title: Kommissionens rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om udnyttelsen af det nye fællesskabsinstrument (NIC) (halvåret 1.7.1996-31.12.1996)

eurovoc_concepts:
Community loan
EU borrowing
EU statistics
New Community Instrument
report

text: ft4 Kfc». »s* Iff; KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 19. 06. 1997 KOM(97) 312 endelig udg. KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 11996 og KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM UDNYTTELSEN AF DET NYE FÆLLESSKABSINSTRUMENT (NIC) (halvåret 1. 7. 1996-31. 12. 1996) INDHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING A. KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA PARLAMENTET OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅN GIVNING 11996 1. Fællesskabets lånoptagelsestransaktioner 2. Långivningsaktiviteter inden for Fællesskabet 3. Långivningsaktiviteter uden for Fællesskabet 4. Den Europæiske Investeringsfond 5. Långivningens budgetmæssige følger Statistisk bilag B. KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET OG PARLAMENTET FÆLLESSKABSINSTRUMENT (NIC) (halvåret 1. 7. 1996-31. 12. 1996) OM UDNYTTELSEN AF 1. Situationen pr. 31. 12. 1996 2. Långivningen fordelt på lande og sektorer Statistisk bilag EUROPA NYE DET INDLEDNING A. Årlig rapport. Denne rapport udarbejdes hvert år i henhold til Rådets afgørelser om Det Nye Fællesskabsinstrument (NIC)1 og låneinstrumenter til fordel for Euratoms forskning og aktiviteter2. Europa-Parlamentet har desuden i sin beslutning om en øget politisk kontrol med Fællesskabets lånoptagelse og långivning3 anmodet om, at rapporten også skal omfatte EKSFs og EIB's aktiviteter. Denne rapport dækker året 1996 og er den syttende rapport, som Kommissionen offentliggør i medfør af den forpligtelse, som Rådet og Europa-Parlamentet har pålagt den, om at fremlægge så fuldstændige oplysninger som muligt om samtlige disse aktiviteter. På det finansielle plan var 1996 præget af en meget mærkbar aktivitetsstigning, der kan tilskrives en moderat bedret realvækst (BNP i faste priser +1,6%) og en meget inflation, klar forbedring af de grundlæggende økonomiske forhold konsolidering af de offentlige finanser, rentefald, opsving i den internationale samhandel). De bedrede økonomiske forhold virkede stimulerende for de finansielle investeringer og udstedelsen aflange værdipapirer, især i andet halvår. Derimod har låneinstrumentet i hele OECD-området oplevet en tilbagegang (se tabel 1). (lav Fællesskabets låneinstrumenter har på grund af deres egenart stort set fulgt samme udvikling som i 1995. Derimod er EIB-långivningen steget kraftigt inden for Unionen (+12,6%). Denne stigning vedrører især støtteberettigede områder, finansiering af de transeuropæiske net og indsatsen i de nye medlemslande. Efter de usædvanlige resultater i 1995 er aktiviteterne uden for Unionen derimod aftaget på grund af det politiske investeringsklima i visse lande og udløbet af det mandat, som Fællesskabet havde givet Banken i tredjelande i Asien og Latinamerika (ALA), og hvis forlængelse var længere tid under drøftelse end planlagt. Da EIB's mandat i dette område udløb tidligere end i andre geografiske områder, foreslog Kommissionen i januar 1996 Rådet et midlertidigt program, som Rådet godkendte i december 1996 til et beløb af 275 mio. ECU. Da Kommissionen fandt det mere passende at forlænge alle mandater på én gang og lade deres løbetid falde sammen med den periode, der er dækket af de finansielle overslag, ifølge hvilke budgetreserven er oprettet, foreslog den Rådet at foretage en 1 2 3 Artikel 6 i afgørelse 78/870/EØF, EFT L 298 af 25. 10. 1978. Artikel 7 i afgørelse 81/19/EØF, EFT L 37 af 10. 2. 1981. Artikel 7 i afgørelse 81/1013/EØF, EFT L 367 af 23. 12. 1981. Artikel 6 i afgørelse 82/169/EØF, EFT L 78 af 24. 3. 1982. Artikel 7 i afgørelse 83/200/EØF, EFT L 112 af 28. 4. 1983. Artikel 9 i afgørelse 87/182/EØF, EFT L 71 af 14. 3. 1987. Artikel 4 i afgørelse 77/270/Euratom, EFT L 88 af 6. 4. 1977. Dok. PE/67134 af 5. 3. 1981, EFT C 287 af 9. 11. 1981. samlet treårig forlængelse af EIB's mandat i samtlige tredjelande for perioden 1997-2000. Rådet besluttede derfor i begyndelsen af 1997 at yde Fællesskabets budgetgaranti for op til 70% af de indgåede låneaftaler, inkl. hovedstol og renter, op til et loft på 7 105 mio. ECU, Mandatet fordeler sig som følger (se tabel 8 i bilag): Central- og østeuropæiske lande Middelhavsområdet Tredjelande i Latinamerika og Asien Sydafrika 3 520 mio. ECU 2 310 mio. ECU 900 mio. ECU 375 mio. ECU B. Halvårlig rapport For at sikre en løbende kontrol med de lån, der optages for at fremme investe ringerne i Fællesskabet, er det i afgørelserne fra 1983 og 1987 om NIC endvidere fastsat, at Kommissionen halvårligt skal underrette Parlamentet og Rådet om udnyttelsen af lånetrancherne. Derfor indeholder rapportens del B en redegørelse for NIC-aktiviteterne i perioden fra 1. juli til 31. december 1996. A. KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT TDL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 11996 1. FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSESTRANSAKTIONER 1. 1 Med henblik på gennemførelsen af Fællesskabets indre målsætninger er Kommis sionen bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkederne. Disse lån skal anvendes til finansiering af opførelse og forbedring af kernekraftværker (nuværende Euratom- loft: 4 mia. ECU), til investeringsstøttelån i Fællesskabet under NIC (nuværende loft: 6,8 mia. ECU) og i henhold til EKSF-traktaten til fremme af produktions kapaciteten i kul- og stålsektoren eller omstilling af kapaciteten, og eventuelt til lån til medlemsstater med betalingsbalancevanskeligheder (loft: 14 mia. ECU). De disponible beløb er angivet i de afsnit, der svarer til hver enkelt instrument. I henhold til aftaler med tredjelande er Kommissionen bemyndiget til at optage lån til finansiering af finansielle bistandsprogrammer til fordel for landene i Central- og Østeuropa, AVS-landene og foranstaltninger inden for rammerne af Middelhavs- protokollerne. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har såvel i de interne som i de eksterne aktiviteter været stærkt involveret i finansiering af de fælles politikker og prioriterede områder, således at EIB tegner sig for hovedparten af lånoptagelsen (tabel 1). 