title: Komisijas Regula (EK) Nr. 1093/97 (1997. gada 16. jūnijs), ar kuru nosaka melonēm un arbūziem piemērojamos tirdzniecības standartus

text: 146 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. 31997R1093 17. 6. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 158/21 KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1093/97 (1997. gada 16. jūnijs), ar kuru nosaka melonēm un arbūziem piemērojamos tirdzniecības standartus EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopīgo organizā- ciju (1) un jo īpaši tās 2. panta 2. punktu, tā kā Regulas (EK) Nr. 2200/96 I pielikumā ir uzskaitīti produkti, attiecībā uz kuriem jāpieņem standarti; tā kā no pieli- kumā uzskaitītajiem produktiem Kopienas standarti vēl nav noteikti melonēm un arbūziem; jānosaka šo lai nodrošinātu produktu tirdzniecības standarti; tā kā tālab, pārskatāmību pasaules tirgū, jāņem vērā standarti, ko attiecībā uz šiem produktiem ieteikusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija; tā kā tādēļ tā kā, piemērojot šos standartus, tirgū nenonāktu nepietiekamas kvalitātes produkti, virzot ražošanu uz patērētāju prasību apmierināšanu un veicinot tirdzniecību godīgas konkurences apstākļos, tādējādi palīdzot paaugstināt ražošanas rentabilitāti; tā kā šos standartus piemēro visos tirdzniecības posmos; tā kā pārvadājumi lielos attālumos, uzglabāšana ilgāk par noteikto laiku un dažādās darbības, kam produkti ir pakļauti, var izraisīt zināmu bojāšanās pakāpi, kas rodas produkta bioloģiskās attīs- tības vai tā ātrās bojāšanās dēļ; tā kā šāda bojāšanās būtu jāņem vērā, piemērojot standartus tirdzniecības posmiem, kas seko pēc produktu nosūtīšanas; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi saskan ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Tirdzniecības standarti, ko piemēro: — melonēm, uz kurām attiecas KN kods 0807 19 00, — arbūziem, uz kuriem attiecas KN kods 0807 11 00, ir izklāstīti attiecīgi I un II pielikumā. Šos standartus piemēro visos 2. tirdzniecības posmos saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2200/ 96. Posmos, kas seko produktu nosūtīšanai, tomēr ir atļautas šādas pielaides: a) svaiguma un turgora neliela samazināšanās; b) attiecībā uz produktiem, kas nav augstākā labuma, viegli bojājumi to bioloģiskās attīstības un ātrās bojāšanās dēļ. Šī regula stājas spēkā 1997. gada 1. jūlijā. 2. pants Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1997. gada 16. jūnijā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER (1) OV L 297, 21. 11. 1996. , 1. lpp. 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 147 I PIELIKUMS MELOŅU STANDARTI I. PRODUKTA DEFINĪCIJA Šis standarts attiecas uz to šķirņu melonēm, kas izaudzētas no Cucumis melo L. un jāpiegādā patērētājam svaigas, bet neat- tiecas uz melonēm, kas paredzētas rūpnieciskai pārstrādei. II. NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ KVALITĀTI Standarta mērķis ir noteikt kvalitātes prasības melonēm pēc to sagatavošanas un iepakošanas. A. Obligātās prasības Ievērojot īpašus noteikumus attiecībā uz katru šķiru un pieļaujamās pielaides, visu šķiru melonēm jābūt: — nebojātām (1), — veselām; produktus, ko skārusi puve vai kas sabojājušies tā, ka kļuvuši nederīgi patēriņam, neizmanto, — tīrām, faktiski bez jebkādiem redzamiem svešķermeņiem, — svaigām pēc izskata, — faktiski bez kaitēkļiem, — faktiski bez bojājumiem, ko izraisījuši kaitēkļi, — stingrām, — bez pārmērīga ārējā mitruma, — bez svešas smaržas un/vai garšas. Melonēm jābūt pietiekami gatavām un nobriedušām (2). Meloņu gatavībai un stāvoklim jābūt tādam, lai tās varētu: — transportēt un pārkraut, un — apmierinošā stāvoklī nogādāt galapunkta vietā. B. Klasifikācija Melones iedala divās šķirās, kas noteiktas turpmāk: i) I šķira Šīs šķiras melonēm jābūt labas kvalitātes. Tām jābūt ar šķirnei vai tirdzniecības tipam raksturīgajām īpašībām. Tomēr ir pieļaujami šādi nelieli defekti ar noteikumu, ka tie neietekmē produkta kopējo izskatu, uzglabāšanas kvalitāti un noformējumu iepakojumā: — nelielas formas izmaiņas, — nelielas izmaiņas krāsojumā (mizas bālganumu vietā, kurā auglis augšanas laikā saskāries ar zemi, neuzskata par bojājumu), — nelieli plankumi, kas radušies berzes vai pārkraušanas rezultātā, — nelieli saauguši ieplaisājumi ap kātiņu, kas ir īsāki par 2 cm un nesasniedz augļa mīkstumu. Kātiņa garums, ja auglis ir piederīgs šķirnēm, kuru auglis nogatavošanās laikā neatdalās no kātiņa, nedrīkst pār- sniegt 2 cm attiecībā uz Charentais, Ogen un Galia tipa šķirnēm un 5 cm attiecībā uz pārējām melonēm, taču jebkurā gadījumā kātiņam ir jābūt, un tam ir jābūt nebojātam. (1) Nelielu nogludinātu skrambu, kas radusies, automātiski mērot refrakcijas indeksu, tomēr neuzskata par defektu. (2) Augļa mīkstuma refrakcijas indeksam jābūt vismaz 8 %, un to mēra mīkstuma viduspunktā augļa plakanajā daļā. 148 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. ii) II šķira Šajā šķirā ietver melones, kas nav piemērotas, lai tās ietvertu I šķirā, bet kas atbilst iepriekš minētajām obligātajām prasībām. Ar noteikumu, ka melones saglabā tām raksturīgās īpašības attiecībā uz kvalitāti, uzglabāšanas kvalitāti un noformējumu, ir pieļaujami šādi defekti: — formas izmaiņas, — izmaiņas krāsojumā (mizas bālganumu vietā, kurā auglis augšanas laikā saskāries ar zemi, neuzskata par defektu), — nelieli saspiedumi, — nelieli ieplaisājumi vai dziļas švīkas, kas neskar augļa mīkstumu un ir sausas, — mizas plankumi, kas radušies berzes vai pārkraušanas rezultātā. III. NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ KLASIFICĒŠANU PĒC LIELUMA Lielumu nosaka pēc vienas vienības svara vai pēc augļa plakanās daļas diametra. Minimālie lielumi ir šādi: Klasificēšana pēc lieluma atkarībā no svara: — Charentais, Ogen un Galia tipa melones — pārējās melones Klasificēšana pēc lieluma atkarībā no diametra: — Charentais, Ogen un Galia tipa melones — pārējās melones 250 g, 300 g. 7,5 cm, 8 cm, Ja lielums izteikts pēc svara, lielākās melones svars katrā iepakojumā nedrīkst pārsniegt mazākās melones svaru vairāk kā par 50 %. Ja lielums izteikts pēc diametra, lielākās melones diametrs nedrīkst pārsniegt mazākās melones diametru vairāk kā par 20 %. Klasificēšana pēc lieluma ir obligāta abām šķirām. IV. NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PIELAIDĒM Katrā iepakojumā ir pieļaujamas pielaides, kas attiecas uz kvalitāti un lielumu tiem produktiem, kuri neatbilst norādītās šķiras prasībām. A. Kvalitātes pielaides i) I šķira 10 % meloņu pēc skaita vai svara, kas neatbilst šķiras prasībām, bet atbilst II šķiras prasībām vai izņēmuma kārtā iekļaujas minētās šķiras pielaižu robežās. ii) II šķira 10 % meloņu pēc skaita vai svara, kas neatbilst ne šķiras prasībām, ne obligātajām prasībām, izņemot produktus, ko skārusi puve vai jebkurš cits bojājums, kā dēļ tie nav derīgi lietošanai pārtikā. B. Pielaides attiecībā uz lielumu Attiecībā uz visām šķirām: 10 % meloņu pēc skaita vai svara, kas precīzi neatbilst lielumam, kāds norādīts uz iepako- juma. V. NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ NOFORMĒJUMU A. Vienādība Visu iepakojumu saturam jābūt vienādam, un tajos jābūt tikai vienas izcelsmes, šķirnes vai tirdzniecības tipa, kvali- tātes un lieluma melonēm, kuras acīmredzami sasniegušas vienādu gatavības un brieduma pakāpi un ir acīmredzami vienā krāsā. Iepakojuma satura redzamajai daļai jāraksturo viss saturs. 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 149 B. Iepakojums Melonēm jābūt iepakotām tā, lai produkts būtu pienācīgi aizsargāts. Materiāliem, ko izmanto iepakojuma iekšpusē, jābūt jauniem, tīriem un tādas kvalitātes, kas ļauj pasargāt produktu no jebkādiem ārējiem vai iekšējiem bojājumiem. Materiālus, jo īpaši papīru vai zīmogus ar tirdzniecības specifikā- cijām atļauts izmantot ar noteikumu, ka drukāšana vai marķēšana ir veikta ar tinti vai līmi, kas nav toksiska. Iepakojumiem jābūt bez jebkādiem svešķermeņiem. VI. NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ MARĶĒŠANU informācijai, kas uzrakstīta uz vienas iepakojuma puses, ir salasāma, neizdzēšami Uz katra iepakojuma jābūt šādai marķēta un redzama no ārpuses: A. Identifikācija Fasētājs un/vai ekspeditors: nosaukums un adrese vai oficiāli piešķirts vai pieņemts kods. Gadījumā, ja izmanto kodu, norāde “fasētājs un/vai ekspeditors (vai atbilstīgi saīsinājumi)” tomēr jāuzrāda cieši kopā ar kodu. B. Produkcijas veids — “Melones”, ja saturs nav redzams no ārpuses, — šķirnes vai tirdzniecības tipa nosaukums (, piem. , Charentais). C. Produkcijas izcelsme — izcelsmes valsts un pēc izvēles valsts, reģionālais vai vietējais ģeogrāfiskais nosaukums. D. Tirdzniecības specifikācijas — šķira, — lielums, kas izteikts ar minimālo un maksimālo svaru vai minimālo un maksimālo diametru, — vienību skaits (nav obligāts). E. Oficiālā kontroles atzīme (nav obligāta) 150 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. II PIELIKUMS ARBŪZU STANDARTI I. PRODUKTA DEFINĪCIJA Šis standarts attiecas uz to šķirņu arbūziem, kas izaudzēti no Citrullus lanatus (Thunb. ) Matsum. et Nakai un jāpiegādā patērētājiem svaigi, bet neattiecas uz arbūziem, kas paredzēti rūpnieciskai pārstrādei. II. NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ KVALITĀTI Standarta mērķis ir noteikt kvalitātes prasības arbūziem pēc to sagatavošanas un iepakošanas. A. Obligātās prasības Ievērojot īpašus noteikumus attiecībā uz katru šķiru un pieļaujamās pielaides, visu šķiru arbūziem jābūt: — nebojātiem, — veseliem; produktus, ko skārusi puve vai kas sabojājušies tā, ka kļuvuši nederīgi patēriņam, neizmanto, — tīriem, faktiski bez jebkādiem redzamiem svešķermeņiem, — faktiski bez kaitēkļiem, — faktiski bez bojājumiem, ko izraisījuši kaitēkļi, — stingriem un pietiekami gataviem; to mīkstuma krāsai un garšai būtu jāatbilst pietiekamai gatavībai, — neieplaisājušiem, — bez pārmērīga ārējā mitruma, — bez svešas smaržas un/vai garšas. Arbūzu gatavībai un stāvoklim jābūt tādam, lai tos varētu: — transportēt un pārkraut, un — apmierinošā stāvoklī nogādāt galapunkta vietā. B. Klasifikācija Arbūzus iedala divās šķirās, kas noteiktas turpmāk: i) I šķira Šīs šķiras arbūziem jābūt labas kvalitātes. Tiem jābūt: — ar pareizu formu un šķirnei raksturīgajām īpašībām, — bez ieplaisājumiem un saspiedumiem; nelielus virspusējus ieplaisājumus neuzskata par defektiem. Pieļaujamas nelielas izmaiņas krāsojumā arbūza bālākajā daļā, kura augšanas laikā bijusi saskarē ar zemi. Arbūza kāts nedrīkst būt garāks par 5 cm. ii) II šķira Šajā šķirā ietver arbūzus, kas nav piemēroti, lai tos ietvertu I šķirā, bet kas atbilst iepriekš minētajām obligātajām prasībām. Ar noteikumu, ka arbūzi saglabā tiem raksturīgās īpašības attiecībā uz kvalitāti, uzglabāšanas kvalitāti un noformējumu, ir pieļaujami šādi defekti: — nelielas formas izmaiņas, — nelielas izmaiņas mizas krāsojumā, — nelieli saspiedumi vai virspusēji defekti, jo īpaši mehāniskas iedarbības vai parazītu, vai slimību radītu bojā- jumu dēļ. 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 151 III. NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ KLASIFICĒŠANU PĒC LIELUMA Lielumu nosaka pēc vienas vienības svara. Minimālais arbūza svars ir noteikts 1,5 kg. Ja arbūzi ir iepakojumā, viena iepakojuma vieglākās un smagākās vienības svara starpībai nebūtu jāpārsniedz 2 kg vai 3,5 kg, ja vieglākās vienības svars pārsniedz 6 kg. Šis relatīvi vienādais svars nav obligāts attiecībā uz arbūziem bez iepakojuma. IV. NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PIELAIDĒM Katrā iepakojumā vai katrā produktu partijā, kas ir bez iepakojuma, ir pieļaujamas pielaides attiecībā uz kvalitāti un lielumu tiem produktiem, kas neatbilst norādītās šķiras prasībām. A. Kvalitātes pielaides i) I šķira 10 % arbūzu pēc skaita vai svara, kas neatbilst šķiras prasībām, bet atbilst II šķiras prasībām vai izņēmuma kārtā iekļaujas minētās šķiras pielaižu robežās. ii) II šķira 10 % arbūzu pēc skaita vai svara, kas neatbilst ne šķiras prasībām, ne obligātajām prasībām, izņemot produktus, ko skārusi puve vai jebkurš cits bojājums, kā dēļ tie nav derīgi lietošanai pārtikā. B. Pielaides attiecībā uz lielumu Attiecībā uz visām šķirām: 10 % arbūzu pēc skaita vai pēc svara, kas neatbilst norādītajam lielumam, bet ne vairāk kā 1 kg virs vai zem noteiktā lieluma. Pielaidi nekādā gadījumā nedrīkst attiecināt uz augli, kura svars ir mazāks par 1 kg. V. NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ NOFORMĒJUMU A. Vienādība Visu iepakojumu vai neiepakotu produktu partiju saturam jābūt vienādam, un tajā jābūt tikai vienas izcelsmes, šķirnes un kvalitātes arbūziem. Iepakojuma satura vai neiepakotu produktu partijas redzamajai daļai jāraksturo viss saturs. I šķiras arbūzu formai un mizas nokrāsai turklāt jābūt vienādai. B. Iepakojums Arbūziem jābūt iepakotiem tā, lai produkts būtu pienācīgi aizsargāts. Materiāliem, ko izmanto iepakojuma iekšpusē, jābūt jauniem, tīriem un tādas kvalitātes, kas ļauj pasargāt produktu no jebkādiem ārējiem vai iekšējiem bojājumiem. Materiālus, jo īpaši papīru vai zīmogus ar tirdzniecības specifikā- cijām atļauts izmantot ar noteikumu, ka drukāšana vai marķēšana ir veikta ar tinti vai līmi, kas nav toksiska. Iepakojumiem vai neiepakotu produktu partijām jābūt bez jebkādien svešķermeņiem. Bez iepakojuma pārvadāti arbūzi jānorobežo no transporta līdzekļa grīdas un sienām ar atbilstošu aizsargmateriālu, kuram jābūt jaunam un tīram un kurš nevar pārnest uz augli nekādu neatbilstošu garšu vai smaržu. C. Noformējums Arbūzus var noformēt: — iepakojumos, — neiepakotā veidā. 152 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. VI. NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ MARĶĒŠANU Uz katra iepakojuma jābūt šādai informācijai, kas uzrakstīta uz vienas iepakojuma puses, ir salasāma un neizdzēšami marķēta un redzama no ārpuses. Attiecībā uz arbūziem, kurus transportē bez iepakojuma (tiešā iekraušana transportlīdzeklī), šai informācijai jābūt preču pavaddokumentā, kas piestiprināts transporta līdzekļa iekšpusē redzamā vietā. Šā tipa noformējumam norāde par lielumu, neto svaru vai vienību skaitu nav obligāta. A. Identifikācija Fasētājs un/vai ekspeditors: nosaukums un adrese vai oficiāli piešķirts vai pieņemts kods. Gadījumā, ja izmanto kodu, norāde “fasētājs un/vai ekspeditors (vai atbilstīgi saīsinājumi)” tomēr jāuzrāda cieši kopā ar kodu. B. Produkcijas veids — “Arbūzi”, ja saturs no ārpuses nav redzams. C. Produkcijas izcelsme — Izcelsmes valsts un pēc izvēles apgabals, kurā produkts audzēts, vai valsts, reģiona vai vietējais ģeogrāfiskais nosaukums. D. Tirdzniecības specifikācijas — šķira, — lielums (ja arbūzi klasificēti pēc lieluma), kas izteikts ar minimālo un maksimālo svaru, — neto svars vai vienību skaits. E. Oficiālā kontroles atzīme (nav obligāta)


