs társadalom optimális fejlődése ér- dekében fontos, hogy hatékony információcserét bizto- sítsanak a Közösség és a harmadik országok, különösen az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államok vagy a Közösséggel társulási megállapo- dást kötött országok között; (25) mivel azonban az ezen iránymutatásokkal összefüggés- ben vállalt tevékenységekre teljeskörűen alkalmazni kell a versenypolitika Szerződésben és végrehajtási jogszabá- lyokban megállapított szabályait, (1) HL C 102. , 1996. 4. 4. , 1. o. ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Ez a határozat megállapítja a távközlési infrastruktúra területén a transzeurópai hálózatok terén tervezett cselekvések céljait, prioritásait és főbb irányvonalait magukban foglaló iránymuta- tásokat. Ezek az iránymutatások az I. mellékletben való felso- rolásukkal azonosítják a közös érdekű projekteket, valamint meghatározzák az eljárást és a leírásukhoz szükséges kritériu- mokat. 2. cikk A Közösség a távközlési infrastruktúra terén támogatja a háló- zatok összekapcsolódását, az együttműködő szolgáltatások és alkalmazások létrehozását és fejlesztését, valamint az azokhoz való hozzáférést, a következő célok megvalósítása érdekében: – az információs társadalomba való átmenet megkönnyítése, az új hálózatok és alkalmazások kifejlesztésének a társadalmi tevékenységekre gyakorolt hatásaira, a társadalmi és kulturális szükségletek kielégítésének az előmozdítása és az életminő- ség javítására vonatkozó tapasztalatok szolgáltatásával, – a Közösség vállalkozásai, különösen a kis- és középvállalko- zások versenyképességének a javítása, valamint a belső piac megerősítése, – a gazdasági és társadalmi kohézió megerősítése, figyelembe véve különösen a szigeteknek, a tengerparttal nem rendelke- ző és peremterületeknek a Közösség központi régióihoz való kapcsolásának szükségességét, – a munkahelyteremtéshez vezető tevékenységek felgyorsítása az új növekedési ágazatokban. 3. cikk A 2. cikkben említett célok megvalósítására vonatkozóan a következő prioritásokat határozták meg: – a műszaki és kereskedelmi megvalósíthatóság tanulmányozá- sa és érvényesítése, amit egy európai információs társadalom kialakítását támogató alkalmazások, különösen az együttes érdekű alkalmazások kifejlesztése követ, – a megvalósíthatóság tanulmányozása és érvényesítése, amit a gazdasági és társadalmi kohézióhoz hozzájáruló alkalmazá- sok kifejlesztése követ, a Közösség egész területén az infor- mációhoz való hozzáférés és az európai kulturális sokszínű- ség értéke kiemelésének a javításával, 144 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet – a határokon átívelő interregionális kezdeményezések és a régiókat, különösen a kedvezőtlen helyzetűeket bevonó kez- deményezések ösztönzése transzeurópai távközlési szolgálta- tások és alkalmazások beindítása érdekében, – a megvalósíthatóság tanulmányozása és érvényesítése, amit a belső piac és a munkahelyteremtés megerősítéséhez hozzájá- ruló, különösen a kis- és középvállalkozások számára a Közösségen belüli és a nemzetközi versenyképességük javítá- sához eszközöket nyújtó alkalmazások és szolgáltatások ki- fejlesztése követ, – a műszaki és kereskedelmi megvalósíthatóság meghatározása, tanulmányozása és érvényesítése, amelyeket olyan transzeu- rópai általános szolgáltatásoknak a kifejlesztése követ, ame- lyek akadálymentes hozzáférést biztosítanak mindenfajta in- formációhoz, beleértve a vidéki és peremterületeken való hozzáférést, és amelyek világméretekben képesek együttmű- ködni egyenértékű szolgáltatásokkal, használatának az ösztönzése, amelyek foglalkoztatási és nö- vekedési forrást jelentenek, – a hálózatok összekapcsolhatóságának, a szélessávú szolgálta- tások és alkalmazások együttműködési képességének, és kü- infra- lönösen a multimédia-alkalmazásokhoz megkövetelt struktúra, valamint a meglévő és a szélessávú szolgáltatások és alkalmazások közötti együttműködési képesség elősegítése. 5. cikk A távközlési infrastruktúra terén a transzeurópai hálózatok fejlesztését e határozat értelmében közös érdekű projektek megvalósítása révén kell kivitelezni. A közös érdekű projekteket az I. melléklet sorolja fel. 6. cikk – az új integrált szélessávú távközlési (IBC) hálózatok meg- valósíthatóságának a tanulmányozása és érvényesítése, any- nyiban, amennyiben azok szükségesek az ilyen alkalmazások és szolgáltatások számára, és az ilyen hálózatok összekap- csolhatóságának az elősegítése, – a gyenge pontok, valamint a közösségi és nemzetközi táv- közlési hálózatok hatékony kölcsönös összekapcsolásához és együttműködési képességéhez hiányzó kommunikációs kap- csolatok meghatározása és megszüntetése, illetve pótlása, különös figyelemmel az I. mellékletben meghatározott alap- vető távközlő hálózatokra. 4. cikk A 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez megvalósítandó intézkedések főbb irányvonalai a következőket tartalmazzák: – a közös érdekű projektek részletes leírása egy munkaprogram kidolgozásával, A 7. , 8. és 9. cikknek megfelelően az I. mellékletben felsorolt közös érdekű projektek részletes leírása a II. mellékletben szereplő kritériumok felhasználásával történik. Az azonosított projektek a közösségi pénzügyi támogatásnak a transzeurópai hálózatok terén történő odaítélésére vonatkozó általános szabá- 18-i lyok megállapításáról szóló, 2236/95/EK tanácsi rendeletnek (1) megfelelően közösségi tá- mogatásban részesülhetnek. szeptember 1995. 7. cikk Az I. melléklet alapján a Bizottság az ágazati szereplők- (1) folytatott konzultációt követően, és figyelembe véve az kel egyéb transzeurópai hálózatokban követetett politikákat, mun- kaprogramot készít, amelyet a 8. cikkben megállapított eljárás- nak megfelelően kell elfogadni, és azt követően foglalkozik a javaslatok bekérésével. A Bizottság igazolja, hogy az érintett tagállam jóváhagy- (2) ta a területére vonatkozó projekteket. – az egyének, a gazdasági szereplők és az igazgatási szervek olyan előnyök iránti tudatosságának a növelését célzó cselek- vések, amelyeket az új, korszerűsített transzeurópai távközlési szolgáltatások és alkalmazások nyújthatnak, (1) sáért. 