1. 2 Alt i alt beløb de europæiske institutioners lånoptagelser sig i 1996 til 18,0 mia. ECU, hvilket er en stigning på 36,4% i forhold til det foregående år (tabel 1). Denne stigning ligger kun en smule under stigningen i OECD-landenes lånoptagelse på det internationale marked; den skyldes væsentligst EIB's lånoptagelse til finansiering af de aktiviteter, der henhører under Bankens kompetence. Derimod har Kommis sionens lånoptagelse (øremærkede lån) fortsat fulgt de af Rådet udstukne retnings linjer om at frigøre Kommissionen fra en række aktiviteter til fordel for EIB. Sammenlagt er de europæiske institutioners lånoptagelse forblevet stort set uændret i forhold til det samlede OECD-område. Man bør bemærke den kraftige stigning i udstedelsen af euro-obligationer, der i forhold til det foregående år er steget med 64%. Det mere optimistiske klima på kapitalmarkederne, rentefaldet og udsigten til en moderat stigning i den økonomiske aktivitet fremmer ikke låneoptagelse til variabel rente, hvis forholdsmæssige andel da også endnu engang har været faldende. Tabel 1 Lånoptagelser pà det internationale marked (i mia. ECU) 1. De europæiske institutioner 10,5 12,5 16,9 15,7 20,1 15,2 13,2 18,0 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 heraf: 11 EKSF 12 EF (a) 1. 3 Euratom 1. 4 EIB 2. OECD (b) (opdeling efter instrument) 2. 1 Obligationsudstedelse heraf euro-obligationer 2. 2 Långivning 3. De europæiske institutioners obligationsudstedelse i Vo af OECD-landenes 0,9 0,5 - 9,0 1,1 0,4 1,4 1,7 1,5 1,2 0,9 5,0 11,0 13,7 13,0 14,2 0,6 0,3 0,1 14,2 0,4 0,4 0,3 0,1 12,4 17,6 232,2 193,2 117,5 180,5 141,4 103,3 240,2 200,5 99,9 257,1 212,7 96,0 410,8 337,0 123,7 360,3 309,7 202,7 357,3 283,9 285,9 559,6 465,9 274,0 3. 9 6,1 5. 7 5. 1 3,5 3. 9 3,5 3. 2 (a) (b) NIC + betalingsbalancelån. Beregninger baseret på ECUens gennemsnitlige årlige kurs. Source: OCDE og EF 2. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER INDEN FOR FÆLLESSKABET 2. 1 I 1996 skete der en konsolidering af de grundlæggende økonomiske forhold i de fleste medlemslande samtidig med, at den økonomiske aktivitet faldt (BNP i faste priser + 1,6% mod +2,5% i 1995). Selv om der var en fortsat stabil vækst i eksporten (+3,3% i mængder), var investeringerne generelt - især inden for offentlige bygge- og anlægsarbejder - præget af den stramme kontrol med det offentlige underskud. Den succesfulde inflationsbekæmpelse i næsten alle lande og det meget kraftige rentefald havde ikke ved udgangen af 1996 i tilstrækkelig grad påvirket beskæf tigelsen, så der kunne konstateres faldende arbejdsløshed. Ikke desto mindre var der tiltagende investeringsaktivitet i de små og mellemstore virksomheder. 2. 2 Ud fra et ønske om at skabe makroøkonomiske forhold i Europa, der kan fremme Den Økonomiske og Monetære Union ydede Den Europæiske Investeringsbank i 1996 lån inden for Den Europæiske Union på 20,95 mia. ECU mod 18,6 mia. ECU i 1995, dvs. en stigning på 12,6% (se tabel 2). Denne långivning bidrog til en samlet investeringsindsats på ca. 60 mia. ECU, dvs. ca. 5% af de faste bruttoinvesteringer i Unionen. Der var en betydelig långivning til Østrig, Sverige og Finland, idet der stort set var tale om en fordobling i forhold til 1995, der var disse landes første år som medlemmer af Den Europæiske Union. Den kraftigste stigning i långivningen fandt imidlertid sted i Nederlandene, Italien, Grækenland, Frankrig og Tyskland. Finansiering af investeringer i tilknytning til regionaludvikling og fremme af den økonomiske og sociale samhørighed var fortsat i 1996 Bankens vigtigste aktivitets område (se tabel 5 i bilaget) svarende til mere end to tredjedele af lånetilsagnene. Lånene er koncentreret i de områder, der er berettiget til støtte fra strukturfondene, herunder de såkaldte samhørighedslande og områder i det østlige Tyskland og i Mezzogiorno, hvor lånene nåede op på 1994-niveauet. Siden reformen af strukturfondene i 1989 er der ydet lån til regionaludvikling til et beløb af 85 mia. ECU, hvorved der er bidraget til finansiering af investeringer på ca. 249 mia. ECU. EIB har i de seneste år foretaget en tilpasning af sine lånebetingelser til de særlige forhold, der gør sig gældende for oprettelse af hensigtsmæssige net, som er af afgørende betydning for samhandelen inden for EU. Banken har således kunnet involvere sig direkte i finansieringen af de transeuropæiske net og i særdeleshed i projekter på de områder, der på Det Europæiske Råds møde i Essen fik høj prioritet. Banken havde således ved udgangen af 1996 godkendt lånetilsagn til et beløb på 10,7 mia. ECU. Siden 1993 har EIB stillet ca. 30 mia. ECU til rådighed inden for Unionen til oprettelse af transeuropæiske net til transport, energioverførsel og telekommunikation. Hver gang det har været muligt, er faciliteterne under det særlige udlånsvindue for transeuropæiske net blevet anvendt. Tabel 2 EIB-tenenes sammensætning (undertegnede lån) - Geografisk fordeling Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige Andre lande (art. 18) EF i alt AVS-OLT, Den Sydafrikanske Rep Middelhavsområdet SNG Latinamerika, Asien I alt uden for Fællesskabet 1993 Mio. ECU 372 876 2 097 511 4 005 2 206 388 3 362 380 1489 1929 111 17 724 226 681 882 99 1 887 1994 % Mio. ECU 615 1,9 850 4,5 10,7 2 408 2,6 535 20,4 3012 2 477 112 2,0 291 17. 1 3100 0,0 5 1. 9 400 0,0 90 7,6 1 110 0,0 60 0,0 15 9,8 2 455 0,6 261 17 682 90,4 1,2 3,5 4,5 0,5 9,6 462 607 957 220 2 246 1995 Mio. ECU 1996 Mio. ECU 3,1 4,3 12,1 2. 7 15,1 12. 4 1. 5 15,6 0,0 2,0 0,4 5,6 0. 3 0,1 12,3 1,3 88,7 2,3 3,0 4,8 1. 1 11. 3 665 825 2 715 525 2 818 2 207 327 3 435 79 319 242 1232 179 273 2 244 519 18 604 475 1 038 1 005 288 2 806 3. 1 3. 9 12. 7 2. 5 1 3^ 10,3 1. 5 16,0 0. 4 1. 5 1. 1 5,8 0. 8 1. 3 10. 5 2,4 86,9 2,2 4. 8 4. 7 1,3 13,1 657 688 3 022 721 2 553 2 509 189 4121 766 490 1294 302 846 2 386 402 20 946 452 681 1 116 45 2 294 2,8 3,0 13,0 3. 1 11,0 10,8 0,8 17,7 0,0 3. 3 2,1 5,6 1. 3 3. 6 10. 3 1. 7 90,1 1. 9 2,9 4,8 0,2 9,9 Undertegnede lån i alt 19611 100,0 19 928 100. 