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1093/97 av den 16 juni 1997 om handelsnormer för meloner och vattenmeloner

eurovoc_concepts:
fresh vegetable
fruit vegetable
marketing standard
perishable goods
product quality
quality standard

formats: html pdfa1b print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2067/97 del Markus FERBER a la Comisión. La libertad de establecimiento y de ejercicio de la profesión en Grecia en el caso de los arquitectos que son ciudadanos de otros Estados miembros

eurovoc_concepts:
EU national
Greece
freedom to provide services
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
recognition of diplomas
right of establishment
town-planning profession

formats: html pdf print

text: C 21/138 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 1. 98 Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (11 de julio de 1997) El u·ltimo censo organizado en Turqu(cid:14)·a tuvo lugar en 1990. Todav(cid:14)·a no se ha fijado ninguna fecha para el pro·ximo censo. Las autoridades turcas consideran que el origen e·tnico no debe figurar entre las preguntas planteadas con motivo de estos censos. (98/C 21/258) PREGUNTA ESCRITA E-2067/97 de Markus Ferber (PPE) a la Comisio·n (16 de junio de 1997) Asunto: La libertad de establecimiento y de ejercicio de la profesio·n en Grecia en el caso de los arquitectos que son ciudadanos de otros Estados miembros La Directiva 85/384/CEE (1), de 10 de junio de 1985, regula la convalidacio·n mutua de t(cid:14)·tulos de arquitectura y dema·s medidas para facilitar el ejercicio efectivo del derecho de establecimiento y del derecho de libre circulacio·n de servicios en los Estados de la UE. Segu·n la informacio·n de que dispongo, dicha directiva se transpuso al ordenamiento jur(cid:14)·dico griego mediante el Decreto de la Presidencia no 107 (ve·ase el Bolet(cid:14)·n Oficial del Gobierno griego de 7 de abril de 1993, no 49, pa·gs. 483 y ss. ). El decreto reconoce, en determinadas condiciones, el derecho de los nacionales de otros Estados miembros a establecerse y ejercer la profesio·n de arquitecto, pero al mismo tiempo hace depender la autorizacio·n de establecimiento del visto bueno previo de la Ca·mara Te·cnica de Grecia. De acuerdo con la informacio·n facilitada por ciudadanos alemanes, la Ca·mara Te·cnica de Grecia se niega, sin dar ningu·n tipo de explicaciones, a conceder la autorizacio·n de ejercicio de la profesio·n a los solicitantes extranjeros, aunque reu·nan todas las condiciones necesarias. De esta manera, la directiva comunitaria, si bien se ha transpuesto formalmente al ordenamiento jur(cid:14)·dico griego, no produce el menor efecto pra·ctico. ¿Que· medidas piensa tomar la Comisio·n para lograr que la normativa comunitaria se aplique tambie·n en Grecia? (1) DO L 223 de 21. 8. 1985, p. 15. Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (23 de julio de 1997) La Comisio·n esta· al corriente del problema planteado por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y ya ha llamado oficialmente la atencio·n de las autoridades griegas sobre el mismo y sobre la necesidad de poner fin a esta situacio·n cuanto antes. Si las autoridades griegas no adoptan ra·pidamente las medidas pertinentes para resolver este problema de forma eficaz, la Comisio·n no dejara· de tratar el expediente, llegado el caso, en el marco del procedimiento establecido en el art(cid:14)·culo 169 del Tratado CE. (98/C 21/259) PREGUNTA ESCRITA E-2068/97 de Cristiana Muscardini (NI) a la Comisio·n (16 de junio de 1997) Asunto: Resultados de la coordinacio·n en el a·mbito de la investigacio·n biome·dica En la respuesta a la pregunta E-0535/97 (1), de 11 de abril de 1997, la Comisio·n afirma que «la Comunidad ha podido, sin embargo, llevar a cabo un considerable trabajo de coordinacio·n» en materia de investigacio·n biome·dica y sanitaria. ¿Puede indicar la Comisio·n cua·les son los resultados considerables que ha obtenido en te·rminos de coordinacio·n de las 700 redes de investigacio·n mencionadas? (1) DO C 319 de 18. 10. 1997, p. 103


title: 97/396/ΔΕΥ: Κοινή δράση της 16ης Ιουνίου 1997 θεσπισθείσα από το Συμβούλιο βάσει του άρθρου Κ.3 της συνθήκης για την Ευρωπαϊκή Ένωση σχετικά με την ανταλλαγή πληροφοριών για την αξιολόγηση των κινδύνων και τον έλεγχο των νέων συνθετικών ναρκωτικών

eurovoc_concepts:
drug traffic
exchange of information
health risk
international cooperation
narcotic
new product


title: Jednotná akcia zo 16. júna 1997, prijatá Radou na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, ktorá sa týka výmeny informácií, hodnotenia rizika a kontroly nových syntetických drog