8. cikk A Bizottság felelős ennek a határozatnak a végrehajtá- – azok a cselekvések, amelyek a felhasználók és szolgáltatók közös kezdeményezéseinek az ösztönzését célozzák annak érdekében, hogy a transzeurópai távközlő hálózatok, különö- sen az IBC-hálózatok terén indítsanak be projekteket, – a Szerződésben előírt módszerek keretében olyan cselekvések támogatása, amelyek a megvalósíthatóság tanulmányozására és érvényesítésére vonatkoznak, és amelyeket az alkalmazá- sok, különösen az együttes érdekű alkalmazások kifejlesztése követ, valamint a köz- és/vagy a magánszektorban egy együttműködés létrehozásának az ösztönzése, különösen a partnerség révén, A 9. cikk (1) bekezdésében említett esetekben a Bizott- (2) ságot a tagállamok képviselőiből álló bizottság segíti, melynek elnöke a Bizottság képviselője. A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véle- ményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meg- hozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat. – a kis- és középvállalkozásoknak és a szakmai felhasználók- szolgáltatások és alkalmazások kínálatának és nak szánt (1) HL L 228. , 1995. 9. 23. , 1. o. 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 145 A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok össz- hangban vannak a bizottság véleményével. Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javasla- tot többséggel határoz. terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapos határidőn belül a Tanács nem határozott, a javaslatot a Bizottság fogadja el. 9. cikk A 8. cikkben megállapított eljárást a következőkre kell (1) alkalmazni: – a 7. cikkben említett munkaprogram elkészítése és napra- késszé tétele, – a javaslatkérések tartalmának a meghatározása, – a II. mellékletben szereplő kritériumok felhasználásával a közös érdekű projektek részletes leírása, – a kiegészítő támogatási és összehangolási cselekvések meg- határozása, – a munkaprogram végrehajtásának pénzügyi és műszaki érté- keléséhez meghozandó intézkedések. A Bizottság minden egyes ülésén tájékoztatja a bizottsá- (2) got a munkaprogram végrehajtásában elért haladásról. 10. cikk 12. cikk Ez a határozat nem sérti egy tagállam vagy a Közösség pénz- ügyi kötelezettségét. 13. cikk A Szerződés 228. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően a Tanács esetenként engedélyezheti a harmadik országok, külö- nösen az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes felek vagy a Közösséggel társulási megállapodást kötött országok részvételét, ami lehetővé teszi számukra, hogy hozzá- járuljanak a közös érdekű projektek megvalósításához, valamint a távközlési hálózatok összekapcsolásának és együttműködési képességének az előmozdításához, azzal a feltétellel, hogy az nem vonja maga után a közösségi támogatás növekedését. 14. cikk A Bizottság ennek a határozatnak a végrehajtásáról hároméven- ként jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához. A jelentés értékelést tartalmaz az általános célokkal kapcsolat- ban a különböző projektek terén a közösségi támogatással elért eredményekről, és felméri a kifejlesztett alkalmazások bevezeté- sének szociális és társadalmi hatásait. A jelentéssel együtt a Bizottság a műszaki fejlesztések és a szerzett tapasztalat alapján megfelelő javaslatokat nyújt be a határozat I. mellékletének a felülvizsgálatára vonatkozóan. Ha a negyedik év december 31-ig nem születik határozat, az I. mellékletet hatályát vesztettnek kell tekinteni, kivéve azokat a javaslatkéréseket illetően, amelyeket az említett időpont előtt az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában már közzétettek. Ezt a határozatot az integrált szolgáltatások digitális hálózatára (ISDN) kell alkalmazni, a 2717/95/EK európai parlamenti és tanácsi határozat sérelme nélkül. Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. 15. cikk 11. cikk Kelt Brüsszelben, 1997. június 17-én. A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek, hogy megkönnyítsék a közös érdekű projekteknek a közösségi sza- bályok szerinti megvalósítását. Az esetleg szükséges engedélye- zési eljárásokat a lehető leggyorsabban befejezik a közösségi rendelkezéseknek megfelelően. az Európai Parlament részéről az elnök a Tanács részéről az elnök J. M. GIL-ROBLES A. JORRITSMA LEBBINK 146 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet I. MELLÉKLET KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTEK MEGHATÁROZÁSA távközlő hálózatok a Közösség piacát megnyitják az új alkalmazások és szolgáltatások számára, A transzeurópai amelyek az információs társadalom kialakulásának az alapját fogják képezni. Ezek nélkülözhetetlenek a Közösség prosperitásának a támogatásához, a munkahelyteremtéshez, valamint a gazdasági és társadalmi kohézió megerősítéséhez. Mint a transzeurópai távközlő hálózatok leírásához legmegfelelőbb keretrendszert, általánosságban egy háromszintű modellt fogadtak el. Ezek a szintek a következők: – az alkalmazások szintje, amelyen keresztül a felhasználók az általános szolgáltatásokkal és az alaphálózatokkal kölcsönösen hatnak egymásra, hogy kielégítsék szakmai, oktatási és társadalmi szükségleteiket, – az általános szolgáltatások szintje, amely kompatibilis általános szolgáltatásokból és azok kezeléséből áll. Ezek a szolgáltatások az alkalmazások közös követelményeinek a teljesítésével, valamint közös eszközök új alkalmazások fejlesztéséhez és megvalósításához történő megadásával kiegészítik az alkalmazásokat, ugyanakkor segítik az együtt- működési képességüket, – az alaphálózatok szintje, amely a hálózatokhoz való fizikai hozzáférésről, a hálózatok átviteli hordozó- és kapcsolási funkcióiról gondoskodik, beleértve ezek működtetését és a jeladást. Ezek az elemek biztosítják a transzeurópai hálózat kölcsönös összekapcsolhatóságát. Ez a három szint összefüggő rendszert képez, ahol az alkalmazásokat a két alsóbb szint támasztja alá: az általános szolgáltatások és az alaphálózatok. Különösen az alkalmazások nem ajánlhatók fel a másik két szint valamelyike nélkül; viszont minden egyes szintnek megfelelően nyitottnak kell lennie annak érdekében, hogy a közvetlenül felette lévő szint valamennyi elemét támogassa. Ebben az összefüggésben a közös érdekű projekteket az e határozatban megállapított célokat támogató működőképességük alapján kell meghatározni. A következő szakaszok a transzeurópai hálózatok minden egyes szintjére vonatkozóan meghatározzák a közös érdekű projekteket, amelyeket a 9. cikknek megfelelően és a 8. cikkben szabályozott eljárás szerint kell részletesen leírni. 