0 21 410 100,0 23 240 100,0 Finansiering i tilknytning til infrastrukturnettene beløb sig til 6 506 mio. og stabili serede sig således på det foregående års niveau. Finansiering af projekter inden for transportsektoren beløb sig til 4 500 mio. , hvoraf hovedparten udgøres af vej- og jernbaneinfrastruktur (4 200 mio. ). På lufttransportområdet har Banken ydet finansieringsbidrag til opførelse af en ny international lufthavn i Athen. På telekom- munikationsområdet har långivningen været stærkt tiltagende, hvorved transak tionerne igen har nået deres omfang fra før sidste års fald. Da Banken finder det vigtigt, at EU-normerne på miljøområdet overholdes og er opmærksom på de finansierede projekters virkning for miljøet, ydede den i 1996 finansieringsbidrag til et beløb af 5 875 mio. ECU, hvilket svarer til de seneste års gennemsnit (30% af de samlede långivningsaktiviteter). Banken ydede 4 209 mio. til forbedring af luft- og vandkvaliteten og til affaldsbehandling. Den ydede 1 666 mio. til byforbedring. Finansieringsbidrag til energirelaterede projekter steg kraftigt i 1996; de beløb sig til 4 031 mio. Der blev lagt større vægt på finansiering af de talrige projekter, der vedrører anvendelse af naturgas: kraftværker, transport, distribution og oplagring. 1996 var ligeledes præget af en meget kraftig stigning i de individuelle lån til industriprojekter. Sublån under globallån til SMV stabiliserede sig i 1996 efter den kraftige stigning det foregående år, men forblev dog på et højt niveau. De samlede lånetilsagn til industriprojekter beløb sig til 3 776 mio. fordelt på 1 182 mio. til individuelle lån og 2 594 mio. til sublån under globallån til fordel for mere end 11 000 SMV. Ved udgangen af 1995 var det beløb på 1 mia. ECU, der var afsat til beskæftigelses- skabende SMV fuldstændig opbrugt. Denne mekanisme har bidraget til at skabe ca. 45 000 ny job. Ved udgangen af 1996 bekræftede 2 451 SMV at have skabt ca. 28 000 job og at have bevaret dem i 6 måneder. 2. 3 I forbindelse med de ændrede betingelser for EKSF's låneoptagelses- og långiv- ningspolitik, som blev besluttet af Kommissionen i juni 1994 (EFT C 175 af 28. 6. 1994) på grund af EKSF-traktatens udløb den 23. juli 2002, var der fortsat et kraftigt fald i nye lån inden for Fællesskabet i forhold til det foregående år (se tabel 3). Tabel 3 EKSF-lånM996 Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal DetFor. Kongerige Uden for EF Artikel 54 Artikel 56 Artikel 95 12 183 30 466 34 911 5 951 23 009 16 721 11 548 58 924 578 50 398 lait 77 560 167 129 15 563 15 563 (Tusind ECU) Sociale boliger lait 1 074 113 9 663 154 3 589 1 800 20 1 937 309 183 208 357 7 025 113 32 672 154 32 493 13 348 20 91 327 35 220 183 578 208 50 755 15 563 19 407 279 659 2. 4. Hvad angår NIC-aktiviterne er tilbagebetalingerne fortsat, og nogle lande har næsten tilbagebetalt hele lånebeløbet. Der skal mindes om, at der ikke har været nye lånetransaktioner siden 1991 (se tabel 4). Tabel 4 Status overNIC-lån pr 31. 12. 1996 (Mio. Ecu) Finansielle aftaler GloballånC) Genopbyg. Italien Genopbyg. Grækenland NIC I NIC II NIC III NIC IV lait 406,8 2 138,0 668,8 3 213,5 Produktionssektor (*) 5,4 10,6 Infrastrukturer 538,5 598,7 80,0 279,4 465,3 Energi 446,7 300,8 258,3 15,9 1 961,9 1 005,8 Undertegnede lån, netto (**) 990,5 598,7 80,0 997,5 2 861,5 668,8 6 197,1 EIB-lån (egne midler) 351,6 351,6 Godkendte lofter 1 000,0 1 000,0 80,0 1 000,0 3 000,0 750,0 6 830,0 Restbeløb 9,5 49,7 o. o 2,5 138,4 81,2 267,5 (*) (**) Industri og landbrug Undertegnede lån, ekskl. bortfald 2. 5 I flere år er der ikke inden for Fællesskabet anmodet om finansiering af kernekraft- projekter via det disponible beløb på 1,1 mia. ECU inden for Euratom-loftet Derimod er flere projekter uden for Fællesskabet under behandling (se punkt 3. 5 nedenfor). 2. 6 Den mellemfristede finansielle betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne blev ikke anvendt i det forgangne år. Når der tages højde for de beløb, der hidtil er udbetalt til Grækenland, dvs. 1 mia. ECU (første tranche af 1991-lånet på 2,2 mia. ) og til Italien, nemlig 4 mia. (to første trancher af 1993-lånet på 8 mia. ) inden for rammerne af denne mekanisme og tilbagebetalingerne i 1996, var den samlede långivning på dette område på 4 mia. pr. 31. december 1996. Det disponible restbeløb, der skal finansieres ved fællesskabslåntagning på kapitalmarkedet, beløber sig således til 10 mia. ECU. 3. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER UDEN FOR FÆLLESSKABET I 1996 var der en pause i låneaktiviteten med de lande, der har indgået samarbejds aftaler med Fællesskabet - efter den støtte udvikling i de foregående år. 3. 1 Den makroøkonomiske bistand, som Fællesskabet yder i form af betalingsbalance- og strukturtilpasningsstøtte til tredjelande, beløb sig i 1996 til 155 mio. ECU (se tabel 5). De faktiske udbetalinger i forbindelse med lån, der tidligere er truffet beslutning om at yde, beløb sig til 140 mio. ECU fordelt på følgende måde: 40 mio. til de central- og østeuropæiske lande (Bulgarien) og 100 mio. til SNG (Ukraine). Hertil kommer afgørelser truffet i 1996 om nye lån, hvoraf 15 mio. ECU kom til udbetaling til Moldova. 3. 2 Med hensyn til Rådets beslutning fra december 1991 om at yde de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen (SNG) en kommerciel lånefacilitet med et loft på 1 250 mio. ECU var der i 1996 ingen nye udbetalinger. Da der ikke blev truffet beslutning om nye transaktioner i 1996, forbliver den samlede långivning under denne facilitet på samme niveau som i 1995, nemlig 1 133 mio. ECU (se tabel 8 i bilaget). 3. 3 EIB's finansieringsaktiviteter uden for Fællesskabet beløb sig i 1996 til 2 294 mio. , hvilket er et fald på ca. 18% i forhold til 1995 (se også tabel 2). Beløbet fordeler sig med 2 190 mio. til lån over egne midler og 104 mio. i risikovillig kapital over EF's eller medlemsstaternes budgetmidler (som det fremgår af tabel 5). Denne aktivitet har i nogen grad været præget af det forhold, at det har taget længere tid end ventet at forlænge Bankens mandat for tredjelande i Latinamerika og Asien og af det ugunstige politiske klima i nogle områder. Udlånsomfanget har været stigende i de central- og østeuropæiske lande og i Sydafrika, hvorimod der har været et fald i Middelhavslandene og i Latinamerika og Asien. i AVS- og OLT-landene, 3. 3. 