text: 70 SK Úradný vestník Európskej únie 19/zv. 1 31997F0396 25. 6. 1997 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 167/1 JEDNOTNÁ AKCIA zo 16. júna 1997, prijatá Radou na základe článku K. 3 Zmluvy o Európskej únii, ktorá sa týka výmeny informácií, hodnotenia rizika a kontroly nových syntetických drog (97/396/SVV) RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, najmä na jej článok K. 3 ods. 2 písm. b), so zreteľom na podnet Holandska, BERÚC NA VEDOMIE, že Európska Rada v Dubline 13. a 14. decembra 1996 privítala správu o pokroku, ktorá sa týka drog a súhlasila s akciou navrhnutou v tejto správe, vrátane návrhu na zvládnutie problému syntetických drog na troch úrov- niach, a to prostredníctvom právnych predpisov, praktickej spo- lupráce proti výrobe a obchodovaniu s týmito drogami a medzi- národnej spolupráce, ODVOLÁVAJÚC SA na jednotnú akciu 96/750/SVV z 17. decem- bra 1996, ktorú Rada prijala na základe článku K. 3 Zmluvy o Európskej únii, týkajúcu sa aproximácie právnych predpisov a postupov členských štátov Európskej únie na boj proti drogo- vej závislosti a na prevenciu a boj proti nelegálnemu obchodova- niu s drogami (1), ODVOLÁVAJÚC SA najmä na článok 5 uvedenej jednotnej akcie, ktorý ustanovuje, že členské štáty vyvinú úsilie na navrhnutie zosúladených právnych predpisov v rozsahu potrebnom na vytvorenie právneho základu alebo vyplnenie právneho vákua, pokiaľ ide o syntetické drogy. Členské štáty najmä podporujú vytvorenie rýchleho informačného systému, ktorý umožní iden- tifikáciu týchto drog ako látok podliehajúcich zákazu, len čo sa vyskytnú kdekoľvek v členských štátoch, za vynutiteľnosť práva, a to z toho dôvodu, že tento trestný čin alebo trestné činy nie sú trestné podľa práva žiadajúceho aj dožia- daného štátu, DOMNIEVAJÚC SA, že zo súpisu spísaného od prijatia uvedenej jednotnej akcie je možné uzavrieť, že v členských štátoch sa vyskytli nové syntetické drogy, DOMNIEVAJÚC SA, že jednotnú akciu je možné uskutočniť iba na základe spoľahlivých informácii o výskyte nových syntetických drog a výsledkov odborného ocenenia rizík vyvolaných užívaním nových syntetických drog a dôsledkov podriadenia týchto drog kontrole, DOMNIEVAJÚC SA, že je preto potrebné vytvoriť spoločný mechanizmus, ktorý by umožňoval uskutočnenie nákladnej akcie na prijímanie potrebných opatrení alebo zavádzanie kontroly nových syntetických drog, na základe rýchlej výmeny informácií o nových syntetických drogách vyskytujúcich sa v členských štá- toch a spoločného ocenenia rizík z nich vyplývajúcich, BEZ TOHO, aby boli dotknuté právomoci Európskeho spoločen- stva, DOMNIEVAJÚC SA, že špecifické nebezpečenstvá, ktoré spočí- vajú vo vývoji syntetických drog, si vyžadujú rýchlu akciu člen- ských štátov, PRIJALA TÚTO JEDNOTNÚ AKCIU: DOMNIEVAJÚC SA, že ak nové syntetické drogy nebudú začle- nené do systému trestného práva vo všetkých členských štátoch, môžu nastať problémy v medzinárodnej spolupráci medzi súd- nymi orgánmi a orgánmi členských štátov, ktoré sú zodpovedné (1) Ú. v. ES L 342, 31. 12. 1996, s. 6. Článok 1 Účel Táto jednotná akcia je zameraná na vytvorenie mechanizmu rýchlej výmeny informácií o nových syntetických drogách a ocenenia ich rizík, aby sa tak umožnilo použitie opatrení 19/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 71 na kontrolu psychotropných látok uplatniteľnú v členských štátoch aj na syntetické drogy. Tento mechanizmus bude spoločne zavádzaný v súlade s postupmi ustanovenými ďalej v texte. — informácie o inom používaní novej syntetickej drogy a rozsahu takéhoto užívania, Článok 2 Predmet úpravy — ďalšie informácie o rizikách užívania novej syntetickej dro- gy, vrátane zdravotných a sociálnych rizík. Táto jednotná akcia sa vzťahuje na syntetické drogy, ktoré v súčasnosti nie sú uvedené ani v jednom zo zoznamov v prílohe k Dohovoru OSN o psychotropných látkach z roku 1971, ktoré predstavujú porovnateľne závažné ohrozenie verejného zdravia ako látky uvedené v zoznamoch I a II tohto dohovoru a ktoré majú obmedzenú terapeutickú hodnotu. Vzťahuje sa na konečné výrobky, čím sa líši od prekurzorov, pre ktoré určujú režimspoločenstva 3677/90 z 13. decembra 1990, ktorým sa ustanovujú opatrenia, ktoré treba prijať, aby sa zabránilo zneužívaniu určitých látok na nedovolenú výrobu omamných látok a psychotropných látok (1) a smernica Rady 92/109/EHS zo 14. decembra 1992 o výrobe a uvádzaní na trh určitých látok používaných pri nedovolenej výrobe omamných látok a psychotropných látok (2). nariadenie Rady (EHS) č. Článok 3 Výmena informácií 1. Každý členský štát zabezpečí, aby jeho národná jednotka Euro- polu a jeho zástupca v sieti Reitox poskytovali informácie o výro- be, obchodovaní a užívaní nových syntetických drog Drogovej jednotke Europolu (EDU) Európskeho monitorovacieho strediska pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA), rešpektujúc príslušné mandáty týchto dvoch orgánov. EDU a EMCDDA zhromažďujú poskytnuté informácie a vzájomne si ich sprostredkúvajú prísluš- ným spôsobom, ako aj národným jednotkám Europolu a zástup- com členských štátov v sieti Reitox, Komisii a Európskej agentúre na hodnotenie liekov. 2. Informácie uvedené v odseku 1 zahŕňajú: a) — chemický a fyzikálny popis, vrátane názvu, pod ktorým je nová syntetická droga známa, — informácie o frekvencii, okolnostiach a/alebo množstvách, v ktorých sa nová syntetická droga vyskytuje, — prvé náznaky o možných rizikách spojených s novou syn- tetickou drogou, a pokiaľ je to možné: a) — informácie o chemických prekurzoroch, Článok 4 Hodnotenie rizika 1. Na požiadanie jedného z členských štátov alebo Komisie zvolá EMCDDA mimoriadne zasadnutie pod záštitou vedeckého výboru rozšíreného o odborníkov menovaných členskými štátmi, na ktoré pozve zástupcov Komisie, EDU a Európskej agentúry na hodnotenie liekov. Tento výbor ohodnotí možné riziká, vrátane zdravotných a sociál- nych rizík, vyvolané užívaním a obchodovaním s novými synte- tickými drogami, ako aj možné následky ich zákazu. 2. Ohodnotenie rizík sa vykoná na základe informácií poskytnu- tých členskými štátmi, Komisiou, EMCDDA, EDU a Európskou agentúrou na hodnotenie liekov, rešpektujúc všetky faktory, ktoré by podľa Dohovoru OSN o psychotropných látkach z roku 1971 zaručovali zaradenie látky pod medzinárodnú kontrolu. 3. Po ukončení ohodnotenia rizík sa zostaví správa o zisteniach. Táto správa pojednáva o všetkých aspektoch. Správa tiež obsa- huje všetky stanoviská k týmto aspektom. Článok 5 — informácie o spôsobe a rozsahu už zaužívaného alebo očakávaného užívania novej syntetickej drogy ako psycho- tropnej látky, Postup na podrobenie špecifických nových syntetických drog kontrole (1) Ú. v. ES L 357, 20. 12. 1990, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (EHS) č. 3769/92 (Ú. v. ES L 383, 29. 12. 1992, s. 17). (2) Ú. v. ES L 370, 19. 12. 1992, s. 76. Smernica zmenená a doplnená smernicou 93/46/EHS (Ú. v. ES L 159, 1. 7. 1993, s. 134). 1. Rada môže, na základe podnetu, ktorý je potrebné predložiť do jedného mesiaca od dátumu predloženia správy o výsledkoch ohodnotenia rizík podľa článku 4 ods. 1, a konajúc v súlade 72 SK Úradný vestník Európskej únie 19/zv. 1 s článkom K. 3 ods. 2 písm. b) zmluvy, jednomyseľne prijať roz- hodnutie definujúce novú syntetickú drogu alebo drogy, ktoré majú podliehať potrebným kontrolným opatreniam. 3. Predsedníctvo každý rok podá Rade správu o zavádzaní opa- trení prijatých Radou na základe odseku 1. Ak Komisia nepovažuje za potrebné predložiť podnet na zarade- nie novej syntetickej drogy alebo drog pod kontrolné opatrenia, predloží Rade správu, v ktorej vysvetlí svoj názor. Členské štáty sa v súlade s rozhodnutím prijatým Radou zaviažu prijať v lehote, ktorá môže byť určená v rozhodnutí, potrebné opatrenia v súlade so svojím vnútroštátnym právom na zarade- nie týchto nových syntetických drog pod kontrolné opatrenia a trestné sankcie, ktoré sú ustanovené ich vnútroštátnymi práv- nymi predpismi v súlade s ich záväzkami vyplývajúcimi z Doho- voru OSN o psychotropných látkach, pokiaľ ide o látky uvedené v zozname I a II tohto dohovoru. 2. Nič v tejto jednotnej akcii nebráni členským štátom, aby na svojom území presadzovali alebo zavádzali akékoľvek vnútro- štátne kontrolné opatrenia, ktoré považujú za vhodné, akonáhle identifikovali novú syntetickú drogu. Článok 6 Uverejnenie a nadobudnutie účinnosti Táto jednotná akcia sa uverejní v úradnom vestníku. Nadobúda účinnosť dňom jej uverejnenia. V Luxemburgu 16. júna 1997 Za Radu predseda H. VAN MIERLO


title: QUESTION ECRITE no 2051/97 de Eryl McNALLY à la Commission. Le 4e programme-cadre en matière de recherche

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
animal experimentation
health policy
medical research
protection of animals
public health
research

text: C 45/150 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 10. 2. 98 (98/C 45/196) QUESTION E· CRITE P-2051/97 pose·e par Eryl McNally (PSE) a‘ la Commission (16 juin 1997) Objet: Le 4e programme-cadre en matie‘re de recherche La Commission peut-elle indiquer dans le cadre de quels programmes spe·cifiques de recherche des expe·riences sur les animaux sont finance·es? Re·ponse donne·e par Mme Cresson au nom de la Commission (14 juillet 1997) Les programmes spe·cifiques relevant du Quatrie‘me programme-cadre dans lesquels des animaux sont utilise·s a‘ des fins d(cid:146)expe·rimentation sont les suivants: Biotechnologie, Biome·decine et sante·, Agriculture et pe(cid:136)che (FAIR), Environnement et climat (pas dans MAST), Technologies industrielles et technologies des mate·riaux (IMT), Normalisation, mesures et essais (SMI), Radioprotection et Coope·ration avec les pays tiers et les organisations internationales. Ces expe·riences poursuivent des objectifs tels que la protection de la sante· humaine et la re·duction des risques lie·s aux substances chimiques, mais e·galement l(cid:146)ame·lioration du bien-e(cid:136)tre des animaux et la re·duction de l(cid:146)expe·rimentation animale. Elles sont obligatoires lorsqu(cid:146)il n(cid:146)existe pas de me·thode alternative, comme les essais in vitro. Dans chaque projet, on fait en sorte de n(cid:146)utiliser qu(cid:146)un nombre minimum d(cid:146)animaux. La Commission continue a‘ (cid:156)uvrer en faveur de la re·duction de l(cid:146)expe·rimentation animale dans la recherche et de l(cid:146)utilisation de me·thodes de substitution dans tous les cas ou‘ cela est possible. Le soutien qu(cid:146)elle octroie au Centre europe·en pour la validation des me·thodes alternatives (CEVMA) te·moigne de ses aspirations dans ce domaine important. (98/C 45/197) QUESTION E· CRITE E-2057/97 pose·e par Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ la Commission (16 juin 1997) Objet: Aide aux secteurs de l(cid:146)industrie textile, de l(cid:146)habillement et du cuir Il ressort de certaines informations que les autorite·s fran(cid:231)aises ont soumis un plan visant, a‘ travers un programme de subventions, a‘ venir en aide aux industries textile et du cuir. Ce plan, qualifie· de «sectoriel» par M. Van Miert, membre de la Commission, a e·te· rejete·. Les autorite·s fran(cid:231)aises se sont engage·es a‘ y apporter des modifications et a‘ le soumettre a‘ nouveau comme «plan horizontal». La Commission pourrait-elle indiquer les suites qui ont e·te· donne·es a‘ cette question? Une aide quelconque a-t-elle, dans l(cid:146)un des E· tats membres de l(cid:146)UE, e·te· octroye·e aux secteurs des industries textile, du ve(cid:136)tement et du cuir, ou est-il pre·vu d(cid:146)octroyer une aide de cette nature a‘ un pays non communautaire? Re·ponse donne·e par M. Van Miert au nom de la Commission (23 juillet 1997) Le 9 avril 1997, la Commission a adopte· une de·cision finale ne·gative a‘ l(cid:146)encontre des mesures expe·rimentales de baisse des charges sociales dans les secteurs du textile, de l(cid:146)habillement, du cuir et de la chaussure mises en (cid:156)uvre par la France. La Commission a conside·re· que les charges qui de·coulent pour les entreprises d(cid:146)accords conclus entre les partenaires sociaux d(cid:146)un secteur de·termine·, que ce soit en vue du re·ame·nagement du temps de travail ou avec d(cid:146)autres contenus et qui se traduisent par des majorations salariales ou des conge·s re·mune·re·s non exige·s par la re·glementation commune, constituent des charges qui auraient du(cid:136) normalement e(cid:136)tre supporte·es par leurs budgets. Elle a donc estime· que c(cid:146)est l(cid:146)intervention me(cid:136)me de l(cid:146)E· tat dans ce contexte qui constitue par sa nature me(cid:136)me et dans sa totalite· une aide d(cid:146)E· tat


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1088/97 of 16 June 1997 amending Regulation (EC) No 1079/97 fixing the corrective amount applicable to the refund on cereals

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: Resolución del Consejo Europeo sobre el crecimiento y el empleo Amsterdam, 16 de junio de 1997

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Union
coordination of EMU policies
economic policy
employment policy
job creation


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2064/97 do Deputado Reino PAASILINNA à Comissão. Controlo das empresas de venda de timeshare no contexto do mercado único

eurovoc_concepts:
acquisition of property
consumer protection
contract
property market
real estate business
real property
secondary residence
time-sharing

text: C 45/152 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 2. 98 (98/C 45/199) PERGUNTA ESCRITA E-2064/97 apresentada por Reino Paasilinna (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (16 de Junho de 1997) Objecto: Controlo das empresas de venda de timeshare no contexto do mercado u·nico Existem no territo·rio da Unia(cid:152)o Europeia inu·meras empresas que vendem propriedades em regime de timeshare. Estas propriedades situam-se nas regio(cid:152)es mais a Sul da Europa e sa(cid:152)o vendidas a cidada(cid:152)os de diferentes pa(cid:14)·ses. No momento da compra, o cliente na(cid:152)o sabe exactamente que tipo de servi(cid:231)o esta· a pagar. Por exemplo, no Bahia Blanca Holiday Club, empresa subsidia·ria da T. S. International PLC,UK, em Puerto Rico nas Cana·rias, tre(cid:136)s fam(cid:14)·lias finlandesas viram-se obrigadas a abandonar a propriedade antes do termo do per(cid:14)·odo adquirido, com base em argumentos duvidosos. Viram ate· amea(cid:231)ado o seu direito de propriedade, sem qualquer compensa(cid:231)a(cid:152)o. Na(cid:152)o e· raro surgirem problemas desta natureza com estas empresas. Que medidas tenciona a Comissa(cid:152)o tomar para assegurar os direitos e a propriedade adquirida em regime de timeshare? Resposta dada por Emma Bonino em nome da Comissa(cid:152)o (14 de Julho de 1997) A Comissa(cid:152)o esta· na origem da Directiva 94/47/CE do Parlamento e do Conselho, de 26 de Outubro de 1994, relativa a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o dos adquirentes quanto a certos aspectos dos contratos de aquisi(cid:231)a(cid:152)o de um direito de utiliza(cid:231)a(cid:152)o a tempo parcial de bens imo·veis (1), chamada Directiva «time-share». Esta regulamenta(cid:231)a(cid:152)o abre certos direitos ao consumidor nos contratos conclu(cid:14)·dos por um per(cid:14)·odo de pelo menos tre(cid:136)s anos, e abrangendo per(cid:14)·odos m(cid:14)·nimos de uma semana por ano. Estes direitos referem-se a‘ informa(cid:231)a(cid:152)o sobre os elementos constitutivos do contrato, a‘s modalidades da transmissa(cid:152)o desta informa(cid:231)a(cid:152)o, aos procedimentos e modalidades de rescisa(cid:152)o e retracta(cid:231)a(cid:152)o. Os Estados-membros preve(cid:136)em na sua legisla(cid:231)a(cid:152)o as conseque(cid:136)ncias do incumprimento das disposi(cid:231)o(cid:152)es da directiva referida. O prazo de transposi(cid:231)a(cid:152)o da Directiva 94/47/CE caducava trinta meses apo·s a sua publica(cid:231)a(cid:152)o no Jornal Oficial, isto e·, em 29 de Abril de 1997. (1) JO L 280 de 29. 10. 1994. (98/C 45/200) PERGUNTA ESCRITA P-2066/97 apresentada por Hiltrud Breyer (V) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Junho de 1997) Objecto: Diferendo entre a OMC e a UE sobre a carne com hormonas Aceitara· a Comissa(cid:152)o da UE a eventual aplica(cid:231)a(cid:152)o de san(cid:231)o(cid:152)es, tendo em vista manter a proibi(cid:231)a(cid:152)o de 1. hormonas e proteger os consumidores da carne com hormonas? Caso na(cid:152)o seja poss(cid:14)·vel impedir a importa(cid:231)a(cid:152)o de carne com hormonas, procedera· a Comissa(cid:152)o, nesse caso, a‘ 2. rotulagem generalizada e inequ(cid:14)·voca desse tipo de carne? Por que motivo na(cid:152)o e· enviada a‘ autora da presente pergunta a justifica(cid:231)a(cid:152)o em que a Comissa(cid:152)o se baseou a 3. fim de manter a proibi(cid:231)a(cid:152)o de hormonas na seque(cid:136)ncia da queixa apresentada pelos EUA?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2059/97 van Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM aan de Commissie. MKB en het vijfde kaderprogramma