1. Alkalmazások Az alkalmazásoknak figyelembe kell venniük a nyelvi követelményeket, és együttműködésre képesnek kell lenniük annak érdekében, hogy a Közösség egész területén a legnagyobb előnyt biztosítsák a felhasználók számára. A lehetséges mértékben, az alkalmazások figyelembe veszik majd a kevésbé fejlett vagy ritkábban lakott régiók sajátos szükségleteit. Meg kell szólítaniuk a felhasználók lehető legszélesebb körét, és be kell bizonyítaniuk a polgárok közös érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférését. Annak érdekében, hogy hozzáférhessenek a szolgáltatásokhoz, a fogyatékkal élő személyek javára már a projektek tervezésének korai szakaszában figyelembe kell venni sajátos követelményeket. Az alkalmazások terén a közös érdekű projektek a következők: – hálózat az egyetemek és kutatóközpontok részére: multimédia-alkalmazások megvalósítására képes, fejlett transz- európai hálózatot kell létrehozni, összekapcsolva egymással az egyetemeket és kutatóközpontokat egész Európá- ban, nyílt hozzáférést biztosítva a könyvtáraikhoz, – távoktatás: fejlett távoktatási szolgáltatásokat kell az iskolák, felsőoktatási intézmények, vállalkozások és egyének számára hozzáférhetővé tenni. Központokat kell létrehozni, és az egész Közösségben távolról hozzáférhetővé tenni, hogy számítógépes oktatási és képzési szolgáltatásokat nyújtsanak a kis- és középvállalkozások, a nagy cégek, az oktatási rendszerek és a közigazgatás számára. Minden fontos oktatási szemponthoz új megközelítéseket kell kidolgozni és elősegíteni, hogy megkönnyítsék az információs társadalomba való átmenetet, – egészségügyi telematika: közös szabványon alapuló transzeurópai hálózatokat és alkalmazásokat kell telepíteni, főleg a háziorvosokat, amelyek közösségi szinten összekötik az egészségügyi ágazat valamennyi szereplőjét, kórházakat és a egészségügyi központokat, – közlekedési telematika: a transzeurópai távközlő hálózatokat teljes mértékben ki kell használni, hogy a felhaszná- lóhoz igazodó szolgáltatásokat nyújtsanak a közlekedési iparágak logisztikai támogatása és az olyan értéknövelő szolgáltatások fejlesztése terén, mint az információs szolgáltatások, az integrált fizetési és foglalási szolgáltatások, az utazástervezés és útvonal-tanácsadás, valamint a teheráru és a szállítóeszközök igazgatása. Ezenkívül a szállítási telematikai szolgáltatásokat ki kell terjeszteni a városi területekre, figyelembe véve a szabványosítási követelmé- nyeket és együttműködési képesség követelményét. Ezeknek, a fejlett vezetékes és mobil távközlő hálózatokon alapuló szolgáltatásoknak a kialakítása során, amennyire csak lehet, teljesíteni kell annak követelményeit, hogy a transzeurópai közlekedési hálózatok egymást kiegészítsék, és képesek legyenek együttműködni, 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 147 – környezetvédelmi telematika: a transzeurópai hálózatok jelentős mértékben hozzájárulhatnak a környezet ellen- őrzéséhez és kezeléséhez, beleértve a szükséghelyzetek kezelését is. Ez a hozzájárulás történhet a környezeti adatokat összegyűjtő és azokat a felelős hatóságokhoz továbbító információs rendszerek megvalósításával és vészhelyzetekben a beavatkozásokat segítő, megbízható kommunikációs rendszerek létrehozásával, – távmunka: a fejlett távközlési rendszerek által támogatott távmunka (kihelyezett irodákban és adott esetben otthon) fejlesztése segíti a munka földrajzi elosztásának és a munkaszervezés új, rugalmas formáinak a kialakítását. A szakmai tevékenységek decentralizálása révén a távmunka az ingázók helyváltoztatásainak környezeti következmé- nyeit is csökkentheti. A távmunka fejlesztése előmozdítható olyan projektek megvalósításával, amelyek egyéni telematikai eszközöket bocsátanak a távmunkavállalók rendelkezésére, valamint távmunkaközpontokat létesítenek az utazó munkavállalók részére. Külön figyelmet kell fordítani az ilyen alkalmazások társadalmi következményei- nek az értékelésére és figyelembevételére, – telematikai szolgáltatások a kis- és középvállalkozások részére: a közös érdekű projektek a hatóságokkal, a szakmai szövetségekkel, a fogyasztókkal, az ügyfelekkel és a szállítókkal való kapcsolatok kiépítésével, az információs szolgáltatásokat és az elektronikus kereskedelmet is beleértve, segítik, hogy a Közösség kis- és középvállalkozásai használják a transzeurópai távközlési alkalmazásokat és szolgáltatásokat. Általánosságban, fogékonyabbá kell tenni a kis- és középvállalkozásokat a telematikai megoldások által kínált lehetőségek iránt, – ajánlattételi felhívásra vonatkozó elektronikus eljárás: egy ajánlattételi felhívásra vonatkozó transzeurópai elektro- nikus hálózatot kell kiépíteni, amely a Közösségben a közigazgatási rendszerek és a szállítók közötti, közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó elektronikus eljárásokon alapszik, – városi információs sztrádák: elő kell segíteni olyan hálózatok és szolgáltatások létesítését, amelyek kölcsönösen összekapcsolják a háztartásokat, a vállalkozásokat, a társadalmi szervezeteket és közigazgatási rendszereket, valamint online hozzáférést biztosítanak multimédia információs, oktatási, kulturális, szórakoztató és idegenforgal- mi szolgáltatásokhoz helyi, regionális, nemzeti és közösségi szinten. Elő kell segíteni a városi és regionális hálózatok közötti kapcsolatokat, – könyvtári szolgáltatások: mindenféle (nemzeti, egyetemi, kutatóintézeti, nyilvános stb. ) könyvtárat felölelő, fejlett transzeurópai hálózati szolgáltatásokat kell kialakítani, hogy hatékony hozzáférést nyújtsanak mind a szervezett ismeretek tárházához, mind a Közösség egész területén a könyvtárakban őrzött kulturális gazdasághoz, a Közösség gazdasági, társadalmi, oktatási és kulturális életének a támogatása érdekében, – telematikai szolgáltatások a munkaerőpiac számára: hálózati szolgáltatásokat, mint például állásajánlatokat tartal- mazó adatbázisokat kell kifejleszteni a Közösségben a munkaerőpiac változásának követése és a munkanélküliség elleni harc segítése érdekében, – kulturális és nyelvi örökség: kezdeményezéseket kell indítani az európai kulturális és művészeti örökség meg- óvásának az ösztönzése és az ahhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében, be kell mutatni azokat a lehetőségeket, amelyeket az információs infrastruktúra műszaki eszközei nyújtanak az alkotómunka ösztönzése és a helyi tartalom helyi nyelveken történő fejlesztésének és terjesztésének a támogatása érdekében. 