1 I AVS-landene (Afrika, Vestindien og Stillehavet) og i de oversøiske lande og territorier) beløb EIB's interventioner sig til 396 mio. ECU (mod 430 mio. i 1995) 10 heraf 99 mio. i risikovillig kapital over Den Europæiske Udviklingsfonds midler (EUF). To tredjedele af finansieringsbidragene (256 mio. ) er gået til basisinfrastrukturer, der er en forudsætning for den økonomiske udvikling i de omhandlede lande. Industrisektoren har modtaget 42 mio. i form af individuelle lån og 98 mio. i form af globallån indgået med lokale finansieringsinstitutter med henblik på udlån til små virksomheder. 3. 3. 2 I Middelhavsområdet beløb långivningen sig i 1996 til 681 mio. ECU, heraf 5 mio. over budgetmidler. 562 mio. vedrører det horisontale samarbejde (uden for protokollerne) og angår projekter transport og miljøbeskyttelse. Lån i forbindelse med de bilaterale protokoller androg 119 mio. inden for kommunikation, Fordelingen på sektorer viser, hvor stor en rolle forureningsbekæmpende projekter spiller både for husholdningerne - affaldsindsamling og spildevandsbehandling - og for industrien, bl. a. et projekt i Algeriet vedrørende oprensning af et petrokemisk industriområde og et projekt i Tyrkiet vedrørende montering af afsvovlingsudstyr i et varmekraftværk. I alt er 56% af dette regnskabsårs udlån, dvs. 380 mio. ECU, anvendt direkte på miljøbeskyttelsesområdet. Der er ydet lån på 53 mio. til Gaza til forbedring af vanddistributionsnettet og bygning af havnen. 3. 3. 3 I de central- og østeuropæiske lande androg lånene i 10 lande 1116 mio. ECU i 1996 (1 005 mio. i 1995). Næsten samtlige lån (97%) er ydet inden for rammerne af det program med et loft på 3 mia. , som bestyrelsen gav tilsagn om i maj 1994 med budgetgaranti. Herudover er der givet tilsagn om 30 mio. til Slovenien inden for rammerne af 1993-protokollen. Næsten samtlige lån, med undtagelse af globallån på 50 mio. , vedrører udbygning af basisinfrastrukturer, væsentligst til kommunikation. Flere af lånene har bidraget til aktiviteter i direkte tilknytning til de prioriterede transeuropæiske net. 3. 3. 4 Inden for rammerne af bestyrelsens beslutning fra 1993 om finansiering af investeringer i Latinamerika og Asien er der indgået aftale om en transaktion i Argentina (45 mio. ) vedrørende forbedring af vejinfrastrukturen. 3. 3. 5 Banken har i 1996 fortsat långivningen til Sydafrika og ydet et lån på 56 mio. til udvidelse af elnettet. 11 Tabel 5 Finansiering uden for Fællesskabet 11996 J (i mio. ECU) E IB EKSF Betalings balancestøtte (1) Budgetmidler og EUF (2) Egne midler (3) 297 676 1 116 45 56 2190 l a it 396 681 1 172 115 45 56 2 465 AVS-OLT Middelhavslandene Central- og østeuropæiske lande 16 99 5 40 115 SNG Latinamerika, Asien Sydafrika l a it 16 155 104 (1) (2) (3) Udbetalinger. Ydet og administreret af EIB over EF's eller EUF's midler. Indgåede låneaftaler. 3. 4 Uden for Fællesskabet er der kun ydet ét EKSF-lån i 1996 på 15,5 mio. ECU til et stålværk, der er ved at foretage en omstrukturering af sine aktiviteter. 3. 5 Den 21. marts 1994 besluttede Rådet at udvide anvendelsesområdet for Euratoms långivning til de central- og østeuropæiske lande og landene i SNG for at forbedre sikkerheden og effektiviteten på disse landes atomkraftværker. Det gældende loft, der er fastsat af Rådet, er på ca. 1,1 mia. ECU. Flere projekter i Ukraine, Bulgarien, Rusland og Litauen er under behandling, men på grund af deres såvel tekniske som politiske kompleksitet er der ikke truffet beslutning om finansieringsbidrag i 1996. 3. 6 Fællesskabet og EIB er begge aktionærer og nære samarbejdspartnere i EBRD, idet de hver ejer 3% af EBRD's kapital. De arbejder tæt sammen og koordinerer deres indsats. I henhold til EBRD's årsberetning for 1996 godkendte EBRD's bestyrelse 119 nye projekter i de central- og østeuropæiske lande og i staterne i det tidligere Sovjetunionen (mod 134 i 1995) til et samlet beløb af 2,8 mia. ECU, dvs. ca. 10% mere end i 1995 på basis af revurderede tal. Den faktiske långivning beløb sig i 1996 til 2,2 mia. Forholdet mellem bankens kapitaldeltagelse og de samlede øvrige aktiviteter faldt fra 24% i 1995 til 19% i 1996, svarende til 526 mio. ECU. 4. DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSFOND Den Europæiske Investeringsfond (EIF) har i 1996 kunnet drage nytte af det store forberedende arbejde, der er udført siden fondens oprettelse i juni 1994, og der har således været en kraftig stigning i de indgåede aftaler. Der er indgået 22 aftaler i 1996 til et samlet beløb af 833 mio. ECU, således at det samlede antal aftaler indgået siden oprettelsen nu beløber sig til 1 464 mio. 78% heraf vedrører 12 infrastruktur i forbindelse med de transeuropæiske net, og 22% vedrører støtte til små og mellemstore virksomheder. De infrastrukturprojekter, som fonden har stillet garanti for, vedrører transport- og energisektoren. Garantierne vedrørende SMV-projekter været koncentreret om støtte til opstart af pilotprojektet med betegnelsen "Vækst og miljø". Der er tale om et initiativ fra Europa-Parlamentet, hvor Kommissionen over sit budget skal stå for omkostningerne i forbindelse med lånegarantier til SMV-projekter med positive virkninger for miljøet. Blandt de 13 transaktioner, der er godkendt inden for rammerne af dette program til et samlet beløb af 392 mio. ECU, er 6 projekter til et samlet beløb af 162 mio. færdigforhandlede og underskrevet, og der er indgået aftaler med finansieringsinstitutter i 5 af Fællesskabets medlemsstater. Som foreskrevet i vedtægterne blev fonden i 1996 bemyndiget til at erhverve kapitalandele. Der er afsat 75 mio. ECU til det formål frem til udgangen af 1998. En række transaktioner er blevet identificeret og nærmere undersøgt i 1996, og de første kontraktundertegnelser er fastsat til begyndelsen af 1997. Ved udgangen af 1996 var fondens kapital på 1 786 mio. , hvilket svarer til 89,3% af den autoriserede kapital på 2 mia. Kapitalen er tegnet af 78 aktionærer, der repræsenterer 76 finansieringsinstitutter, således at Den Europæiske Union er repræsenteret ved Kommissionen og EIB. 5. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER EF's almindelige budget berøres af långivningen, når denne sker med rentegodt gørelse og/eller en garanti over budgettet. 5. 