eurovoc_concepts:
EU programme
research and development
research programme
size of business
small and medium-sized enterprises
technological change

text: 11. 3. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 76/71 (98/C 76/157) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2053/97 van Luis Campoy Zueco (PPE) aan de Commissie (9 juni 1997) Betreft: Projecten Cohesiefonds in Navarra Kan de Commissie in detail aangeven welke cofinancieringen het Cohesiefonds gedurende de jaren 1995 en 1996 in Navarra heeft verricht? Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (4 juli 1997) Wat het Cohesiefonds betreft beschikt de Commissie niet over gegevens die specifiek per regio zijn opgesteld. Zij vestigt de aandacht van het geachte Parlementslid op het feit dat in bijlage I van het jaarlijks verslag over de activiteiten van het Cohesiefonds in 1995 (1) de essentie¤le elementen zijn opgenomen van de in dat jaar voor medefinanciering goedgekeurde milieu- en vervoersprojecten in Spanje, waaronder de betrokken projecten in Navarra. De essentie¤le elementen van de in 1996 goedgekeurde projecten worden door de Commissie rechtstreeks aan het geachte Parlementslid en ook aan het Secretariaat-generaal van het Parlement toegezonden. (1) Doc. COM(96)388. (98/C 76/158) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2059/97 van Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) aan de Commissie (16 juni 1997) Betreft: MKB en het vijfde kaderprogramma Het MKB is goed voor 66% van de werkgelegenheid in de EU en speelt in het bijzonder op het gebied van het innoverend onderzoek een zeer belangrijke rol. In de Commissie onderzoek van het Europees Parlement is met name gesproken over de positie van het MKB in het vijfde kaderprogramma van de EU voor onderzoek, technologische ontwikkeling en demonstratieprojecten. Omdat het begrip MKB onvoldoende duidelijk is gedefinieerd, blijft het ook onduidelijk in hoeverre het MKB aan het vijfde kaderprogramma kan deelnemen. Kan de Commissie mededelen wat zij onder MKB verstaat en hoe zij bij de tenuitvoerlegging van het vijfde kaderprogramma hiermee rekening denkt te houden? Antwoord van de heer Papoutsis namens de Commissie (31 juli 1997) De Commissie heeft op 3 april 1996 een aanbeveling betreffende de definitie van de kleine en middelgrote ondernemingen (KMO’s) (1) goedgekeurd. Dankzij deze aanbeveling bestaan er thans duidelijke en precieze regels om de KMO’s, de kleine ondernemingen en de micro-ondernemingen in zowel de communautaire als de nationale programma’s en instrumenten te definie¤ren. Met de goedkeuring van deze definitie wenste de Commissie met name meer duidelijkheid, samenhang en zichtbaarheid te geven aan de communautaire programma’s die tot dusver vaak verschillende definities van de KMO’s hanteerden. Om als KMO te worden aangemerkt, moet een onderneming krachtens deze aanbeveling aan de volgende criteria voldoen: zij moet minder dan 250 werknemers in dienst hebben; haar jaaromzet mag 40 miljoen ecu of haar jaarlijks balanstotaal 27 miljoen ecu niet overschrijden en zij moet het zelfstandigheidscriterium in acht nemen, d. w. z. zij mag niet voor 25% of meer van het kapitaal of de stemrechten in handen zijn van een of meer ondernemingen die zelf geen KMO’s zijn. Voor kleine ondernemingen en micro-ondernemingen worden lagere drempelwaarden vastgesteld


title: QUESTION ECRITE no 2065/97 de Salvatore TATARELLA à la Commission. Demande de renégociation de l'accord entre l'Italie et la Grèce sur INTERREG II

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU programme
Greece
Italy
bilateral agreement
floriculture
negotiation of an agreement (EU)

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2050/97 del Johanna MAIJ-WEGGEN a la Comisión. Sobre la situación precaria de la foca monje en peligro de extinción

eurovoc_concepts:
Mediterranean Sea
algae
animal disease
infectious disease
marine mammal
mortality
protected species
protection of animal life
scientific research
toxic substance

text: 10. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 45/149 (98/C 45/195) PREGUNTA ESCRITA P-2050/97 de Johanna Maij-Weggen (PPE) a la Comisio·n (16 de junio de 1997) Asunto: Sobre la situacio·n precaria de la foca monje en peligro de extincio·n ¿Esta· al tanto la Comisio·n de la repentina elevada mortandad en una de las dos colonias restantes de focas monje ante la costa mauritana, en la que se calcula que ya han perecido tres cuartas partes de la poblacio·n compuesta por 275 ejemplares? ¿Esta· dispuesta la Comisio·n a liberar fondos a corto plazo para un plan de emergencia y supervivencia en el que participen expertos procedentes de los Pa(cid:14)·ses Bajos, Espan(cid:152)a y Grecia, para evitar la desaparicio·n de esta colonia? Los objetivos de dicho plan ser(cid:14)·an: › identificacio·n del virus o de la toxina causante de la tragedia; › vacunacio·n del resto de los animales; › organizacio·n de una accio·n «in situ» y › rehabilitacio·n de los animales enfermos y de las cr(cid:14)·as hue·rfanas de madre. ¿Tiene intencio·n la Comisio·n de investigar si esta tragedia pod(cid:14)·a haberse evitado, dado que existe un equipo permanente de observadores espan(cid:152)oles y mauritanos para el control de esta colonia de focas? ¿Podr(cid:14)·a informar la Comisio·n de que· papel desempen(cid:152)a la DG XI en esta problema·tica y de si, en el marco del programa Life financiado por la DG XI, existe ya un grupo de investigacio·n espan(cid:152)ol para la prevencio·n de este tipo de tragedias (en parte, vista la experiencia de hace algunos an(cid:152)os en la zona de Wadden, en los Pa(cid:14)·ses Bajos) o si se han adoptado medidas preventivas de cara a dicha colonia? ¿Podr(cid:14)·a informar la Comisio·n de cua·l es la situacio·n de la otra colonia de focas monje en la costa griega? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (27 de junio de 1997) La Comisio·n esta· enterada de la mortalidad excepcionalmente alta que se produjo en la colonia de focas monje del Cabo Blanco. Probablemente, la mortalidad total ha superado la mitad de la colonia. La Comisio·n ha autorizado al Gobierno de las Islas Canarias, beneficiario del proyecto Life-Nature «Acciones para la conservacio·n de la foca monje en el Atla·ntico», a utilizar una parte de los fondos de este proyecto en curso para realizar emprender acciones de urgencia, sobre todo: › ana·lisis para la identificacio·n de la toxina o del virus; › › › rehabilitacio·n de los cachorros que han perdido a su madre; refuerzo del equipo cient(cid:14)·fico sobre el terreno; reuniones de los comite·s cient(cid:14)·ficos de seguimiento; › acciones de urgencia a desarrollar en el terreno para salvaguardar los animales supervivientes. Para evaluar la situacio·n, la Comisio·n espera tener los resultados definitivos de los ana·lisis y el informe de los especialistas sobre la causa de la mortalidad (virus o toxinas, o las dos causas combinadas). Si la mortalidad se debe a una toxina, ninguna accio·n preventiva ser(cid:14)·a posible. Si la mortalidad ha sido provocada por un virus, los cient(cid:14)·ficos debera·n determinar el tipo de virus, su origen y, si es posible, las causas de su aparicio·n. La Comisio·n estaba advertida de los problemas potenciales que pod(cid:14)·an afectar a la colonia del Cabo Blanco porque estaban descritos en el proyecto Life. Se trata de mareas negras o rojas (proliferaciones de algas to·xicas), aparicio·n de una epidemia o hundimiento de las grutas. Este peligro potencial justificaba los estudios iniciados para determinar si esta colonia pod(cid:14)·a representar la poblacio·n originaria para una reintroduccio·n en las Islas Canarias. La creacio·n de una nueva poblacio·n en estas islas habr(cid:14)·a permitido la reduccio·n de los riesgos de desaparicio·n y la creacio·n de un v(cid:14)·nculo gene·tico entre la colonia del Cabo Blanco y la pequen(cid:152)a poblacio·n de Madeira. La Comisio·n no tiene informacio·n espec(cid:14)·fica sobre el estado sanitario de la poblacio·n de focas monje de las costas griegas


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1097/97 af 16. juni 1997 om ændring af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2063/97 af Mark WATTS til Kommissionen. Begrænsninger vedrørende størrelse og vægt af køretøjer

eurovoc_concepts:
EU law
carriage of goods
combined transport
commercial vehicle
common transport policy
environmental protection
noise
nuisance
urban area
weight and size


title: QUESTION ECRITE no 2050/97 de Johanna MAIJ-WEGGEN à la Commission. Risque d'extinction du phoque moine (phoque méditerranéen)

text: 10. 2. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 45/149 (98/C 45/195) QUESTION E· CRITE P-2050/97 pose·e par Johanna Maij-Weggen (PPE) a‘ la Commission (16 juin 1997) Objet: Risque d(cid:146)extinction du phoque moine (phoque me·diterrane·en) La Commission est-elle au courant de la mortalite· exceptionnellement forte que conna(cid:14)(cid:136)t une des deux dernie‘res populations de phoques moines (phoques me·diterrane·ens), qui vit au large de la co(cid:136)te mauritanienne? On estime que cette population de 275 animaux a de·ja‘ diminue· de trois quarts. La Commission est-elle dispose·e a‘ de·gager, a‘ tre‘s bref de·lai, des cre·dits permettant de mettre en (cid:156)uvre un plan d(cid:146)urgence visant a‘ assurer la survie de cette population et auquel seraient associe·s tous les experts (aux Pays-Bas, en Espagne et en Gre‘ce)? Ce plan comporterait les volets suivants: › identification du virus ou de la toxine a‘ l(cid:146)origine de la catastrophe; › vaccination des animaux encore en vie; › organisation d(cid:146)une action sur place; et › re·habilitation des animaux malades et des jeunes ayant perdu leur me‘re. La Commission pourrait-elle aussi examiner si cette catastrophe aurait pu e(cid:136)tre e·vite·e, compte tenu du fait qu(cid:146)une e·quipe espagnole/mauritanienne assure un suivi permanent de la population de phoques en question? De plus, la Commission peut-elle indiquer quel ro(cid:136)le incombe a‘ la DG XI face a‘ ce proble‘me et, notamment, si, dans le cadre du projet «Life» re·alise· par un groupe de recherche espagnol et finance· par la DG XI, on a pre·vu ce type de catastrophe (notamment compte tenu de ce qui s(cid:146)est produit, voici quelques anne·es, dans la re·gion des Wadden) et si des mesures pre·ventives ont e·te· prises en faveur de la population aujourd(cid:146)hui atteinte? Par ailleurs, la Commission pourrait-elle indiquer dans quel e·tat se trouve l(cid:146)autre population de phoques moines, qui vit au large de la co(cid:136)te grecque? Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (27 juin 1997) La Commission est au courant de la mortalite· exceptionnellement forte qui s(cid:146)est produite dans la colonie de phoques moines du Cap Blanc. La mortalite· totale a probablement de·ja‘ de·passe· la moitie· de la colonie. La Commission a autorise· le gouvernement des Iles Canaries, be·ne·ficiaire du projet Life-Nature «Actions pour la conservation du phoque moine dans l(cid:146)Atlantique», a‘ utiliser une partie des fonds de ce projet en cours pour re·aliser des actions d(cid:146)urgence, tout spe·cialement: › analyses pour identification de la toxine ou du virus. › › › re·habilitation des jeunes ayant perdu leur me‘re. renforcement de l(cid:146)e·quipe scientifique sur place. re·unions des comite·s scientifiques de suivi de cet e·ve·nement. › actions d(cid:146)urgence a‘ entreprendre sur place pour la sauvegarde des animaux survivants. La Commission attend d(cid:146)avoir les re·sultats de·finitifs des analyses et l(cid:146)avis des spe·cialistes sur la cause de la mortalite· (virus ou toxines, ou les deux causes combine·es), pour e·valuer la situation. Si la mortalite· est due a‘ une toxine, aucune action pre·ventive n(cid:146)e·tait probablement possible. Si la mortalite· a e·te· provoque· par un virus, les scientifiques devront de·terminer le type de virus, son origine et, si possible, les causes de son apparition. La Commission e·tait avertie des proble‘mes potentiels qui pouvaient affecter la colonie du Cap Blanc car ils e·taient de·crits dans le projet Life. Il s(cid:146)agit de mare·es noires ou rouges (prolife·rations d(cid:146)algues toxiques), apparition d(cid:146)une e·pide·mie ou effondrement des grottes. Ce danger potentiel justifiait les e·tudes entreprises pour de·terminer si cette colonie pouvait constituer la population d(cid:146)origine pour une re·introduction aux (cid:14)(cid:136)les Canaries. La cre·ation d(cid:146)une nouvelle population sur ces (cid:14)(cid:136)les aurait permis de re·duire les risques de disparition et de cre·er un lien d(cid:146)union ge·ne·tique entre la colonie du Cap Blanc et la petite population de Madeira. La Commission n(cid:146)a pas d(cid:146)information spe·cifique quant a‘ l(cid:146)e·tat sanitaire de la population de phoques moines des co(cid:136)tes grecques