2. Általános szolgáltatások Az általános szolgáltatási hálózatok terén a közös érdekű projektek a következők: – működőképes transzeurópai általános szolgáltatások megvalósítása, amelyeknek tartalmazniuk kell különösen az elektronikus levelezést, az adatállomány-átviteli rendszereket, az elektronikus adatbázisokhoz való online hozzáfé- rést és a videoszolgáltatásokat. Mivel sürgető szükség van ezekre a transzeurópai általános szolgáltatásokra, azok fel fogják használni a meglévő vagy kialakuló vezetékes vagy mobilhálózatokat és a már használatos felhasználói hozzáférési megállapodásokat. Tartalmazniuk kell a közösségi szinten működő szolgáltatási elemeket, úgymint a címtárakat, klíringet, adatvédelmet és informatikai biztonságot, a szellemi tulajdon védelmét és díjazását, transz- európai „kioszk”-ot és a hálózatba kapcsolt navigációs segédeszközöket, a polgárok hozzáférését lehetővé tevő szolgáltatásokat, fizetési szolgáltatásokat stb. , – az általános szolgáltatások fokozatos kiterjesztése egy multimédia-környezet irányába. Ezek a szolgáltatások a fognak nyújtani, és tartalmazhatnak végfelhasználók számára a multimédia-szolgáltatásokhoz való hozzáférést majd többek között multimédia-levelezést, nagy sebességű adatállomány-átvitelt és videoszolgáltatásokat, beleértve az igény szerinti videoszolgáltatást. Ösztönözni kell e multimédia-szolgáltatások üzleti és lakossági felhasználók általi is, mint az automatikus fordítás, a beszédfelismerés, a grafikus felhasználói interfész, az „intelligens berendezések” és interaktív, valamint testreszabási felhasználói eszközök, igénybevételét, miként az olyan új szolgáltatási elemek integrálását – a személytelen digitális aláírás mint a nyílt hálózati szolgáltatások és felhasználási mobilitás alapjának a bevezetése: az általános szolgáltatásokat nagyszámú kiegészítő és egymással versengő hálózati szolgáltatók fogják biztosítani. A nyílt szolgáltatásellátás és használati mobilitás kulcsfontosságú lesz, és elektronikus neveket (digitális aláírásokat) igényelnek majd, amelyek a magánélet megfelelő védelmét biztosítva általánosak és elfogadottak lesznek. 148 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 3. Alaphálózatok Az alaphálózatok terén a közös érdekű projektek a következők: – európai integrált szolgáltatású digitális távközlő hálózatok: transzeurópai szintű kereskedelmi és műszaki hozzá- férhetőségi okokból napjainkban az ISDN a legmegfelelőbb digitális kapcsolt alaphálózat, amely támogatni tudja az új szolgáltatásokat és alkalmazásokat. Jelenlegi fejlesztése kedvező alkalmat jelent Európa számára, piaci és földrajzi bővítését ezen új szolgáltatások és alkalmazások európai szintű bevezetése igazolni fogja. Mindazonáltal emlékez- tetni kell arra, hogy az ISDN csak az első lépés, és rövidesen olyan irányba kell fejlődnie, hogy csupán a szélessávú alapszolgáltatások elérésére szolgáló felhasználói eszközzé váljon. Különös figyelmet kell fordítani a szolgáltatások hatékony együttműködési képességét akadályozó hiányosságok megszüntetésére, – az aszinkron átviteli módot alkalmazó (ATM) hálózatok és egyéb IBC-hálózatok kereskedelmi bevezetése: ezt a területet Európa számára a leginkább közös érdekűnek kell tekinteni, – a meglévő hálózatok és az IBC-hálózatok együttműködése: a meglévő hálózatokat (vezetékes, mobil és műholdas szolgáltatásokhoz) egymással és az ATM-alapú nagy sebességű hálózatokkal össze kell kapcsolni és együttműkö- dővé kell tenni annak érdekében, hogy a gazdaságilag legmegfelelőbb megoldásokat nyújtsák a különböző, az információs társadalom kiépítése során előforduló helyzetekben. Ez a témakör az IBC-hálózat fejlesztésének a lényege, és különösen fontos a kis- és középvállalkozások, valamint a szakmai és lakossági felhasználók piacai számára, – a vezetékes, mobil és műholdas hálózatok fejlesztése a fentiekben említett alkalmazások és szolgáltatások támogatása céljából. 4. Különös fontosságú projektek E közös érdekű projektek némelyike különösen fontos az információs társadalom kialakulása szempontjából. Ezek általános szolgáltatások, a távoktatásra, a kulturális örökségre, a kis- és középvállalkozások kiszolgálására, valamint a közlekedési, környezetvédelmi és egészségügyi telematikára vonatkozó együttes érdekű alkalmazások. Az e különösen fontos projektekre vagy kombinációjukra vonatkozó ajánlattételi felhívásokat általános szabályként legalább évente egyszer közzé kell tenni. A Bizottság e témában jelentést tesz a Parlamentnek. 5. Kiegészítő támogatási és koordinációs cselekvések A Közösségnek a közös érdekű projektek támogatásán kívül cselekvéseket kell elindítania a megfelelő környezet megteremtése érdekében. E cselekvéseknek hozzá kell járulniuk egyezség létrejöttéhez, valamint támogatni kell a nemzeti és regionális cselekvésekre vonatkozó összehangolt erőfeszítéseket, amelyek célja az új alkalmazások és szolgáltatások ösztönzése és előmozdítása, az egyéb területeken megvalósuló programokkal összhangban, valamint tervező IBC-hálózatok megvalósítása. E cselekvések magukban foglalják az európai szabványügyi és stratégiai testületekkel folytatandó konzultációkat, valamint a Közösség különböző pénzügyi eszközeivel finanszírozott cselek- vésekkel történő összehangolást. E cselekvések között az alábbiak szerepelnek: – célkitűzések részletes leírásának az elkészítése és az átmenet azok alkalmazása felé. E részletes leírásoknak segíteniük kell az ágazat szereplőit abban, hogy gazdaságos beruházási döntéseket hozzanak, – a három részletezett szinten az IBC-hálózatokhoz való hozzáférés eszközeinek a meghatározása, – az európai és világviszonylatban érvényes szabványokon alapuló közös leírások kidolgozása, – az ágazati szereplők, különösen az új és az elszigetelt szereplők – mint például a kábeltelevíziós hálózatok kezelői – együttműködésének, valamint a felhasználókkal való együttműködésnek az ösztönzése, – az e határozat alapján megvalósított cselekvések összehangolása a vonatkozó közösségi és nemzeti programokkal. 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 149 II. MELLÉKLET KRITÉRIUMOK A KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTEK MEGHATÁROZÁSÁHOZ A közös érdekű projekteket a 7. cikkben előírt javaslatkérésnek eleget tett érdekelt ágazati szereplők által benyújtott projektek közül határozzák meg, a 2. cikkben megállapított célokkal és a 3. cikkben megállapított prioritásokkal való egyezőségük alapján. E projekteknek transznacionálisoknak kell lenniük abban az értelemben, hogy több tagállamban meglévő szükségletek kielégítése érdekében kell létrehozni azokat. Általános szabályként, több tagállamban kell ezeket megvalósítani, de az egyetlen tagállamban való megvalósításuk is megengedett, ha az szélesebb körű transzeurópai érdeket szolgál. Ezenkívül figyelembe kell venni a 2236/96/EK rendeletben megállapított gazdasági és pénzügyi kritériumokat. Ezek a kritériumok, amelyeket az említett rendelet keretében használnak fel pénzügyi támogatás egyedi projekt számára való megadásáról szóló döntésnél, a következők: – a projekt potenciális gazdasági életképessége, amelyet biztosítani kell, – a projekt érettsége, – a Közösség beavatkozásának a köz- és magánfinanszírozásra gyakorolt ösztönző hatása, – a pénzügyi csomag helyessége, – a közvetlen és közvetett társadalmi-gazdasági hatások, különösen a foglalkoztatást illetően, – a környezetre vonatkozó következmények, – különösen a határokon átívelő projekteknél, a különböző projektrészek időbeli ütemezésének a koordinálása