1. Rentegodtgørelser Rentegodtgørelser inden for EF benyttes på følgende områder (se tabel 7 i bilaget): a) industriel omstilling i kuWstålområder (artikel 56 i EKSF-traktaten) b) genopbygning af katastroferamte områder i Italien, Grækenland og Portugal (den selvstyrende region Madeira) og c) inden for rammer af "SMV-faciliteten". Der er ikke ydet industrilån til nedsat rente til fordel for investeringer til fremme af Fællesskabets kulforbrug (artikel 54, stk. 2). Rentegodtgørelser i forbindelse med omstillingslån *i kul-/stå!områder (artikel 56) beløb de sig i 1996 til 36,8 mio. ECU mod 11,5 mio. ECU i 1995 og 51,1 mio. i 1994. Det skal bemærkes, at det i Rådets afgørelse om genopbygning efter jordskælvet på Madeira i 1993 foreskrives, at rentegodtgørelser i forbindelse med EIB-lån udbetales direkte af Kommissionen til den selvstændige region Madeira og ikke længere via EIB, som det var tilfældet i forbindelse med jordskælvene i Grækenland og i Italien. På Det Europæiske Råds møde i København i 1993 blev den midlertidige lånefacilitet, der blev vedtaget i Edinburgh til større infrastrukturarbejder, øget med 13 3 mia. ECU. Heraf gik 1 mia. ECU til en styrkelse af konkurrenceevnen i de små og mellemstore virksomheder i Europa, en støtte, der også omfattede rentegodt gørelser i forbindelse med beskæftigelsesprojekter. Godtgørelsen beløber sig til 3 000 ECU pr. oprettet arbejdsplads, svarende til en gennemsnitlig rentenedsættelse på 2%. På baggrund af Rådets afgørelse af 19. april 1994 begyndte EIB i andet halvår af 1994 at indgå globale låneaftaler med finansieringsinstitutter i samtlige medlemsstater. Lånetilsagnsarbejdet var tilendebragt den 15. december 1995 med tilsagn for hele beløbet på 1 mia. Ved udgangen af 1996 var 48% af faciliteten udbetalt, hvilket svarer til 480 mio. af den samlede facilitet, og beløbet er fordelt på 2 536 virksomheder. Det anslås, at hele faciliteten vil blive udnyttet i 1997 til gavn for ca. 4 500 virksomheder. De budgetmæssige udbetalinger til faciliteten beløb sig til 2,8 mio. ECU i 1995 og 17,5 mio. i 1996. Der ydes ligeledes rentegodtgørelser i forbindelse med EIB's lån uden for Fællesskabet (se tabel 8 i bilaget). 5. 2. Budgetgarantier 5. 2. 1 Anvendelsesområde Fællesskabets Kommissionen almindelige budget for hele lånemellemværendets vedkommende. lånoptagelser med henblik på udlån, der administreres af (Euratom, NIC, betalingsbalancelån), garanteres over det I den forbindelse er der i 1996 givet garanti over Fællesskabets budget til et betalingsbalancelån på 15 mio. ECU til Moldova. Ved lån, som EIB yder tredjelande over egne midler i forbindelse med EF's finansielle udviklingssamarbejde, indgås der en garantikontrakt. Garantierne stilles af medlemsstaterne, når det drejer sig om AVS- og OLT-lande, og af EF, når det drejer som om Middelhavslande, central- og østeuropæiske lande eller lande i Latinamerika og Asien, som EF har indgået samarbejdsaftaler med, samt Sydafrika. I den forbindelse er der givet garanti over Fællesskabets budget for følgende: a) EIB-Iån til landene i Middelhavsområdet: der er for disse lån stillet en samlet EF-garanti på 75% af de undertegnede lån. Ved udgangen af 1996 androg den samlede långivning 2 357 mio. ECU, heraf 265 mio. ECU til lån i Spanien, Grækenland og Portugal (inden tiltrædelsen) og 2 092 mio. ECU til lande i Middelhavsområdet. b) EIB-Iån til central- og østeuropæiske lande: Fællesskabets garanti dækker 100% af de indgåede låneaftaler. Pr. 31. december 1996 havde EIB udlånt 1 628 mio. ECU til disse lande ud af et samlet rammebeløb på 1,7 mia. ECU under betegnelsen CEEC I. De udestående lån beløb sig ved udgangen af 1996 til 971 mio. ECU. 14 Ved udgangen af 1993 forlængede Fællesskabet sin garanti med henblik på at dække al EIB-långivning i den følgende treårsperiode til de central- og østeuropæiske lande, herunder også de baltiske lande og Albanien, inden for et samlet rammebeløb på 3 mia. ECU (CEEC II). Den 31. december 1996 havde EIB udlånt 2 980 mio. ECU fra dette rammebeløb på 3 mia. Udestående lån beløb sig den 31. december 1996 kun til 335 mio. ECU. c) EIB-Iån til tredjelande i Latinamerika og Asien: lån til lande i Latinamerika og Asien, som Fællesskabet har indgået samarbejdsaftaler med, er også 100% dækket af Fællesskabets garanti. Der blev i februar 1993 truffet beslutning om ydelse af lån til disse lande til et samlet beløb af 750 mio. ECU for en 3-årig periode med et loft på 250 mio. årligt. Ved udgangen af 1996 var der indgået låneaftaler til et beløb af 647 mio. , og udbetalinger fra den budgetgaranterede pulje beløb sig på samme tidspunkt til 204 mio. Den 12. december 1996 godkendte Rådet en midlertidig etårig transaktion for disse lande med et loft på 275 mio. ECU, og denne transaktion vil blive afsluttet i juni 1997. Denne beslutning har gjort det muligt at sammenkoble det mandat, der oprindelig blev givet Banken i dette område, og det samlede flerårige mandat for samtlige tredjelande, som Rådet godkendte i begyndelsen af 1997. d) EIB-Iån til Sydafrika: Fællesskabet stillede i juni 1995 garanti for de lån, som EIB ydede til Sydafrika i løbet af de derpå følgende to år inden for en beløbsramme på 300 mio. ECU. Lånene garanteres 100% over Fællesskabets budget. Pr. 31. december 1996 åbnede EIB en kreditlinje på 101 mio. , men udestående beløb under garantien, herunder både hovedstol og renter, androg kun 32 mio. ECU pr. 31. december 1996 (se tabel 6). 5. 2. 2 Garantimellemværendet pr. 31. december 1996 De samlede udestående garantier, der dækkes over Fællesskabets budget, der som nævnt ovenfor vedrører udbetalte lån, som er nærmere specificeret i nedenstående tabel 6, androg ved udgangen af 1996 ca. 12 mia. ECU, hvoraf over 53% vedrørte tredjelande. I forhold til 1995 er det samlede garantibeløb faldet med 1 238 mio. ECU, men den vægt, hvormed forpligtelserne over for tredjelande indgår, har været fortsat stigende fra 37,5% i 1992 til nu 53%. Den årlige risiko for det almindelige budget, der hænger sammen med gældsafviklingen (hovedstol og renter), lå på 3 149 mio. ECU i 1996, hvoraf 1 081 mio. ECU vedrører tredjelande. Pr. 31. december 1996 androg de beløb, der er blevet udbetalt af Fællesskabet, men endnu ikke tilbagebetalt af misligholdende debitorlande, 330,7 mio. ECU, hvoraf 84,4 mio. ECU skyldes af nogle republikker i det tidligere Jugoslavien og 246,3 mio. ECU af Tadsjikistan, Armenien og Georgien. Midlertidige træk på Kommissionens likviditet til dækning af garantiforpligtelser blev indtil 1994 dækket over budgettet og over garantifonden efter dennes oprettelse ved Rådets forordning nr. 2728/94 af 31. oktober 1994. 