title: WRITTEN QUESTION No. 2054/97 by John IVERSEN to the Commission. Pesticides

eurovoc_concepts:
Central America
environmental protection
export policy
health risk
marketing standard
pesticide
producer's liability
public health
third country
toxic substance

text: 25. 2. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 60/79 (98/C 60/115) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2054/97 esitta¤ja¤(t): John Iversen (PSE) › komissiolle (16. kesa¤kuuta 1997) Aihe: Myrkkysumutteet Suurta tanskalaista Cheminova-yritysta¤ on viime viikkojen aikana syytetty siita¤, etta¤ se on vienyt EU:ssa kiellettyja¤ myrkkysumutteita kolmansiin maihin. Na¤ita¤ aineita ka¤yteta¤a¤n mm. Keski-Amerikassa. Tanskan televisiossa esitetyssa¤ dokumentissa kerrotaan maatyo¤la¤isista¤, jotka sairastuvat ja kuolevat na¤iden aineiden myrkytta¤mina¤. Onko komissio sita¤ mielta¤, etta¤ EU:ssa kiellettyjen myrkkysumutteiden vienti EU:n rajojen ulkopuolelle on kielletta¤va¤? Onko komissio sita¤ mielta¤, etta¤ tuottajan vastuuta on sovellettava siten, etta¤ tuottaja voidaan asettaa vastuuseen vaikutuksista, joita na¤illa¤ aineilla voi olla seka¤ ympa¤risto¤o¤n etta¤ ihmisiin? Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2013/97 ja E-2054/97 (7. elokuuta 1997) Komissio ei aio ryhtya¤ toimiin kielta¤a¤kseen yhteiso¤ssa¤ kiellettyjen myrkyllisten sumutteiden tai muiden vaarallisten kemikaalien viennin yhteiso¤n ulkopuolelle. Kansainva¤lisilla¤ foorumeilla, kuten YK:n ympa¤risto¤ohjelmassa UNEP:ssa, YK:n elintarvike- ja maatalousja¤r- jesto¤ssa¤ FAO:ssa seka¤ taloudellisen yhteistyo¤n ja kehityksen ja¤rjesto¤ssa¤ OECD:ssa¤, on jo vuosia keskusteltu sellaisten vaarallisten kemikaalien viennista¤, joiden markkinointi ja ka¤ytto¤ on vieja¤maassa kielletty. Tavoitteena on ollut suojella terveytta¤ ja ympa¤risto¤a¤ muissa maissa. Keskustelujen tuloksena on syntynyt kaksi kansainva¤- lista¤ suositusta eli ns. Lontoon yleisohjeet kemikaalien kansainva¤lista¤ kauppaa koskevasta tiedonvaihdosta ja ka¤ytto¤a¤ koskevat kansainva¤liset menettelysa¤a¤nno¤t (FAO). (UNEP) seka¤ Kumpaakin na¤ista¤ on myo¤hemmin ta¤ydennetty lisa¤a¤ma¤lla¤ niihin kansainva¤linen ennakkotiedotukseen perustava suostumusmenettely (PIC) (UNEP 1989; FAO 1990). tuholaismyrkkyjen levitysta¤ Suositusten tarkoituksena on antaa tuojamaille tietoa niiden kemikaalien vaaroista, joiden ka¤ytto¤ vieja¤maassa on kielletty tai tiukasti rajoitettu terveys- tai ympa¤risto¤syista¤. Ta¤llaisella tiedolla pyrita¤a¤n lisa¤a¤ma¤a¤n riskien tunnettuutta tuojamaissa ja siten auttamaan na¤ita¤ haitallisten kemikaalien tuonnin valvonnassa. Kansainva¤lisessa¤ PIC-menettelyssa¤ viranomaisia kehotetaan pa¤a¤tta¤ma¤a¤n tiettyjen vaarallisten kemikaalien tuonnista vasta kemikaalia koskevien ennakkotietojen perusteella. FAO ja UNEP laativat PIC-kemikaaleista pa¤a¤to¤ksenteko- ohjeita ja toimittavat niita¤ viranomaisille auttaakseen maita arvioimaan kemikaalin ka¤sittelyyn ja ka¤ytto¤o¤n liittyva¤t riskit ja tekema¤a¤n aikaisempaa asiantuntevampia pa¤a¤to¤ksia¤ tulevasta tuonnista ja ka¤yto¤sta¤ huomioon ottaen paikalliset olosuhteet. Ta¤lta¤ pohjalta maan pita¤isi pystya¤ pa¤a¤tta¤ma¤a¤n, haluaako se kielta¤a¤ kyseisten kemikaalien tuonnin tai asettaa ehtoja niiden ka¤yto¤lle. Euroopan yhteiso¤ on pannut kansainva¤liset suositukset ta¤yta¤nto¤o¤n tiettyjen vaarallisten kemikaalien viennista¤ ja tuonnista annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2455/92 (1), jossa tiedonvaihto ja PIC-menettely tehda¤a¤n pakollisiksi yhteiso¤ssa¤. Lisa¤ksi vaarallisten kemikaalien ja valmisteiden viejien on pakattava ja merkitta¤va¤ tuotteensa samalla tavalla kuin niita¤ yhteiso¤ssa¤ markkinoitaessa. UNEPin ja FAOn johdolla neuvotellaan parhaillaan oikeudellisesti sitovan kansainva¤lisen sopimuksen laatimisesta PIC-menettelyn soveltamiseksi. Neuvottelujen kolmas istunto pidettiin Genevessa¤ 26. -30. touko- kuuta 1997


title: WRITTEN QUESTION No. 2050/97 by Johanna MAIJ-WEGGEN to the Commission. Serious situation of the endangered monk seal (Mediterranean monk seal)

text: 10. 2. 98 EN Official Journal of the European Communities C 45/149 (98/C 45/195) WRITTEN QUESTION P-2050/97 by Johanna Maij-Weggen (PPE) to the Commission (16 June 1997) Subject: Serious situation of the endangered monk seal (Mediterranean monk seal) Is the Commission aware of the unexpectedly high mortality in one of the two remaining populations of monk seals (Mediterranean monk seal) off the coast of Mauritania, where an estimated three-quarters of the population of 275 animals has died? Is it willing to make funds available in the immediate future for a disaster and survival plan involving all the experts (in the Netherlands, Spain and Greece) so that this population is rescued from extinction? The plan should cover: › identification of the virus or toxin which has caused the disaster, › vaccination of the remaining animals, › organization of on-the-spot action, and › rehabilitation of sick animals and orphan pups. Will the Commission also investigate whether this disaster could have been prevented, as a Spanish/Mauritanian team is involved in the permanent monitoring of this population of seals? Can it indicate the role of DG XI with regard to this problem and, in particular, can it indicate whether under the (cid:145)Life(cid:146) project of a Spanish research group financed by DG XI this type of disaster was anticipated (partly because of the experience a number of years ago in the Wadden Sea area) and whether there have been preventive measures with regard to the population which is now affected? Can it also indicate the situation of the other monk seal population off the Greek coast? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (27 June 1997) The Commission is aware of the exceptionally high mortality rate among the monk seals on Cap Blanc. Total fatalities probably already exceed half of the colony. The Commission has authorised the Canary Islands government, a beneficiary of the current Life-Nature project for the conservation of the monk seal in the Atlantic, to use part of the project funds to take urgent measures, specifically: › analyses to identify the toxin or virus responsible. › rehabilitation of orphan pups. › expansion of the scientific team on site. › meetings of the scientific committees responsible for monitoring this incident. › urgent actions to be undertaken on site in order to safeguard the surviving animals. The Commission is awaiting the definitive results of the analyses and the pronouncement of the experts concerned as to the cause of the fatalities (viruses or toxins, or the two combined) before it can evaluate the situation. If the fatalities are due to a toxin, most probably no preventative action could have been taken. If the fatalities were triggered by a virus, scientists will need to determine the type of virus, its origin and, if possible, the causes of its occurrence. Since they were outlined in the Life project, the Commission was aware of the potential risks to the Cap Blanc colony, namely oil pollution, red tides (proliferations of toxic algae), the outbreak of an epidemic or the subsidence of the caves. These potential dangers, indeed, were the reason for the studies undertaken to determine if this colony might be used as the parent population for a reintroduction of the species to the Canary Islands. The creation of a new population on these islands would have reduced the risk of extinction and allowed the development of a genetic link between the Cap Blanc colony and the small population on Madeira. The Commission has no specific information regarding the state of health of the monk seal population in Greece


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1089/97 av den 16 juni 1997 om upphävande av förordning (EG) nr 2188/96 om upphävande av förmånstullarna och om återinförande av Gemensamma tulltaxans tull på import av småblommiga rosor med ursprung i Israel samt förordning (EG) nr 80/97 om återinförande av förmånstullar vid import av småblommiga rosor med ursprung i Israel

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
customs regulations
floriculture
import
tariff quota


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2051/97 dell'on. Eryl McNALLY alla Commissione. Quarto programma quadro di ricerca

text: C 45/150 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 10. 2. 98 (98/C 45/196) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2051/97 di Eryl McNally (PSE) alla Commissione (16 giugno 1997) Oggetto: Quarto programma quadro di ricerca Puo‘ la Commissione indicare nell(cid:146)ambito di quali programmi specifici si finanziano esperimenti sugli animali? Risposta data dalla sig. ra Cresson a nome della Commissione (14 luglio 1997) Nell(cid:146)ambito del Quarto programma quadro i programmi specifici che utilizzano animali per gli esperimenti sono Biotecnologia, Biomedicina e sanita‘, Agricoltura e pesca (FAIR), Ambiente e clima (non nel MAST), Tecnologie industriali e dei materiali (IMT), Norme, misure e prove (SMI), Radioprotezione e Cooperazione con i paesi terzi e le organizzazioni internazionali. Gli esperimenti hanno come obiettivo la protezione della salute umana e la riduzione dei rischi derivanti dalle sostanze chimiche ma anche un maggiore benessere degli animali e la riduzione dell(cid:146)impiego degli animali nelle prove. Tali esperimenti sono previsti dalla legge in mancanza di metodi alternativi, come le prove in vitro. Si assicura in ogni progetto l(cid:146)impiego del minor numero possibile di animali. La Commissione ribadisce il proprio impegno a ridurre l(cid:146)impiego di animali nella ricerca e incoraggiare l(cid:146)uso di metodi alternativi ovunque sia praticabile. Il sostegno del Centro europeo per la convalida di metodi alternativi (ECVAM) costituisce una prova significativa delle intenzioni della Commissione riguardo a questo importante aspetto. (98/C 45/197) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2057/97 di Nikitas Kaklamanis (UPE) alla Commissione (16 giugno 1997) Oggetto: Aiuti ai settori tessile, dell(cid:146)abbigliamento e delle pelli Secondo alcune informazioni le autorita‘ francesi hanno presentato un piano di aiuti al loro settore tessile e all(cid:146)industria delle pelli attraverso uno schema di sovvenzionamento del lavoro. Tale piano e‘ stato respinto e definito «settoriale» dal Commissario van Miert, mentre la parte francese ha promesso di cambiarlo e di ripresentarlo come «piano orizzontale». Puo‘ la Commissione informare sugli sviluppi dell(cid:146)intera vicenda, se ha fornito un qualsiasi aiuto ai settori tessile, dell(cid:146)abbigliamento e delle pelli in qualche Stato membro dell(cid:146)UE o se intende darlo a un paese extracomunitario? Risposta data dal Sig. Van Miert a nome della Commissione (23 luglio 1997) Il 9 aprile 1997, la Commissione ha adottato una decisione finale negativa nei confronti delle misure sperimentali adottate dalla Francia in materia di riduzione degli oneri sociali nei settori del tessile, dell(cid:146)abbigliamento, del cuoio e delle calzature. Secondo il parere della Commissione, gli oneri che gravano sulle imprese in forza di accordi conclusi tra le parti sociali di un settore determinato, inerenti si alla riorganizzazione dell(cid:146)orario di lavoro che ad altri aspetti, e che si traducono in aumenti salariali o ferie retribuite non imposti dalla regolamentazione comune, costituiscono costi che dovrebbero normalmente essere sostenuti dai bilanci aziendali. Essa ha quindi ritenuto che l(cid:146)intervento dello Stato in questo contesto costituisca per sua stessa natura e nella sua totalita‘ un aiuto di Stato


title: Tables des debats : deuxieme legislature.

eurovoc_concepts:
European Parliament
legislative period
parliamentary debate
parliamentary document