title: Πρόταση απόφασης του Συμβουλίου σχετικά με την αντικατάσταση δύο τακτικών μελών της Επιτροπής του Ευρωπαϊκού Κοινωνικού Ταμείου

eurovoc_concepts:
European Social Fund
appointment of staff
committee (EU)

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 17 06 1997 COM(97) 308 τελικό Πρόταση ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ σχετικά μκ την αντικατάσταση δύο τακτικών μιλών της Επιτροπής τον Ενροιπαϊκού Κοινοννικού Ταμάον (υποβληθείσα από την Επιτροπή) ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της σχετικά μι: την αντικατάσταση δύο τακτικο'ιν μελο')ν της Επιτροπής τον Ευροιπαϊκού Κοινωνικού Ταμείου ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη: τη Συνθήκη για την ίδρυση της Ευρο)παϊκής Κοινότητας, τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 4253/88 του Συμβουλίου, της 19ης Λικι μβρίοη Ι(;88, για τις διατάξεις εφαρμογής τουκανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2052/88 σχετικά με το ηιιντονιομο, αφενός, μεταξύ των παρι μβάσεων XÎDV δια<|»όρων διαρ()ρο>τικών Γαμι ίων και, αφετέρου, μεταξύ των ι ν λόγιο παρεμβάσεων και των παρεμβάσεο)ν της Ευρίοπαϊκής Τράπεζας Επενδύσεων και των άλλιον υφισταμένων χρηματοδοτικών οργάνων (1) και ιδίως το άρθρο 28, εδάφιο 3, τις προτάσεις της Επιτροπής, ΕκτιμοΊντας: ότι το Συμβούλιο, αποφασίζοντας με βάση την πρόταση της Επιτροπής, διόρισε, με απόφαση της 23ης Οκτωβρίου 1995 (2), τα τακτικά και τα αναπληρωματικά μέλη της Επιτροπής του Ευρωπαϊκού Κοινοηακού Ταμείου για την περίοδο που λήγει στις 22 Οκποβρίου 1998, Έχοντας υπόψη έδρες τακτικιόν μελονν έμειναν κενές ' Έχοντας υπόψη οτι έδρες αναπληροηεατικών έμειναν κενές' Έχοντας υπόψη οτι πρόκειται γιά τήν κατηγορία τοιν εκπροσώπων της κυβερνήσεως ' Έχοντας υπόψη οτι πρόκειται γιά τήν κατηγορία το>ν εκπροοιόπων των εργοδοτών ' Έχοντας υπόψη οτι πρόκειται γιά τήν κατηγορία το>ν εκπροσώπων των εργαζομένων ' ότι πρέπει να διορισθούν μέλη της Επιτροπής του Ευρωπαϊκού Ταμείου στις έδρες που έχουν μείνει κενές ' (Ι ) Ρ. ΕαριΟ. Λ 374 της 3l. l2. iyXK, ο. 1. Κονονωμ. ός π ου τροποποιήθηκα τιλπνπ/ί,α </πό τ ο ν κ α ν ο ν ι ο μό (ΚΚχιριΟ. 3193Λ>4(Ι. -Έ αριθ. Λ 337 της 24. 12. IW4, α. Ι 1). (2) l-. li. umO. C 2% της 10. 11. 1W5, n. 7. ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ: Άρθρο 1 Στην Επιτροπή του Ευρωπαϊκού Κοινιονικού Ταμείου διορίζονται για το υπόλοιπο διάστημα της θητείας, δηλαδή έως τις 22 Οκτωβρίου 1998, τα εξής μέλη: Αντιπροσωπεύουν: Μέλος: Αντικαταστονν: ΔΑΝΙΑ ΔΑΝΙΑ ΙΡΛΑΝΔΙΑ ΠΟΡΤΟΓΑΛΛΙΑ ΣΟΥΗΔΙΑ ΣΟΥΗΔΙΑ ΣΟΥΗΔΙΑ ΗΝΩΜΕΝΟ ΒΑΣΙΛΕΙΟ ΗΝΩΜΕΝΟ ΒΑΣΙΛΕΙΟ Τους Εργαζόμενους Την Κυβέρνηοη Την Κυβέρνηση Την Κυβέρνηση Τους Εργαζόμενους Την Κυβέρνηση Τους Εργοδότες Την Κυβέρνηση Τους Εργοδότες Τακτικό Αναπληρωματικό Τακτικό Τακτικό Τακτικό Τακτικό Τακτικό Αναπληρωματικό Αναπληρωματικό Η Κυρία Marie Louise KNUPPERT Ο Κύριος Allan PHILIPS Ο Κύριος Hugh HAYDEN Η Κυρία Ana VALE Ο Κύριος LeifDERGEL Η Κυρία Anne-Marie QVARFORT Η Κυρία KarinEKENSER Η Κυρία Anne-Marie LAWLOR Ο Κύριος Rhian CHILCOTT Τον Κύριο I. WISTISEN Τον Κύριο Α. KNUDSEN Την Κυρία Freda NOLAN Την Κυρία M. C MEDEIROS SOARES Τον Κύριο Anders FORSMAN Την Κυρία Erika THELNING Την Κυρία Ingrid JERNECK Την Κυρία June MILLIGAN Τον Κύριο Alan ARMITAGE Η παρούσα απόφαση δημοσιεύεται στην Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Άοθρο 2 Έγινε στις Βρυξέλλες, Για το Συμβούλιο Ο Πρόεδρος ISSN 0254-1483 COM(97) 308 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 05 οι Αριθ. καταλόγου : CB-CO-97-294-GR-C ISBN 92-78-21486-8 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1132/97 του Συμβουλίου της 17ης Ιουνίου 1997 για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 393/97 για τον καθορισμό, για το 1997, ορισμένων μέτρων διατήρησης και διαχείρισης των αλιευτικών πόρων που εφαρμόζονται σε σκάφη υπό σημαία Νήσων Φερόε