15 Tabel 6 Udestående beløb, som der er stillet garanti for pr. 31. 12. 1996 Foranstaltninger Medlemsstaterne A. Betalingsbalance 1. Grækenland 2. Italien B. Andet 3. Euratom (3) 4. NIC (herunder jordskælvshjælp) 5. EIB-Middelhavslandene(E. GR. P) Tredjelande A. Finansiel bistand 1. Hongrie 2. Tidligere Sovjetunionen 3. Den Tjekkiske Republik 4. Den Slovakiske Republik 5. Bulgarien 6. Rumænien 7. Estland 8. Letland 9. Litauen 10. Israel 11. Algeriet 12. Moldova 13. Ukraine 14. Belarus B. Andet 15. Middelhavslandene 16. Central- og Østeuropa I og II 17. Latinamerika, Asien 18. Sydafrika I ALT Godkendte lofter Udestående beløb pr. 31. 12. 95(1) (i mio. ECU) Udestående beløb pr. 31. 12. 96(2) 26 330 14000 4 000 6 830 1 500 17 422 5 035 1 050 1 250 250 125 400 580 40 80 100 160 600 60 285 55 12 387 6 362 4 700 1 025 300 43 752 7 263 5 564 1 000 4 045 720 1 113 385 5 851 2 987 440 347 250 125 360 510 20 40 75 160 500 45 85 30 2 864 1782 933 149 500 3 479 572 748 265 6 312 2 679 180 144 250 125 400 510 20 40 75 160 500 60 185 30 3 634 2 092 1 306 204 32 13 114 11 876 (1) Omregningskurs pr. 31. 12. 1995 (2) Omregningskurs pr. 31. 12. 1996 (3) Euratom-lån til en række tredjelande (Rådets afgørelse af 21. 3. 1994) 16 STATISTISK BILAG 17 Tabel 1 Artig udvikling i Fællesskabets lånoptagelse og långivning (i mio. BCU) (ECU-kursultåret) 1985 1966 1987 1988 1969 1990 1991 1992 1993 1994 193R IHRR I. Lånoptagelse EKSF 1265 1517 1487 880 913 1086 1446 1474 908 644 386 298 Betalingsbalance-lån (1) - 862 860 - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 Euratom NIC 3 4 4 4 8 8 8 5 3 93 49 860 541 611 945 522 76 49 - - 70 66 - Kommissionen i alt 2469 3408 3811 1918 1435 1512 3190 2683 5877 1008 862 453 HB(2) EFialt II. Långivning 5699 6786 5593 7666 9034 10996 13672 12974 14224 14148 12395 17553 8168 10194 9404 9584 10469 12508 16862 15657 20101 15156 13257 18006 EKSF 1010 1069 969 908 700 993 1382 1486 918 674 403 280 Betalingsbalance4ån(1) - 862 860 - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 Euratom NIC 211 443 314 884 393 425 357 78 24 39 9 30 49 - - - Kommissionen i alt 2105 2767 2568 1265 778 1367 3116 2704 5917 968 813 435 BB(3) EFialt 5641 6678 6967 8844 11507 12605 14438 16066 17724 17682 18604 20946 I 7746 9445 9535 10109 12285 13972 17554 18770 23641 18650 19417 21381 NB: Forskellen mellem Kbmrrissionens sanlede långivning og lånoptagelse skyldes refinansiering af lånoptagelser og variationer i restbeløbet for lånoptagelser, der ikke er overdraget ved regnskabsårets afslutning Forskellene mellem taOene for BBs långivning og lånoptagelse skyldes, at BBs långivning finansieres både ved lånoptagelse og over BB's egne nidler. (1) Mekanismen for finansiel støtte til medlemsstaterne og bistanden til tredjelande. (2) Opsamlede rrider i alt (3) Undertegnede lån over egne rrider uden hensyntagen til garantier fra BB til promotorer og transaktioner over NIC-rridler. 18 Tabel 2 FaeHesskabslànoptagelser(ved udgangen af hvert år) (1) (2) (i m'o. ECU) EKSF EIB (3) Euratom NIC Sub-total balancelån lånoptagelse Betalings Samlet 6178 16 570 1272 1747 25 767 591 26 358 6 539 20 749 1680 3269 32237 4610 36 847 7119 25 007 1892 4432 38 450 4 932 43 382 7 034 26 736 2 013 4 960 40 743 3 236 43 979 6761 30271 2168 5202 44 402 1890 46 292 6 689 31957 2 500 5229 46 375 2 997 49 372 6 825 36 928 2164 5 514 51431 2 459 53 890 6 738 42 330 1945 5122 56135 2075 58 210 6 673 48 459 1687 4 542 61361 (4)2045 63 406 7139 58 893 1563 3 817 7 327 67 784 1338 3 326 7 331 78 661 1018 2202 71412 79 775 89212 3 516 74 928 4 026 83 801 5 204 94416 6 548 83 673 5 966 87 079 4 656 96 649 779 720 572 1570 92 570 7697 100267 1 113 94 878 8 032 102 910 748 102 625 6 658 109283 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 (1) (2) (3) (4) Opgørelsen er baseret på valutakursen pr. 31. december hvert år. Da de fleste lån er udstedt i nationale valutaer, skylc forskellen mellem to Utimoopgørelser deis ændringer i ansættelsen af den eksisterende beholdning, deis nettolånoptagelsen i årets løb. Oprindelige beløb med tillæg af eller fradrag for afdrag på hovedstol, opsigelser, bortfald eller valutajusteringer. Fra 1989 inkl. på kort sigt Fra 1990 inkl. finansiel bistand til tredjelande. 19 Tabel 3 Fællesskabslånoptagelser i 1996 fordelt på lånevaluta EIB Euratom EKSF NIC balancelån (1) lånoptagelse Betalings- Samlet (i mio. ECU) 1995 % 1996 % ECU BEF DKK DEM GRD ESP FRF IEP ITL LUF NLG PTE FIM SEK GBP Sub-total CHF JPY USD ZAR Sub-total I ALT 500 19 88 5 285 97 2 035 655 102 4 398 65 84 358 34 191 2168 16 079 165 580 698 33 1 476 17 555 6 64 29 7 53 35 50 244 54 54 298 155 155 155 655 25 88 5 349 97 2 064 662 102 4 451 100 84 358 34 191 2 218 16 478 165 580 752 33 1530 18 008 6,1 0,1 19,5 1,1 12,0 2,7 1,0 25,6 1,5 1,1 7,6 0,1 0,6 8,3 87,3 2,9 5,8 4,0 12,7 100,0 3,6 0,1 0,5 29,7 0,5 11,5 3,7 0,6 24,7 0,6 0,5 2,0 0,2 1,1 12,3 91,5 0,9 3,2 4,2 0,2 8,5 100,0 (1) Betalingsbalancelån og finansiel bistand til tredjelande. Tabel 4 Fordeling på sektor og instrument af langivningstransaktioneme i Fællesskabet i 1995 og 1996 (i mio. ECU) EKSF FJB(1) Euratom NIC(1) lait i alt i % 1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 346 248 4617 4477 4963 4725 27. 4 23,5 222 178 2 955 2630 - - 3177 2 808 17. 5 14,0 10 082 10 388 10 096 10408 55. 6 51,8 14 20 1 299 1 535 3083 4945 12 100 279 1 299 1 535 7,2 7,6 3 083 4 957 17. 0 24. 7 100 279 0,6 1,4 Produktionssektor heraf lån på grundlag af globallån Infrastruktur heraf lån på grundlag af globallån Energi heraf lån på grundlag af globallån I ALT 360 280 17782 19 810 _ - 18142 20 090 100 100 (1) Ydede lån (individuelle lån og lån på grundlag af globallån). 20 Tabel 5 _____ Lån ydet i Fællesskabet af BB i 1995 og 1996, fordelt på økonomiske formål. Regionaludvikling 1. 1 Fordeling på lande Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige 1. 2 Fordeling på hovedsektorer Energi Kommunikation Miljø og andre infrastrukturer Industri, tjenesteydelser og landbrug 2. Infrastrukturer 2. 