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1088/97 DELLA COMMISSIONE del 16 giugno 1997 che modifica il regolamento (CE) n. 1079/97 che fissa il correttivo applicabile alla restituzione per i cereali


title: WRITTEN QUESTION No. 2059/97 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM to the Commission. SMEs and the 5th Framework Programme

text: 11. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 76/71 (98/C 76/157) SKRIFTLIG FR¯GA P-2053/97 fr(cid:229)n Luis Campoy Zueco (PPE) till kommissionen (9 juni 1997) A¤mne: Sammanh(cid:229)llningsfondens (cid:229)tga¤rder i Navarra Kan kommissionen specificera vilka (cid:229)tga¤rder som delvis finansierades av Sammanh(cid:229)llningsfonden i Navarra under 1995 och 1996? Svar fr(cid:229)n Monika Wulf-Mathies p(cid:229) kommissionens va¤gnar (4 juli 1997) Na¤r det ga¤ller Sammanh(cid:229)llningsfonden har kommissionen inte tillg(cid:229)ng till n(cid:229)gra specifika regionala data. Den vill fa¤sta parlamentsledamotens uppma¤rksamhet p(cid:229) att bilaga 1 till fondens (cid:229)rsrapport fo¤r 1995 (1) ger va¤sentliga detaljer om samfinansierade miljo¤- och transportprojekt i Spanien, da¤ribland samfinansierade s(cid:229)dana i Navarra. Betra¤ffande (cid:229)r 1996 skickar kommissionen direkt till den a¤rade ledamoten och till parlamentets generalsekre- tariat huvudpunkterna i de projekt som godka¤nts. (1) Doc. COM (96)388. (98/C 76/158) SKRIFTLIG FR¯GA E-2059/97 fr(cid:229)n Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) till kommissionen (16 juni 1997) A¤mne: De sm(cid:229) och medelstora fo¤retagen och det femte ramprogrammet De sm(cid:229) och medelstora fo¤retagen svarar fo¤r 66 % av sysselsa¤ttningen inom EU. De spelar en synnerligen viktig roll framfo¤r allt inom den innovativa forskningen. I Europaparlamentets utskott fo¤r forskning, teknologisk utveckling och energi har vi la¤nge diskuterat de sm(cid:229) och medelstora fo¤retagens roll inom just EU:s femte ramprogram fo¤r forskning och teknologisk utveckling. Eftersom begreppet sm(cid:229) och medelstora fo¤retag inte f(cid:229)tt en tillra¤ckligt klar definition kommer det ocks(cid:229) att fo¤rbli oklart i vilken m(cid:229)n dessa fo¤retag kan delta i det femte ramprogrammet. Da¤rfo¤r vill jag sta¤lla en fr(cid:229)ga till kommissionen om hur kommissionen definierar begreppet sm(cid:229) och medelstora fo¤retag och om hur kommis- sionen avser att ta dessa fo¤retag i betraktande i samband med genomfo¤randet av det femte ramprogrammet. Svar fr(cid:229)n Christos Papoutsis p(cid:229) kommissionens va¤gnar (31 juli 1997) Kommissionen antog den 3 april 1996 en rekommendation om definitionen av sm(cid:229) och medelstora fo¤retag (1). Genom denna rekommendation finns det sedan dess klara och noggranna regler fo¤r att definiera sm(cid:229) och medelstora fo¤retag, sm(cid:229)fo¤retag och mikrofo¤retag, b(cid:229)de i samband med gemenskapens program och instrument och i samband med medlemsstaternas. Genom att anta denna definition vill kommissionen sa¤rskilt info¤ra klarhet, enhetlighet och synlighet i gemenskapens program, i vilka man hittills ofta anva¤nt olika definitioner p(cid:229) sm(cid:229) och medelstora fo¤retag. I kraft av denna rekommendation m(cid:229)ste ett fo¤retag fo¤r att f(cid:229) ra¤knas som litet eller medelstort uppfylla ett kriterium p(cid:229) antal ansta¤llda: fo¤retaget skall ha mindre a¤n 250 ansta¤llda, ett ekonomiskt kriterium: fo¤retaget skall ha en omsa¤ttning som a¤r mindre a¤n 40 miljoner ecu eller ett resultat p(cid:229) mindre a¤n 27 miljoner ecu, samt ett oberoendekriterieum: fo¤retaget f(cid:229)r inte a¤gas eller kontrolleras till mer a¤n 25 % av ett eller flera fo¤retag som inte sja¤lva a¤r sm(cid:229) eller medelstora. La¤gre tro¤sklar anva¤nds p(cid:229) liknande sa¤tt fo¤r att definiera sm(cid:229)fo¤retag och mikrofo¤retag


title: VERORDENING (EG) Nr. 1096/97 VAN DE COMMISSIE van 16 juni 1997 inzake de levering van granen als voedselhulp

eurovoc_concepts:
Pakistan
award of contract
common wheat
food aid


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2064/97 van Reino PAASILINNA aan de Commissie. Toezicht op timeshareondernemingen overeenkomstig de vereisten van de interne markt

text: C 45/152 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 10. 2. 98 (98/C 45/199) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2064/97 van Reino Paasilinna (PSE) aan de Commissie (16 juni 1997) Betreft: Toezicht op timeshareondernemingen overeenkomstig de vereisten van de interne markt Er zijn in de Europese Unie verscheidene ondernemingen actief die in het zuiden van de Europese Unie vakantiewoningen op timesharebasis verkopen aan burgers uit verschillende landen. Bij aankoop weet de klant niet precies welke diensten hij voor zijn geld krijgt. Zo werd in de Bahia Blanca Holiday Club, een dochteronderneming van T. S. International PLC, VK, in Puerto Rico op Gran Canaria, de eigendom van drie Finse gezinnen op zeer verdachte gronden halverwege de timeshareperiode bee¤indigd. Zij dreigden zelfs hun eigendomsrecht te verliezen zonder compensatie. Dergelijke problemen doen zich niet zelden voor met betrekking tot timeshareondernemingen. Wat denkt de Commissie te doen om de rechten en de eigendom van timesharekopers te beschermen? Antwoord van mevrouw Bonino namens de Commissie (14 juli 1997) De Commissie ligt aan de oorsprong van Richtlijn 94/47/EG van het Parlement en de Raad van 26 oktober 1994 betreffende de bescherming van de verkrijger voor wat bepaalde aspecten betreft van overeenkomsten inzake de verkrijging van een recht van deeltijds gebruik van onroerende goederen (1), de zogenaamde (cid:132)time- share(cid:148)-richtlijn. De regelgeving kent aan de consument bepaalde rechten toe in overeenkomsten met een looptijd van ten minste drie jaar, die betrekking hebben op perioden van ten minste een week per jaar. Deze rechten betreffen de informatie over de bestandelen van de overeenkomst, de wijze van overdracht van deze informatie en de procedures en voorwaarden voor terugtreding en verbreking. De lidstaten stellen in hun wetgeving de gevolgen vast van de niet-naleving van de bepalingen van deze richtlijn. De termijn voor de omzetting van Richtlijn 94/47/EG liep af dertig maanden na de publicatie daarvan in het Publicatieblad, d. w. z. op 29 april 1997. (1) PB L 280 van 29. 10. 1994. (98/C 45/200) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2066/97 van Hiltrud Breyer (V) aan de Commissie (11 juni 1997) Betreft: Geschil WTO-EU over vlees met hormonen Zal de Commissie eventueel sancties accepteren om het verbod op het gebruik van hormonen te handhaven 1. en de consumenten te beschermen tegen vlees met hormonen? Is de Commissie voornemens, in het geval dat de invoer van vlees met hormonen niet kan worden 2. voorkomen, voor een duidelijke algemene etikettering van dit soort vlees te zorgen? 3. Waarom wordt de indienster van deze vraag de motivering van de Commissie inzake handhaving van het verbod op het gebruik van hormonen naar aanleiding waarvan de klacht van de VS werd ingediend niet toegezonden?


title: WRITTEN QUESTION No. 2063/97 by Mark WATTS to the Commission. Restrictions on size and weight of vehicles


title: REGLAMENTO (CE) N° 1089/97 DE LA COMISIÓN de 16 de junio de 1997 por el que se derogan los Reglamentos (CE) n° 2188/96 por el que se suspende el derecho de aduana preferencial y se restablece el derecho del arancel aduanero común a la importación de rosas de flor pequeña originarias de Israel y (CE) n° 80/97 por el que se restablece el derecho de aduana preferencial para la importación de rosas de flor pequeña originarias de Israel


title: Commission Regulation (EC) No 1093/97 of 16 June 1997 laying down marketing standards applicable to melons and watermelons


title: Europeiska rådets resolution om tillväxt och sysselsättning Amsterdam den 16 juni 1997


title: Risoluzione del Consiglio europeo su crescita e occupazione Amsterdam, il 16 giugno 1997


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2051/97 af Eryl McNALLY til Kommissionen. Det 4. forskningsrammeprogram

text: C 45/150 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 10. 2. 98 (98/C 45/196) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2051/97 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (16. juni 1997) Om: Det 4. forskningsrammeprogram Under hvilke s(cid:230)rprogrammer ydes der stłtte til eksperimenter med dyr? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Edith Cresson (14. juli 1997) Under det fjerde rammeprogram anvendes der forsłgsdyr som led i s(cid:230)rprogrammerne for bioteknologi, biomedicin og sundhed, landbrug og fiskeri (FAIR), miljł og klima (ikke i MAST), industri- og materialete- knologi, standarder, m(cid:229)linger og prłvning, str(cid:229)lingsbeskyttelse samt samarbejde med tredjelande og internatio- nale organisationer. Form(cid:229)let med disse forsłg er at beskytte menneskers sundhed, mindske risikoen fra kemikalier, men ogs(cid:229) at forbedre dyrevelf(cid:230)rd og mindske brugen af forsłgsdyr. Disse forsłg er p(cid:229)budt ved lov, n(cid:229)r der ikke er adgang til alternative metoder, som f. eks. in vitro-tests. I alle projekter sikres det, at der bruges det mindst mulige antal dyr. Kommissionens politik g(cid:229)r ud p(cid:229) at mindske anvendelsen af forsłgsdyr og fremme anvendelsen af alternative metoder, s(cid:229) snart s(cid:229)danne foreligger. Stłtten til Det europ(cid:230)iske center for validering af alternative Metoder (ECVAM) vidner klart om Kommissionens engagement p(cid:229) dette vigtige omr(cid:229)de. (98/C 45/197) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2057/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (16. juni 1997) Om: Stłtte til tekstil-, bekl(cid:230)dnings- og pelsindustrien Det forlyder, at de franske myndigheder har udarbejdet en plan om stłtte til landets tekstilindustrier og garverier i form af en arbejdsstłtteordning. Van Miert, medlem af Kommissionen, har afvist denne plan, idet han betragter den som »sektoriel«. Fra fransk side har man lovet at (cid:230)ndre den og genforel(cid:230)gge den som en »horisontal plan«. Kan Kommissionen redegłre for sagens udvikling og oplyse, om den har givet stłtte til tekstil-, bekl(cid:230)dnings- eller pelsindustrien i nogen af EU(cid:146)s medlemsstater, eller om den har til hensigt at give stłtte i lande uden for EU? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Karel Van Miert (23. juli 1997) Den 9. april 1997 vedtog Kommissionen en endelig negativ beslutning over for et i Frankrig iv(cid:230)rksat eksperiment, der gik ud p(cid:229) at neds(cid:230)tte de sociale byrder inden for tekstil-, bekl(cid:230)dnings-, l(cid:230)der- og skoindustrien. Kommissionen fandt, at udgifter, der p(cid:229)hviler virksomhederne, som fłlge af de aftaler, der er indg(cid:229)et mellem arbejdsmarkedets parter inden for en bestemt sektor › det v(cid:230)re sig om oml(cid:230)gning af arbejdstiden eller andet indhold, der fłrer til lłnforhłjelse eller til lłnnet ferie, som ikke er p(cid:229)kr(cid:230)vet i lovgivningen › udgłr byrder, som virksomhederne selv burde have afholdt. Kommissionen var derfor af den opfattelse, at det var selve statens indgriben i en situation som den foreliggende, der ifłlge sin natur udgjorde en 100% statsstłtte


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2056/97 del Frode KRISTOFFERSEN a la Comisión. Minorías nacionales

eurovoc_concepts:
EC opinion
European Commission
accession to the European Union
national minority
non-governmental organisation
report

text: 22. 1. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 21/137 Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (16 de julio de 1997) La Comisio·n ruega a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que se remita a la respuesta a la pregunta escrita P-1940/97 del Sr. Fernando Moniz (1). En ningu·n caso puede considerarse que el informe mencionado sea un documento oficial de la Comisio·n. (1) DO C 373 de 9. 12. 1997. (98/C 21/256) PREGUNTA ESCRITA E-2056/97 de Frode Kristoffersen (PPE) a la Comisio·n (16 de junio de 1997) Asunto: Minor(cid:14)·as nacionales Puesto que para la adhesio·n de nuevos Estados miembros a la UE tambie·n es preciso examinar la calidad de sus disposiciones en favor de las minor(cid:14)·as nacionales, me gustar(cid:14)·a averiguar si tambie·n participan activamente en el proceso de evaluacio·n, en persona, los representantes, de las minor(cid:14)·as nacionales y las organizaciones no estatales como, por ejemplo, la Unio·n Federal de las Comunidades E· tnicas Europeas (UFCEE). Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (8 de julio de 1997) Para evaluar, con arreglo a los criterios pol(cid:14)·ticos fijados en 1993 por el Consejo Europeo de Copenhague, la situacio·n de las minor(cid:14)·as y la proteccio·n otorgada por los pa(cid:14)·ses candidatos a la adhesio·n a la Unio·n, la Comisio·n ha tenido conocimiento de los informes de varias organizaciones no gubernamentales, que le sera·n de gran utilidad para la elaboracio·n de los dicta·menes que debe emitir, en aplicacio·n del art(cid:14)·culo O del Tratado de la Unio·n Europea, sobre las solicitudes de adhesio·n presentadas por esos pa(cid:14)·ses. La Comisio·n no ha tenido conocimiento, sin embargo, de la posicio·n de la Federacio·n citada por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. (98/C 21/257) PREGUNTA ESCRITA E-2058/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisio·n (16 de junio de 1997) Asunto: Composicio·n de la poblacio·n de Turqu(cid:14)·a Segu·n un estudio de la prestigiosa universidad alemana de Tu¤bingen, en Asia Menor existen ma·s de cien nacionalidades auto·ctonas, mientras que los ciudadanos de origen turco de dicha zona constituyen, con toda probabilidad, una minor(cid:14)·a marginal. Son tambie·n conocidas las informaciones segu·n las cuales existe, en el actual Estado turco, un nu·mero indeterminado de «criptocristianos», que no se atreven a manifestar libremente su origen y su fe por temor al trato que pudiera reservarles el Gobierno turco. Por otro lado, son confusas las noticias sobre el nu·mero exacto de kurdos en dicho pa(cid:14)·s, donde los datos aportados oscilan entre los 8 y los 20 millones. ¿Puede decir la Comisio·n si ha planteado o piensa plantear a las autoridades turcas la cuestio·n de un censo exacto e imparcial de la actual poblacio·n de Turqu(cid:14)·a, dada la intencio·n de ambas partes (la UE y Turqu(cid:14)·a) de integrar a dicho pa(cid:14)·s en la construccio·n europea, lo que presupone el respeto pleno y riguroso de la identidad cultural de todas las nacionalidades presentes en su territorio?