eurovoc_concepts:
Faroe Islands
catch quota
fishery management
fishing area
fishing licence
ship's flag

formats: html pdfa1b print


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1114/97 του Συμβουλίου της 17ης Ιουνίου 1997 για την περάτωση της διαδικασίας αντιντάμπινγκ όσον αφορά τις εισαγωγές εξωτερικών δακτυλίων κωνικών ρουλεμάν, καταγωγής Ιαπωνίας, και την ανάκληση των μέτρων αντιντάμπινγκ επί των εισαγωγών αυτών

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping legislation
bearing
import
mechanical equipment
originating product


title: Règlement (CE) nº 1114/97 du Conseil du 17 juin 1997 clôturant la procédure antidumping relative aux importations de bagues extérieures de roulements à rouleaux coniques originaires du Japon et abrogeant les mesures antidumping instituées en ce qui concerne ces importations


title: Rådets forordning (EF) nr. 1132/97 af 17. juni 1997 om ændring af forordning (EF) nr. 393/97 om fastsættelse for 1997 af visse foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne, som finder anvendelse på fartøjer, der fører færøsk flag


title: Verordnung(EG) Nr. 1131/97 des Rates vom 17. Juni 1997 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 391/97 über Maßnahmen zur Erhaltung und Bewirtschaftung der Fischbestände für Fischereifahrzeuge unter der Flagge Norwegens (1997)

eurovoc_concepts:
Norway
catch quota
derogation from EU law
fishing area
fishing licence
ship's flag


title: Regolamento (CE) n. 1114/97 del Consiglio del 17 giugno 1997 che chiude il procedimento antidumping relativo alle importazioni di anelli esterni di cuscinetti a rulli conici originari del Giappone e che abroga le misure antidumping nei confronti di tali importazioni


title: REGLAMENTO (CE) N° 1100/97 DE LA COMISIÓN de 17 de junio de 1997 por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 2805/95 por el que se fijan las restituciones por exportación en el sector vitivinícola

eurovoc_concepts:
export refund
fruit juice
grape
third country
viticulture
wine


title: 97/391/EG: Beschikking van de Raad van 17 juni 1997 waarbij het Koninkrijk Spanje wordt gemachtigd om de overeenkomst met de Republiek Zuid-Afrika inzake wederzijdse visserijbetrekkingen te verlengen tot en met 7 maart 1998

eurovoc_concepts:
South Africa
Spain
fishing agreement


title: Регламент (EО) № 1103/97 на Съвета от 17 юни 1997 година относно определени разпоредби, отнасящи се до въвеждането на еурото