1 Transport 2. 2 Telekommunikation 2. 3 Andet 3. Miljø og levevilkår 3. 1 Miljø 3. 2 Byplanlægning 4. Energi 4. 1 Interne ressourcer 4. 2 Importdiversificering 4. 3 Rationel udnyttelse 5. Virksomhedernes konkurrencedygtighed 1995 mio. ECU 1996 % mio. ECU % 12 143,3 100,0 13 805,0 100,0 249,0 304,0 1 786,3 335,7 2 697,0 1 440,1 165,5 2 458,8 79,3 24,0 63,8 1 252,8 23,7 4,7 1 258,6 2 009,0 5 270,0 1 614,0 3 252,0 6 592,0 5 494,0 1 098. 0 2,1 2,5 14,7 2,8 22,2 11,9 1,4 20,2 0,7 0,2 0,5 10,3 0,2 0,0 10,4 16,5 43,4 13,3 26,8 100,0 83,3 16,7 236,0 397,0 2 297,0 730,0 2 352,0 1 615,0 108,0 2 853,0 17,0 254,0 1 288,0 10,0 317,0 1 331,0 4 076,0 4 640,0 1 826,0 3 263,0 6 506,0 4 500,0 2 006,0 1,7 2,9 16,6 5,3 17,0 11,7 0,8 20,7 0,0 0,1 1,8 9,3 0,1 2,3 9,6 29,5 33,6 13,2 23,6 100,0 69,2 30. 8 6 044,0 100,0 5 875,0 100,0 3 972,0 2 072,0 65,7 34,3 4 209,0 1 666,0 71,6 28,4 3 433,0 100,0 1 037,0 894,0 1 502,0 3 450,0 30,2 26,0 43,8 4 031,0 547,0 2011,0 1 473,0 3 776. 0 100,0 13,6 49,9 36,5 herunder: Små og mellemstore virksomheder (1) 2. 881,0 antal 11. 736 2. 594,0 antal 11. 034 (1) Inkl. NIC-långivningen. N. B. : Da nogle af lånene er ydet til flere formål, kan beløbene under de forskellige rubrikker derfor ikke umiddelbart sammenstilles. 21 Tabel 6 Geografisk fordeling af langivningstransaktioneme (1) I Fællesskabet 11995 og 1999 1996 Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige Det For. Kongerige Art. 18 (2) lait 1995 Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige Det For. Kongerige Art. 18 (2) l a it EKSF EIB Euratom NIC Betalings balancelån Beløb (i mio. ECU) 7,0 0,1 32,7 0,2 32,5 13,3 91,3 35,2 0,2 0,6 0,2 50,8 657,5 688,0 3 021,6 721,1 2 552,6 2 509,2 188,7 4 120,7 765,7 489,9 1 293,8 302,1 846,5 2 386,2 402,5 264,1 20 946,1 664,5 688,1 3 054,3 721,3 2 585,1 2 522,5 188,7 4 212,0 35,2 765,9 490,5 1 294,0 302,1 846,5 2 437,0 402,5 21 210,2 % 3,1 3,2 14,4 3,4 12,2 11,9 0,9 19,9 0,2 3,6 2,3 6,1 1,4 4,0 11,5 1,9 100,0 EKSF EIB Euratom NIC Betalings balancelån Beløb % 8,7 104,8 22,9 14,9 89,2 9,4 10,2 100,3 665,0 825,0 2 715,0 525,0 2 818,0 2 207,0 327,0 3 435,0 79,0 319,0 242,0 1 232,0 179,0 273,0 2 244,0 519,0 360. 4 18 604,0 673,7 825,0 2 819,8 525,0 2 840,9 2 221,9 327,0 3 524,2 88,4 319,0 242,0 1 242,2 179,0 273,0 2 344,3 519,0 18 964,4 3,6 4,4 14,9 2,8 15,0 11,7 1,7 18,6 0,5 1,7 1,3 6,6 0,9 1,4 12,4 2_7 100,0 (1) (2) Undertegnede lån. Fællesskabsprojekter, der ikke er lokaliseret i en bestemt medlemsstat (f. eks. telekommuni- kationskabler og -satellitter, olieforekomster i Nordsøen osv. ). 22 Tabel 7 Rentegodtgørelser udbetalt i EF via de forskellige fællesskabsinstrumenter 1977-1996 (i mio. ECU) Ordning uden nutidsværdiberegning (1) Ordning med nutidsværdi-bereg. (2Ï EKSF Art. 54 EKSF Art. 56 (omstruk- turering) (omstilling) Beskæft. Portugal Genopbygning efter jords kælv EMS EFRU SMV- facilitet 12,1 200,0 197,0 193,2 209,8 200,0 1,3 9,8 10,4 25,7 7,6 10,5 4,0 6,2 3,6 5,9 2,4 3,0 2,6 1,3 1,0 2,7 16,5 8,0 33,4 6,3 19,3 7,1 34,0 74,9 33,1 35,6 38,6 42,5 40,6 48,6 106,0 114,3 51,1 11,5 36,8 4,0 3,9 3,0 14,4 24,4 28,4 28,6 28,6 27,8 26,6 23,1 20,1 17,2 0,5 (3) 65,5 2,8 17,5 Rentegodtgørelser udbetalt løbende og konteret de dertil afsatte bevillinger årligt. Rentegodtgørelser udbetalt af Kommissionen som et tilbagediskonteret engangsbeløb og konteret budgettet for det første år. Rentegodtgørelser til et beløb af 475 500 ECU udbetalt direkte af Kommissionen til den selvstyrende region Madeira (Rådets afgørelse nr. 95/250/EF af 29. 6. 1995). Ar 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 (1 ) (2) (3) 23 Tabel 8 Finansiel bistand uden for Fællesskabet, gældende eller under forhandling pr. 31. 12. 1996 | Aftalens art 2. finansprotokol Fjerde Lomé-konv. Rådets afaørelse Rådets afgørelse Rådets afaørelse 17) AVS-lande oq OLT AVS OLT Sydafrika Middelhavslandene^) Algeriet Cypern, Egypten, Euro-Middelhavspartnerskabet (7) Israel, Jordan,Libanon, Malta, Marokko, Syrien, Tunesien, Tyrkiet, Gaza og Vestbredden Tyrkiet Malta Cypern Særlig foranstaltning for finansielt samarbejde endnu ikke i kraft 4 finansprotokol 4. finansprotokol Central- oq Østeuropa Rådets beslutning (7) Den Tjekkiske Rep. Den Slovakiske Rep. (i mio. ECU) Lån over EIB's Finansieringsbidrag over Betalingsbalance^ egne midler budgetmidler (4) Gyldig heds Risikovillig EKSF Loft kapital Gavebistand Ydet Udbet lån periode (1) (2) 1 693 1 030 (3) 12102 2000 1658 35 300 375 3 1 40 2 310 1997 2000 2000 1 000 30 204 200 11 967 (5) 135 (5) 3 460 760 (8) 3 425 (9) 600 (10) 160 (11) 660 500 160 2000 1998 1998 2000 750 30 50 3 520 2 2 13 22 4 564 (13) 2. 730 2. 315 16 Bulgarien Estland Letland Litauen Ungarn Rumænien Albanien Slovenien SNG Ex. USSR Moldova Ukraine Belarus Finansprotokol 1997 150 20 (14) Lande i Latinamerika Rådets beslutning Rådets beslutning (7) 1997 2000 275 900 250 125 400 40 80 100 1. 050 580 105 (12) 250 125 400 20 40 75 790 510 105 1. 650 1. 408 1. 250 (15) 1. 133 60 285 55 60 185 30 og Asien (1 ) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (14) (15) Lån med rentegodtgørelser, der afholdes over Den Europæiske Udviklingsfonds midler, til projekter » AVS-landene og OLT og lån med rentegodtgørelser, der afholdes over Fællesskabernes almindelige budget, til miljøprojekter i visse Middelhavslande. De til rentegodtgørelserne nødvendige beløb afholdes af gavebistanden. Ydet og administreret af EIB. Ydet og administreret af Europa-Kommissionen. Kumulerede beløb siden 1990. Disse lån ydes og administreres af Kommissionen. Inklusive beløb til rentegodtgørelser for EIB-Iån. Disponible beløb fra tidligere finansprotokoller kan anvendes samtidigt, uanset om det drejer sig om samtlige afsatte bevillinger eller restbevillinger Indgår i det flerårige globale mandat, der blev godkendt den 14. april 1997. Vejledende angivelse, der afholdes via gavebistanden i den næste kolonne. Inklusive beløb, der er forbeholdt transaktioner i forbindelse med risikovillig kapital og rentegodtgørelser for ElB-lånebidrag til miljøprojekter. Algeriet. Israel. Gavebistand. PHARE-programmet for perioden 1996-1999, der administeres af Kommissionen. Udelukkende rentegodtgørelser for EIB-Iån til transportprojekter af fælles interesse. Kommercielle kreditter 24 B. KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET om udnyttelsen af Det Nye Fællesskabsinstrument (NIC) (halvåret 1. 