title: WRITTEN QUESTION No. 2057/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Aid for the textiles, clothing and leather sectors

eurovoc_concepts:
France
State aid
aid to industry
clothing industry
employment aid
leather industry
production aid
social-security contribution
textile industry
wage cost

text: C 45/150 EN Official Journal of the European Communities 10. 2. 98 (98/C 45/196) WRITTEN QUESTION P-2051/97 by Eryl McNally (PSE) to the Commission (16 June 1997) Subject: The 4th Framework Programme-Research In which of the specific programmes are experiments on animals funded? Answer given by Mrs Cresson on behalf of the Commission (14 July 1997) Under the fourth framework programme the specific programmes using animals for experiments are Biotechnology, Biomedecine & health, Agriculture & fisheries (FAIR), Environment and climate (not in MAST), Industrial and materials technologies (IMT), Standards, measurements and testing (SMI), Radioprotection and cooperation with third countries and international organisations. These experiments are made with objectives such as the protection of human health, the reduction of risks from chemicals, but also improved animal welfare or the reduction of the use of animals in testing. These experiments are legally prescribed when no alternative methods, such as in vitro tests, are available. In every project it is ensured that only the minimum number of animals are used. The Commission remains committed to reducing the use of animals in research and to encouraging the use of alternative methods as soon as this is feasible. The support of the European centre for the validation of alternative methods (ECVAM) is significant evidence of the Commission(cid:146)s wishes on this important topic. (98/C 45/197) WRITTEN QUESTION E-2057/97 by Nikitas Kaklamanis (UPE) to the Commission (16 June 1997) Subject: Aid for the textiles, clothing and leather sectors The French authorities are reported to have submitted a scheme for providing aid for their textiles and leather products sectors by means of a plan to subsidize labour. This scheme has been rejected as (cid:145)sectoral(cid:146) by Commissioner Van Miert. The French authorities have promised to change it and re-submit it as a (cid:145)horizontal scheme(cid:146). Will the Commission say how this whole affair has developed so far, whether any aid has been given to the textiles, clothing and leather sectors in any EU country and whether it is planned to give such aid to any non-EU country in future? Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (23 July 1997) On 9 April 1997 the Commission adopted a final negative decision on the experimental measures for reducing social security contributions in the textile, clothing, leather and footwear sectors in France. It took the view that, normally, the burden on firms resulting from agreements concluded between the two sides of industry in a particular sector, whether with a view to reorganising working time or with other objectives in mind, and leading to wage increases or paid holidays not required under the rules generally applicable should be borne by those firms. In its opinion, therefore, intervention by the authorities in the case at issue intrinsically ranks in its entirety as state aid


title: Resolution of the European Council on Growth and Employment Pact Amsterdam, 16 June 1997


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1097/97 DE LA COMMISSION du 16 juin 1997 modifiant les restitutions applicables à l'exportation des céréales, des farines et des gruaux et semoules de froment ou de seigle


title: Resolutie van de Europese Raad inzake de instelling van een wisselkoersmechanisme in de derde fase van de Economische en Monetaire Unie (Amsterdam, 16 juni 1997)

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Central Bank
European Monetary System
economic convergence
exchange rate
third stage of EMU


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2063/97 von Mark WATTS an die Kommission. Größen- und Gewichtsbeschränkungen für Fahrzeuge


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2056/97 von Frode KRISTOFFERSEN an die Kommission. Nationale Minderheiten

text: 22. 1. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 21/137 Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (16. Juli 1997) Die Kommission bittet die Frau Abgeordnete, die Antwort auf die schriftliche Anfrage P-1940/97 von Fernando Moniz (1) zu konsultieren. Der erwa¤hnte Bericht kann keineswegs als offizielles Dokument der Kommission angesehen werden. (1) ABl. C 373, vom 9. 12. 1997. (98/C 21/256) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2056/97 von Frode Kristoffersen (PPE) an die Kommission (16. Juni 1997) Betrifft: Nationale Minderheiten Da bei der Aufnahme neuer Staaten in die EU auch der Qualita¤t der Regelungen zugunsten nationaler Minderheiten gebu¤hrende Beachtung geschenkt werden soll, mo¤chte ich fragen, ob sowohl die Vertretungen der nationalen Minderheiten als auch die nichtstaatlichen Organisationen wie z. B. die Fo¤deralistische Union Europa¤ischer Volksgruppen (FUEV) aktiv in den Evaluationsproze(cid:223) einbezogen werden. Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (8. Juli 1997) Im Hinblick auf die Beurteilung der Lage der Minderheiten und den Schutz, der ihnen von den La¤ndern gewa¤hrt wird, die sich um den Beitritt zur Union bewerben, im Sinne der 1993 vom Europa¤ischen Rat in Kopenhagen festgesetzten politischen Kriterien hat die Kommission die Berichte mehrerer Nichtregierungsorganisationen zur Kenntnis genommen, die fu¤r sie sehr zweckdienlich sein werden zur Ausarbeitung der Stellungnahmen, die sie gema¤(cid:223) Artikel O des Vertrags u¤ber die Europa¤ische Union zu den Beitrittsantra¤gen der betreffenden La¤nder abgeben mu(cid:223). Die Kommission hat jedoch keine Kenntnis von der Einstellung der von dem Herrn Abgeordneten genannten Fo¤deration erhalten. (98/C 21/257) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2058/97 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (16. Juni 1997) Betrifft: Zusammensetzung der Bevo¤lkerung der heutigen Tu¤rkei Nach einer Untersuchung der angesehenen deutschen Universita¤t Tu¤bingen leben in Kleinasien u¤ber 100 autochthone Ethnien, wa¤hrend die Bu¤rger dieses Staates, die im engeren Sinne tu¤rkischer Abstammung sind, aller Wahrscheinlichkeit nach lediglich eine marginale Minderheit bilden. Bekannt sind daru¤ber hinaus Informationen, nach welchen es auf dem heutigen tu¤rkischen Staatsgebiet zahllose heimliche Christen gibt, die aus der Furcht heraus, deswegen von der tu¤rkischen Verwaltung benachteiligt zu werden, zo¤gern, ihre Abkunft und ihren Glauben offen zu bekennen. Verworren sind daru¤ber hinaus die Angaben u¤ber die genaue Anzahl der Kurden in diesem Land, und die angegebenen Zahlen schwanken zwischen 8 und 20 Millionen. Ich mo¤chte nun erfahren, ob die Europa¤ische Kommission den tu¤rkischen Beho¤rden die Frage nach der genauen und objektiven Registrierung der bevo¤lkerungsma¤(cid:223)igen Zusammensetzung der heutigen Tu¤rkei gestellt hat oder zu stellen beabsichtigt, da von der Absicht beider Seiten (der EU und der Tu¤rkei) auszugehen ist, dieses Land in das europa¤ische Aufbauwerk zu integrieren, was die gro¤(cid:223)tmo¤gliche Achtung der kulturellen Identita¤t aller auf seinem Territorium lebenden Volksgruppen voraussetzt


title: Règlement (CE) nº 1091/97 de la Commission du 16 juin 1997 modifiant le règlement (CE) nº 1361/96 établissant le bilan prévisionnel d'approvisionnement des îles Canaries en certaines huiles végétales et modifiant le règlement (CEE) nº 2257/92 portant modalités d'application du régime spécifique pour l'approvisionnement en certaines huiles végétales de Madère

eurovoc_concepts:
CCT duties
Canary Islands
supply balance sheet
suspension of customs duties
vegetable oil


title: Commission Regulation (EC) No 1092/97 of 16 June 1997 imposing provisional anti-dumping duties on imports into the Community of advertising matches originating in Japan

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
import
manufactured goods
packaging


title: Règlement (CE) nº 1093/97 de la Commission du 16 juin 1997 fixant des normes de commercialisation applicables aux melons et aux pastèques

eurovoc_concepts:
fresh vegetable
fruit vegetable
marketing standard
perishable goods
product quality
quality standard


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 1093/97, 16. juuni 1997, millega sätestatakse melonite ja arbuuside turustusstandardid