eurovoc_concepts:
conversion rate
euro
monetary union
third stage of EMU

formats: html pdf print xhtml

text: 10/т. 1 BG Официален вестник на Европейския съюз 81 31997R1103 L 162/1 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 19. 6. 1997 РЕГЛАМЕНТ (EО) № 1103/97 НА СЪВЕТА от 17 юни 1997 година относно определени разпоредби, отнасящи се до въвеждането на еурото СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 235 от него, като взе предвид предложението на Комисията (1), като взе предвид становището на Европейския парламент (2), взе предвид като институт (3), становището на Европейския паричен (1) (2) като има предвид, че на срещата си в Мадрид на 15 и 16 декември 1995 г. Европейският съвет потвърди, че третият етап от Икономическия и паричен съюз ще започне на 1 януари 1999 г. така, както е определено в член 109й, параграф 4 от Договора; като има предвид, че държавите- членки, които ще приемат еурото като единна парична еди- ница в съответствие с Договора, за целите на настоящия рег- ламент ще бъдат определени като „участващи държави- членки“; като има предвид, че на срещата на Европейския съвет в Мадрид бе взето решение, че терминът „екю“, използван от Договора за название на европейската парична единица, е родов термин; като има предвид, че правителствата на петнадесетте държави-членки постигнаха общо споразуме- ние, че това решение съставлява окончателното съгласувано тълкуване на релевантните разпоредби от Договора; като има предвид, че името, дадено на европейската парична единица е „еуро“; като има предвид, че еурото като парична единица на участващите държави-членки се дели на сто части, наречени „цент“; като има предвид, че Европейският съвет също така реши, че името на единната парична еди- ница следва да бъде едно и също на всички официални езици в Европейския съюз, като взема предвид съществува- нето на различни азбуки; (1) ОВ C 369, 7. 12. 1996 г. , стр. 8. (2) ОВ C 380, 16. 12. 1996 г. , стр. 49. (3) Становище от 29 ноември 1996 г. (3) (4) (5) като има предвид, че регламентът за въвеждане на еурото ще бъде приет от Съвета на основание член 109л, параг- раф 4, трето изречение от Договора, веднага след като ста- нат известни участващите държави-членки, за да определи правната рамка на еурото; като има предвид, че в началото на третия етап, при предприемането на действия в съответ- ствие с член 109л, параграф 4, първо изречение от Дого- вора Съветът следва да приеме неотменимо фиксирани обменни курсове; като има предвид, че в случай, че в хода на действие на Общия пазар и при радикалната промяна, свързана с прие- мането на единната парична единица, е налице необходи- мост да бъде създадена правна сигурност за гражданите и фирмите във всички държави-членки по отношение на определени разпоредби, отнасящи се до въвеждането на еурото достатъчно време преди навлизането в третия етап; като има предвид, че тази правна сигурност в един ранен етап ще позволи подготовката на гражданите и фирмите да протече при добри условия; като има предвид, че член 109л, параграф 4, трето изрече- ние от Договора, което дава възможност на Съвета с единодушие на участващите държави-членки да приеме други мерки, необходими за бързото въвеждане на единната парична единица, е на разположение като правно основа- ние единствено ако е потвърдено, в съответствие с член 109й, параграф 4 от Договора, кои държави-членки изпълняват необходимите условия за приемането на общата парична единица; като има предвид, че поради това е необ- ходимо да се прибегне до член 235 от Договора като правно основание в случаите, когато е налице спешна нужда от правна сигурност; като има предвид, че поради това настоя- щият регламент и горепосоченият регламент за въвеждането на еурото заедно ще предоставят правната рамка на еурото, чиито принципи бяха договорени от Европейския съвет в Мадрид; като има предвид, че въвеждането на еурото засяга ежедневните операции на цялото население на участващите държави-членки; като има предвид, че мерките, различни от тези, посочени в настоящия регламент и в регламента, който ще бъде приет на основание член 109л, параграф 4, трето изречение от Договора, следва да бъдат прегледани, с цел да осигурят балансирано осъществяване на тази радикална промяна, особено за потребителите; 82 (6) (7) BG Официален вестник на Европейския съюз 10/т. 1 Като има предвид, че така, както е указано в член 109ж от Договора и е определено в Регламент (EО) № 3320/94 на Съвета от 22 декември 1994 г. за консолидиране на същест- вуващото законодателство на Общността около дефини- цията на екюто, след влизането в сила на Договора за Евро- пейския съюз (1), определянето на екюто като кошница от съставни валути ще бъде преустановено на 1 януари 1999 г. и еурото ще стане парична единица на собствено основа- ние; като има предвид, че решението на Съвета относно приемането на обменни курсове само по себе си не променя стойността на екюто навън; като има предвид, че това озна- чава, че съставът на едно екю като кошница от съставни валути ще стане едно еуро; като има предвид, че поради това Регламент (EО) № 3320/94 се явява остарял и следва да бъде отменен; като има предвид, че при позоваването в правите инструменти на термина „екю“ се предполага, че страните са се съгласили терминът „екю“ да се използва така, както е посочен в член 109ж от Договора и е опреде- лен от горепосочения регламент; като има предвид, че такава презумпция следва да бъде оборима, като се вземат предвид намеренията на страните; като има предвид общоприетия правен принцип, че про- дължаването на действието на договорите и другите правни инструменти не се засяга от въвеждането на нова парична единица; като има предвид, че принципът на свобода на договарянето следва да бъде спазван; като има предвид, че принципът на продължаване на действието на договорите следва да бъде съвместим с всичко, което страните биха се договорили по отношение на въвеждането на еурото; като има предвид, че с цел да бъде повишена правната сигурност и яснота, е целесъобразно да бъде изрично потвърдено, че принципът на продължителността на действието на дого- ворите и другите правни инструменти следва да бъде при- лаган между бившите национални валути и еурото и между екюто, както е определено в член 109ж от Договора и в Регламент (EО) № 3320/94, и еурото; като има предвид, че това означава по-специално, че в случаите на инструменти с фиксиран лихвен процент въвеждането на еурото не про- меня номиналния лихвен процент, платим от длъжника; като има предвид, че разпоредбите за съвместимост могат да постигнат своята цел да предоставят правна сигурност и прозрачност представители, по-специално на потребителите, само ако тези разпоредби влязат в сила във възможно най-кратък срок; икономическите на (10) като има предвид, че в случаите, когато Съветът действа в съответствие с член 109л, параграф 4, първо изречение от Договора, той следва да определи обменните курсове на еурото по отношение на националните валути на участва- щите държави-членки; като има предвид, че тези обменни курсове следва да бъдат използвани при всеки обмен на еурото и на националните парични единици или между националните парични единици; като има предвид, че всяка обмяна между националните парични единици следва да се извършва по определен алгоритъм; като има предвид, че използването на обърнати курсове за обмяна би означавало закръгляване на курсовете и би могло да доведе до значи- телни неточности, особено ако се оперира с големи суми; (11) като има предвид, че въвеждането на еурото изисква закръгляване на парични суми; като има предвид, че едно ранно указание за правилата на закръгляването е необхо- димо в курса на действие на Общия пазар, за да позволи навременна подготовка и плавен преход към Икономичес- кия и паричен съюз; като има предвид, че тези правила не засягат никоя практика по закръгляване, споразумение или вътрешни разпоредби, предвиждащи по-висока степен на точност на междинните изчисления; (12) като има предвид, че с цел да бъде постигната висока степен на точност при обменните операции, обменните курсове следва да бъдат изразени в шест цифри; като има предвид, че курсът, изразен в шест цифри, означава курс, който като се брои от ляво и се започне от първата цифра, която не е нула, има шест цифри, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 За целите на настоящия регламент: (8) като има предвид, че въвеждането на еурото представлява промяна на паричното право на всяка участваща държава- членка; като има предвид, че признаването на паричното право на една държава е универсално възприет принцип; като има предвид, че изричното потвърждаване на прин- ципа на продължаването на действието води до признаване на действието на договори и други правни инструменти в юрисдикциите на трети страни; (9) като има предвид, че терминът „договор“, използван в опре- делението на правни инструменти, включва всички видове договори, независимо от начина, по който те са сключени; (1) ОВ L 350, 31. 12. 1994 г. , стр. 27. — „правни инструменти“ означава законодателни и законови раз- поредби, актове на администрацията, съдебни решения, дого- вори, едностранни правни актове, инструменти за разплащане, различни от банкноти и монети, и други инструменти с правна сила, — „участващи държави-членки“ означава тези държави-членки, които приемат единната валута в съответствие с Договора, — „обменни курсове“ означава неотменимо фиксираните обменни курсове, които Съветът приема в съответствие с член 109л, параграф 4, първо изречение от Договора, — „национални парични единици“ означава единиците на участ- ващите държави-членки така, както са определени към датата преди началото на третия етап на Икономическия и паричен съюз, 10/т. 1 BG Официален вестник на Европейския съюз 83 — „еуро единица“ означава единица от единната валута така, както е определена в Регламента за въвеждане на еурото, който ще влезе в сила на датата на започване на третия етап на Ико- номическия и паричен съюз. Член 2 1. Всяко позоваване в правен инструмент на екюто така, както е посочено в член 109ж от Договора и е определено в Регламент (EО) № 3320/94, следва да бъде заменено с позоваване на еурото по курс едно еуро към едно екю. Позоваванията на екюто в правен инструмент без такава дефиниция се приемат за оборима презумпция, като се вземат предвид намеренията на страните, за позовавания на екюто така, както е посочено в член 109ж от Договора и е определено в Регламент (ЕО) № 3320/94. 2. Регламент (ЕО) № 3320/94 се отменя. 3. Настоящият член се прилага от 1 януари 1999 г. в съответствие с решението съгласно член 109й, параграф 4 от Договора. Член 3 Въвеждането на еурото няма за последица промяна на никой от сроковете в правен инструмент или освобождаване от задължение или изпълнение съгласно който и да е правен инструмент, нито дава право на страна едностранно да измени или прекрати такъв инструмент. Настоящата разпоредба се прилага, без да се засяга договореното между страните. 2. Обменните курсове не се закръгляват или съкращават при извършване на обмяната. 3. Обменните курсове се използват за обмяна на еуро единица и национални парични единици. Обратните курсове, получени от обменните курсове, не се използват. 4. Паричните суми, които се обменят от една национална валута в друга, следва първо да бъдат обменени в парична сума, изразена в еуро единици, която може да бъде закръглена до не по-малко от три десетични знака и след това да бъде обменена в друг вид национална парична единица. Не се допуска използването на друг алтернативен метод за изчисляване, освен ако той не води до същите резултати. Член 5 Паричните суми, които следва да бъдат платени или осчетоводени в случаите, когато се извършва закръгляване след обмяна в еуро единици в съответствие с член 4, се закръгляват към най-близкия цент. Сумите във валута, които следва да бъдат платени или осчетоводени в случаите, когато са обменени в национална парична единица, се закръгляват към най-близката част от паричната единица или при липса на такава, към най-близката единица, или въз основа на националното право или практика, към кратна или дробна част от частта или от част от националната валутна единица. В случай че прилагането на обменните курсове дава резултат, който е точно наполовина, сумата се закръглява. Член 4 1. Обменните курсове се приспособяват към едно еуро, изразено във всяка от националните парични единици на участващите държави-членки. Тези курсове следва да бъдат изразени с шест цифри. Член 5 Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Люксембург на 17 юни 1997 година За Съвета Председател A. JORRITSMA-LEBBINK