text: 146 ET Euroopa Liidu Teataja 03/21. kd 31997R1093 17. 6. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 158/21 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1093/97, 16. juuni 1997, millega sätestatakse melonite ja arbuuside turustusstandardid EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 2, ning arvestades, et: määruse (EÜ) nr 2200/96 I lisas on loetletud tooted, mille stan- dardid tuleb vastu võtta; nimetatud lisas loetletud toodetest ei ole melonite ja arbuuside suhtes ühenduse standardeid veel sätestatud; nende toodete turustusstandardid tuleb sätestada; selleks tuleks maailmaturu läbipaistvuse huvides arvesse võtta standardid, mida on soovitanud ÜRO Euroopa Majanduskomis- joni riknevate toodete standardimise ja kvaliteedi arendamise töörühm; nende standardite kohaldamine peaks ebarahuldava kvaliteediga tooteid turult kõrvaldama ja hõlbustama ausal konkurentsil põhinevaid kaubandussuhteid, parandades tootmise tasuvust; seeläbi kõikidel kohaldatakse turustusetappidel; neid standardeid toodete pikamaavedu, teatav ladustusaeg või mitmesugused käitlustoimingud võivad kaasa tuua nende bioloogilisest aren- gust või suuremast või väiksemast riknemisohust põhjustatud kvaliteedi halvenemise; seda riknemist tuleks seetõttu arvesse võtta lähetamisjärgsetel turustusetappidel standardeid kohal- dades; käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja korralduskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Turustusstandardid, mida kohaldatakse — CN-koodi 0807 19 00 alla kuuluvate melonite suhtes, — CN-koodi 0807 11 00 alla kuuluvate arbuuside suhtes, on sätestatud vastavalt I ja II lisas. Neid standardeid kohaldatakse kõikidel turustusetappidel 2. määrusega (EÜ) nr 2200/96 sätestatud tingimuste kohaselt. Lähetamisjärgsetel etappidel on lubatud järgmised hälbed: a) vähene värskuse ja turdumuse vähenemine; b) muude toodete puhul, v. a ekstraklassi tooted, nende bioloo- riknemisohust põhjustatud vähene gilisest arengust või kvaliteedi halvenemine. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub 1. juulil 1997. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 16. juuni 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER (1) EÜT L 297, 21. 11. 1996, lk 1. 03/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 147 I LISA MELONITE STANDARD I. TOOTE MÄÄRATLUS Käesolevat standardit kohaldatakse Cucumis melo L. melonisortide suhtes, mis tuleb tarbijale müüa värskelt, välja arvatud tööstuslikuks töötlemiseks ettenähtud melonid. Standardis määratletakse müügivalmis ja pakendatud melonite kvaliteedinõuded. II. KVALITEEDINÕUDED A. Miinimumnõuded Võttes arvesse iga klassi erinõudeid ja lubatud hälbeid, peavad kõikides klassides melonid olema: — terved, (1) — veatud; mädanenud või toiduks kõlbmatud riknenud tooted ei ole lubatud, — puhtad, ilma nähtava võõrolluseta, — värske välimusega, — taimekahjuriteta, — taimekahjurite tekitatud kahjustusteta, — tihked, — ebatavalise pinnaniiskuseta, — võõra lõhna ja maitseta. Melonid peavad olema hästi arenenud ja piisavalt küpsed (2). Melonid peavad olema niisuguses valmimisastmes ja seisukorras, et need: — kannatavad vedu ja käitlemist, ja — jõuavad sihtkohta rahuldavas seisukorras. B. Liigitamine Melonid liigitatakse kahte järgnevalt määratletud klassi: i) I klass Selle klassi melonid peavad olema hea kvaliteediga. Need peavad olema tüüpiliste sorditunnustega. Melonitel võivad olla järgmised tühised vead, kui need ei mõjuta toote üldilmet, säilivust ega esitusviisi: — tühised kujuvead, — vähesed värvusvead (maaga kokkupuutekohas tekkinud heledamat laiku ei loeta värvusveaks), — hõõrdumisest tingitud või käitlemisel tekkinud väikesed pindmised plekid, — vähesed, kuni 2 cm pikkused armistunud praod koores viljavarre ümbruses, mis ei ulatu viljalihani. Sortidel, mille viljavars ei eraldu vilja valmides, võib see Charentais, Ogeni ja Galia tüüpi melonitel olla maksi- maalselt 2 cm pikkune ja teistel sortidel 5 cm pikkune, kuid igal juhul peab viljavars olema terve ja korralikult vilja külge kinnitunud. (1) Murdumisnäitaja automaatsel mõõtmisel tekkinud väikest armistunud lõhet ei loeta veaks. (2) Viljaliha murdumisnäitaja peab olema vähemalt 8 %, mõõdetuna viljaliha keskpunktist ristlõike kohalt. 148 ET Euroopa Liidu Teataja 03/21. kd ii) II klass Sellesse klassi kuuluvad melonid, mida ei või liigitada I klassi, kuid mis vastavad eespool nimetatud miinimum- nõuetele. Melonitel võib olla järgmisi vigu, kui on säilinud põhilised kvaliteedi-, säilivus- ja esitusviisi omadused: — kujuvead, — värvusvead (maaga kokkupuutekohas tekkinud heledamat laiku ei loeta värvusveaks), — tühised muljutised, — tühised kuivad praod või sügavad lõhed, mis ei kahjusta viljaliha, — hõõrdumisest tingitud või käitlemisel tekkinud pindmised vead. Suurus määratakse kindlaks iga meloni kaalu või ristlõike läbimõõdu alusel. III. SUURUSNÕUDED Miinimumsuurused on järgmised: Sortimine kaalu alusel: — Charentais, Ogeni ja Galia tüüpi melonid — muud melonid Sortimine läbimõõdu järgi: — Charentais, Ogeni ja Galia tüüpi melonid — muud melonid 250 g, 300 g. 7,5 cm, 8 cm. Kaalu alusel sortimisel ei tohi igas pakendis kõige suurem melon kaaluda üle 50 % kõige väiksema meloni kaalust. Läbimõõdu alusel sortimisel ei tohi igas pakendis kõige suurema meloni läbimõõt olla üle 20 % suurem kõige väiksema meloni läbimõõdust. Suuruse järgi sortimine on mõlema klassi puhul kohustuslik. Igas pakendis lubatakse kvaliteedi- ja suurushälbeid toodete suhtes, mis ei vasta pakendil näidatud klassi nõuetele. IV. HÄLBEID KÄSITLEVAD NÕUDED A. Kvaliteedihälbed i) I klass 10 % melonite arvust või kaalust, mis ei vasta selle klassi nõuetele, kuid vastab II klassi nõuetele või mida võib erandlikult lubada selle klassi lubatud hälvete piires. ii) II klass 10 % melonite arvust või kaalust, mis ei vasta selle klassi ega miinimumnõuetele, välja arvatud mädaplekkidega või muul viisil tarbimiseks kõlbmatuks muutunud tooted. B. Suurushälbed Kõikides klassides: 10 % melonite arvust või kaalust, mis on pakendil märgitud suurusest väiksemad või suuremad. V. ESITUSVIISI NÕUDED A. Ühtlikkus Iga pakendi sisu peab olema ühtlik ja sisaldama ainult sama päritoluga, sama sorti või kaubanduslikku tüüpi, sama kvaliteedi ja suurusega (kui toode sorditakse suuruse järgi) meloneid ning I klassi melonid peavad olema ka ühtlase arengu- ja küpsusastme ning värvusega. Pakendi sisu nähtav osa peab esindama kogu pakendi sisu. 03/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 149 B. Pakendamine Melonid peavad olema nii pakitud, et need on nõuetekohaselt kaitstud. Pakendi sisematerjal peab olema uus, puhas ja niisugune, et see ei põhjusta toodete välist ega sisemist riknemist. Kaubanduslike andmetega varustatud materjalide, eelkõige paberi või templite kasutamine on lubatud, kui trükkimisel on kasutatud mürgivaba tinti või etikettide kinnitamisel mürgivaba liimi. Pakend peab olema ilma igasuguse võõrolluseta. Iga pakendi ühel küljel peavad olema loetavate, püsivate ja väljastpoolt nähtavate tähtedega järgmised andmed. VI. MÄRGISTAMISNÕUDED A. Identifitseerimine Pakendaja ja/või lähetaja: nimi ja aadress või ametlikult väljastatud või tunnustatud koodmärk. Kui kasutatakse kood- märki, tuleb märge “pakendaja ja/või lähetaja” (või vastavad lühendid) märkida koodmärgi vahetusse lähedusse. B. Toote liik — “Melonid”, kui pakendi sisu ei ole nähtav, — sordi või kaubandusliku tüübi nimi (näit Charentais). C. Toote päritolu — Päritoluriik ja võimaluse korral tootmispiirkond või üleriigiline, piirkondlik või kohalik kohanimi. D. Kaubanduslikud andmed — klass, — suurus väljendatuna miinimum- ja maksimumkaalus või -läbimõõdus, — ühikute arv (ei ole kohustuslik). E. Ametlik kontrollmärk (ei ole kohustuslik) 150 ET Euroopa Liidu Teataja 03/21. kd II LISA ARBUUSIDE STANDARD I. TOOTE MÄÄRATLUS Käesolevat standardit kohaldatakse Citrullus lanatus (Thunb. ) Matsum. et Nakai arbuusisortide suhtes, mis tuleb tarbijale müüa värskelt, välja arvatud tööstuslikuks töötlemiseks ettenähtud arbuusid. Standardis määratletakse müügivalmis ja pakendatud arbuuside kvaliteedinõuded. II. KVALITEEDINÕUDED A. Miinimumnõuded Võttes arvesse iga klassi erinõudeid ja lubatud hälbeid, peavad kõikides klassides arbuusid olema: — terved, — veatud; mädanenud või toiduks kõlbmatud riknenud tooted ei ole lubatud, — puhtad, ilma nähtava võõrolluseta, — taimekahjuriteta, — taimekahjurite tekitatud kahjustusteta, — tihked ja piisavalt küpsed; viljaliha värvus ja maitse peavad vastama piisavale küpsusastmele, — lõhedeta, — ebatavalise pinnaniiskuseta, — võõra lõhna ja maitseta. Arbuusid peavad olema niisuguses valmimisastmes ja seisukorras, et need: — kannatavad vedu ja käitlemist, ja — jõuavad sihtkohta rahuldavas seisukorras. B. Liigitamine Arbuusid liigitatakse kahte järgnevalt määratletud klassi: i) I klass Selle klassi arbuusid peavad olema hea kvaliteediga. Need peavad olema: — sordile omase hea kujuga, — muljutiste ja pragudeta, tühiseid pindmisi lõhesid ei loeta veaks. Lubatud on ebaolulised värvusvead arbuusi vilja selles osas, mis oli kokkupuutes maapinnaga vilja kasvu ajal. Viljavarre pikkus ei tohi ületada 5 cm. ii) II klass Sellesse klassi kuuluvad arbuusid, mida ei või liigitada I klassi, kuid mis vastavad eespool nimetatud miinimum- nõuetele. Arbuusidel võib olla järgmisi vigu, kui on säilinud põhilised kvaliteedi-, säilivus- ja esitusviisi omadused: — tähtsusetud kujuvead, — koore tühised värvusvead, — vähesed muljutised või pindmised vead, mis on tekkinud mehaanilisel käitlemisel või taimekahjurite tegevuse või taimehaiguste tagajärjel. 03/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 151 III. SUURUSNÕUDED Suurus määratakse kindlaks iga arbuusi kaalu alusel. Üks arbuus peab kaaluma vähemalt 1,5 kg. Pakendis arbuuside puhul ei või samas pakendis kõige kergema ja kõige raskema arbuusi kaalu vahe ületada 2 kg või 3,5 kg, kui kõige kergem arbuus kaalub üle 6 kg. Lahtiste arbuuside puhul ei ole arbuuside kaalu ühtlikkus kohustuslik. IV. HÄLBEID KÄSITLEVAD NÕUDED Iga pakendi või lahtise partii puhul lubatakse kvaliteedi- ja suurushälbeid toodete suhtes, mis ei vasta pakendil näidatud klassi nõuetele. A. Kvaliteedihälbed i) I klass 10 % arbuuside arvust või kaalust, mis ei vasta selle klassi nõuetele, kuid vastab II klassi nõuetele või mida võib erandlikult lubada selle klassi lubatud hälvete piires. ii) II klass 10 % arbuuside arvust või kaalust, mis ei vasta ei selle klassi ega miinimumnõuetele, välja arvatud mädaplekkidega või muul viisil tarbimiseks kõlbmatuks muutunud tooted. B. Suurushälbed Kõikides klassides: 10 % arbuuside arvust või kaalust, mis ei vasta suurusnõuetele, kuid mis ei tohi olla üle 1 kg raskem või kergem lähimast ettenähtud suurusest. Seda hälvet ei või mingil juhul kohaldada arbuuside suhtes, mis kaaluvad alla 1 kg. V. ESITUSVIISI NÕUDED A. Ühtlikkus Iga pakendi või lahtise partii sisu peab olema ühtlik ja sisaldama ainult sama päritoluga, sama sorti, sama kvaliteedi ja suurusega (kui toode sorditakse suuruse järgi) arbuuse. Pakendi sisu või lahtise partii nähtav osa peab esindama kogu pakendi sisu. I klassi arbuuside koor peab lisaks olema ühtlase kuju ja värvusega. B. Pakendamine Arbuusid peavad olema nii pakitud, et need on nõuetekohaselt kaitstud. Pakendi sisematerjal peab olema uus, puhas ja niisugune, et see ei põhjusta toodete välist ega sisemist riknemist. Kaubanduslike andmetega varustatud materjalide, eelkõige paberi või templite kasutamine on lubatud, kui trükkimisel on kasutatud mürgivaba tinti või etikettide kinnitamisel mürgivaba liimi. Pakendid või lahtised partiid peavad olema ilma igasuguse võõrolluseta. Lahtiselt veetavad arbuusid peavad veoki põrandast ja seintest olema eraldatud sobiva kaitsematerjaliga, mis peab olema uus ja puhas ning millest ei jää arbuusidele ebameeldivat maitset ega lõhna. C. Esitusviis Arbuuse võib müügiks pakkuda: — pakendis, — lahtiselt. 152 ET Euroopa Liidu Teataja 03/21. kd VI. MÄRGISTAMISNÕUDED Iga pakendi ühel küljel peavad olema loetavate, püsivate ja väljastpoolt nähtavate tähtedega järgmised andmed. Kui arbuuse veetakse lahtiselt (otselaadimine veokile), peavad eespool nimetatud andmed sisalduma koorma saatedoku- mentides, mis pannakse veokis nähtavale kohale. Selle esitusviisi puhul ei ole suuruse, netokaalu või arbuuside arvu märkimine kohustuslik. A. Identifitseerimine Pakendaja ja/või lähetaja: nimi ja aadress või ametlikult väljastatud või tunnustatud koodmärk. Kui kasutatakse kood- märki, tuleb märge “pakendaja ja/või lähetaja” (või vastavad lühendid) märkida koodmärgi vahetusse lähedusse. B. Toote liik — “Arbuusid”, kui pakendi sisu ei ole nähtav. C. Toote päritolu — Päritoluriik ja võimaluse korral tootmispiirkond või üleriigiline, piirkondlik või kohalik kohanimi. D. Kaubanduslikud andmed — klass, — suurus (kui toode sorditakse suuruse järgi) väljendatuna miinimum- ja maksimumläbimõõdus. — netokaal või ühikute arv. E. Ametlik kontrollmärk (ei ole kohustuslik)


title: WRITTEN QUESTION No. 2058/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Demographic composition of present-day Turkey

eurovoc_concepts:
Türkiye
accession to the European Union
composition of the population
ethnic group
indigenous population
population census

text: 22. 1. 98 EN Official Journal of the European Communities C 21/137 Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (16 July 1997) The Commission would refer the Honourable Member to the answer given to written question P-1940/97 from Mr Fernando Moriz (1). The report mentioned can in no way be considered an official document of the Commission. (1) OJ C 373, 9. 12. 1997. (98/C 21/256) WRITTEN QUESTION E-2056/97 by Frode Kristoffersen (PPE) to the Commission (16 June 1997) Subject: Ethnic minorities Since, when new Member States are accepted into the EU, the quality of the rules they have adopted to benefit ethnic minorities are to be given proper consideration, will both the representatives of the ethnic minorities in person and non-governmental organizations such as the Federal Union of European Nationalities (FUEN) also be actively involved in the assessment process? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (8 July 1997) In order to assess › in keeping with the political criteria laid down by the 1993 Copenhagen European Council › the situation of minorities and the protection granted to them by countries which have applied to accede to the EU, the Commission has read reports from several non-governmental organisations which will be of great use to it in preparing the opinions which it has to deliver pursuant to Article O of the Treaty on European Union on the applications for membership from the countries in question. The Commission has not been acquainted, however, with the position of the federation referred to by the Honourable Member. (98/C 21/257) WRITTEN QUESTION E-2058/97 by Nikitas Kaklamanis (UPE) to the Commission (16 June 1997) Subject: Demographic composition of present-day Turkey The prestigious German University of Tu¤bingen has published a report stating that Anatolia is populated by over a hundred indigenous peoples, and that citizens of Turkish extraction very likely constitute only a marginal minority. It is also generally recognised that there are innumerable (cid:145)crypto-Christians(cid:146) on Turkish territory, who are reluctant openly to declare their ethnic origin and faith for fear of the treatment they may receive at the hands of the Turkish authorities. Moreover, information about the precise number of Kurds living in Turkey is confused, with estimates varying between eight and twenty million. Will the Commission say whether it has raised › or intends to raise in future › with the Turkish authorities the question of establishing a precise and objective register of the demographic composition of present-day Turkey, given the intention of both sides (the EU and Turkey) to incorporate this country in the European project, an objective that can be attained only if the cultural identity of all ethnic groups living in this country is fully and devoutly respected?