title: Reglamento (CE) nº 1114/97 del Consejo de 17 de junio de 1997 por el que se da por concluido el procedimiento antidumping con respecto a las importaciones de anillos exteriores de rodamientos de rodillos originarios de Japón y por el que derogan las medidas antidumping impuestas a dichas importaciones


title: GEMEINSAMER STANDPUNKT (EG) Nr. 29/97 vom Rat festgelegt am 17. Juni 1997 im Hinblick auf den Erlaß der Richtlinie 97/.../EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom ... zur Änderung der Richtlinien 76/116/EWG, 80/876/EWG, 89/284/EWG und 89/530/EWG zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten für Düngemittel

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
approximation of laws
fertiliser
labelling
packaging


title: Resolutie van de Raad van 17 juni 1997 betreffende de toepassing van telematica in het wegverkeer, met name elektronische tolheffing

eurovoc_concepts:
EU Member State
European standard
cooperation policy
road transport
telematics
toll


title: Neuvoston 17 päivänä kesäkuuta 1997 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 33/97 neuvoston direktiivin 97/.../EY antamiseksi matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä

eurovoc_concepts:
International Maritime Organisation
carriage of passengers
maritime safety
maritime transport
safety standard
transport safety


title: Direttiva 97/24/CE del Parlamento europeo e del Consiglio del 17 giugno 1997 relativa a taluni elementi o caratteristiche dei veicoli a motore a due o a tre ruote

eurovoc_concepts:
anti-pollution device
approval
safety device
signalling device
technical standard
two-wheeled vehicle


title: Entschliessung des Europäischen Rates über den Stabilitäts- und Wachstumspakt Amsterdam, 17. Juni 1997

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
budget policy
budgetary discipline (EU)
economic convergence
national budget
third stage of EMU


title: Council Resolution of 17 June 1997 on the development of telematics in road transport, in particular with respect to electronic fee collection