7. 1996-31. 12. 1996) Situationen pr. 31. 12. 1996 I henhold til Rådets afgørelse 83/20G7EØF (artikel 6) og afgørelse 87/182/EØF (artikel 8) om finansieringen af NIC skal Kommissionen udarbejde en halvårlig rapport om udnyttelsen af NIC III og IV-trancherne. Nærværende rapport omfatter perioden fra 1. 7. 1996 til 31. 12. 1996. De forskellige retsgrundlag afgør, hvilken metode der anvendes til at vurdere de undertegnede låns størrelse i forhold til loftet for de godkendte lånoptagelser: a) for NIC III er långivningens størrelse mindre end lånoptagelsen under hensyntagen til lånoptagelsesvalutaer, omkostninger og udgifter b) for NIC IV gælder loftet for de undertegnede låneaftaler. Ultimo 1996 var situationen vedrørende udnyttelsen af de trancher, der er omfattet af den halvårlige rapport, følgende: Udnyttelsen af NIC-trancherne pr. 31. 12. 1996 (i mio. ECU) Loft Anvendte beløb Restbeløb NIC III NIC IV 3 000 750 2 862 669 138 (*) 81 (*) Den særlige lånoptagelse på 100 mio. ECU til europæiske innovations projekter er endnu ikke blevet godkendt af Rådet. Lånoptagelserne i dette halvår til finansiering af NIC-aktiviteter eller refinansiering af tidligere aktiviteter er specificeret i bilag 2-B. 25 2. Långivningen fordelt på lande og sektorer Nedenstående tabel giver et overblik over de undertegnede lån pr. 31. 12. 1996, omregnet til "lanoptagelsesækvivalenter". Långivningen i de forskellige valutaer er omregnet til ECU til vekselkursen den sidste hverdag i kvartalet forud for undertegnelsen. % 0,4 8,6 4,9 3,0 19,5 6,8 49,5 0,1 0,6 6,6 NIC-iån fordelt på lande pr. 31. 12. 1996 ] (1 mio. ECU) Land NIC I NIC II NIC III NIC IV NIC genopb. l a it Belgien Danmark Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Nederlandene Portugal 66,8 70,0 239,0 479,9 100,6 114,9 125,0 116,6 303,0 111,2 69,2 938,7 68,4 23,6 63,2 118,2 72,3 80,0 23,6 533,5 306,1 187,4 1 206,0 424,0 473,4 1 228,5 285,7 598,7 3 066,3 3,2 29,9 9,9 95,8 3,2 39,8 407,1 Det Forenede Kong. 134,9 67,1 109,3 l a it 990,5 997,5 2 861,6 668,8 678,7 6 197,1 100,0 SEKTOR NIC III NIC IV Produktionssektor Infrastruktur 52,8 % 100,0 % 26,5 % Energi 20,7 % 100,0% 100,0% NIC IV er af interesse på grund af dets særlige karakteristika, bl. a. mulighederne for at konvertere lån til risikovillig kapital, for at benytte lån til finansiering af køb af immaterielle aktiver og for at udskyde rentebetalinger. Der har ikke siden 1991 været foretaget nogen lånetransaktioner. 26 STATISTISK BILAG 27 Bilag 1 UK NIV IV - LÅNGIVNING LOFT: 750 mio. BCU(l) - (Situationen pr. 31. 12. 1996) Réf. Projektets betegnelse (Kontrakt dato I mio. ECU (2) 64/87 64/87 68/87 68/87 69/87 69/87 70/87 70/87 70/87 70/87 70/87 71/87 71/87 73/87 105/87 105/87 106/87 107/87 107/87 108/87 108/87 110/87 121/87 148/87 148/87 148/87 148/87 206/87 206/87 207/87 207/87 231/87 64/88 101/88 101/88 101/88 101/88 103/88 103/88 103/88 103/88 109/88 128/88 128/88 135/88 135/88 185/88 185/88 199/88 237/88 237/88 237/88 237/88 175/89 119/90 [ 19/90 48/91 I. UNDERTEGNEDE LAN FIH (Small Business) PG-WA FIH (Small Business) PG-VI/B BNL - PMI V/A BNL - PMI V/B IMI - PMI V/A IMI - PMI V/B MEDIOCR. CENTR - PMI IV/A MEDIOCR. CENTR - PMI IV/B MEDIOCR. CENTR - PMI IV/C MEDIOCR. CENTR - PMI IV/D MEDIOCR. CENTR - PMI IV/E INTERBANCA - PMI IV/A INTERBANCA - PMI IV/B BPI-PGV CENTROBANCA - PMI IV/A CENTROBANCA - PMI IV/B SAN PAOLO Agroindustria II CREDIOP - PMI I/A CREDIOP - PMI I/B BANCO DI NAPOLI - PMI A BANCO DI NAPOLI - PMI B B° DE SANTANDER - P YME B° DE BILBAO - P YME EFIBANCA - PMI IV/A EFIBANCA - PMI IV/B EFIBANCA - PMI IV/C EFIBANCA - PMI IV/D B°DEVIZCAYA-PYMEA B°DEVIZCAYA-PYMEB B° ESPANOL DE CREDITO - PYME A B° ESPANOL DE CREDITO - PYME B CREDIT NATIONAL - PMI III INVESTORS IN INDUSTRY - GROUPED LOAN V EFIBANCA - PMI V/A EFIBANCA - PMI V/B EFIBANCA - PMI V/C EFIBANCA - PMI V/D MEDIOCR. LOMBARDO - PMI A MEDIOCR. LOMBARDO - PMI B MEDIOCR. LOMBARDO - PMI C MEDIOCR. LOMBARDO - PMI D BARCLAYS BANK II GL CENTROBANCA - PMI V/A CENTROBANCA - PMI V/B CREDIOP - PMI II/A CREDIOP - PMI II/B BANCO DI SICILIA - PMI II/A BANCO DI SICILIA - PMI II/B CREDIT INDUSTRIEL ET COMML. IMI -PMI VI/A IMI- PMI VI/B IMI-PMI VI/C IMI-PMI WD BARCLAYS BANK III/A KREDIETBANK N. V -GL KREDIETBANK N. V -GL B° ESPANOL DE CREDITO PG PY 15. 09. 87 24. 05. 88 12. 10. 87 12. 10. 87 31. 07. 87 31. 07. 87 15. 09. 87 10. 12. 87 03. 02. 88 16. 03. 88 23. 06. 88 07. 10. 87 07. 10. 87 22. 07. 87 11. 12. 87 11. 12. 87 05. 11. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 24. 07. 87 23. 07. 87 17. 12. 87 17. 12. 87 24. 06. 88 24. 06. 88 17. 12. 87 30. 11. 88 18. 12. 87 18. 11. 88 05. 02. 88 28. 12. 88 05. 10. 88 05. 10. 88 16. 01. 89 16. 01. 89 10. 10. 88 10. 10. 88 06. 02. 89 06. 02. 89 21. 12. 88 19. 12. 88 19. 12. 88 09. 12. 88 09. 12. 88 25. 05. 89 25. 05. 89 29. 11. 88 19. 12. 88 19. 12. 88 06. 02. 89 06. 02. 89 30. 11. 89 20. 12. 90 20. 12. 90 28. 05. 91 31,80 31,43 18. 68 8,01 37. 29 15,98 6,19 5,88 4,81 3,27 18,98 9. 34 4,00 9,91 9,34 4,00 13. 34 4,67 2,00 4,60 1. 97 20,19 31. 64 4. 67 2,00 4,55 1,95 9. 37 8,60 12. 04 10,94 20,00 20,90 4. 53 1,94 4,57 1. 96 6,79 2,91 9,14 3,92 45,55 13,23 5,67 4,53 1. 94 4,58 1,96 52,32 9. 06 3,88 13,72 5,88 29,38 18,04 5,54 25,44 Opdeling efter land (2) DK 31,80 31,43 9,91 18,68 8,01 37. 29 15,98 6,19 5,88 4,81 3,27 18,98 9,34 4,00 9,34 4,00 13,34 4,67 2,00 4,60 1. 97 4,67 2,00 4,55 1,95 20,19 31,64 9,37 8,60 12,04 10,94 20,00 20,90 4,53 1,94 4,57 1,96 6,79 2,91 9,14 3,92 13,23 5,67 4. 53 1,94 4,58 1,96 9,06 3,88 13,72 5,88 52,32 45. 55 29,38 18,04 5,54 25,44 I ALT I 668,82 23,58 63,23 118,22 72,32 285. 73 9,91 95,83 II. GODKENTE LAN, DER ENDNU IKKE ER UNDERTEGNET RESTBELØB LOFT (1) EFT L°. 271af 14. 03. -B87 (låneloft). 0,00 81,18 750,00 (2) Omregningskurserne er dem, der gjaldt den sidste hverdag Inden undertegnelsen af det enkelte lån. *X Bilag 2 NIC-LANOPTAGELSE FORDELT PAVALUTA I A. -Samlet gæld pr. 31. 12. 1996 (1) | Valuta (mio) I mio. ECU (2) ECU BEF DEM ESP FRF ITL LUF NLG GBP CAD CHF JPY USD lait 70,0 304,3 2 100,0 277,5 11,5 100,0 70,0 156,3 320,0 127,0 15,6 59,1 748,0 B. -Nye transaktioner 1. 07. 1996 - 31. 12. 1996 1 mio. ECU (3) Emissions- dato Løbetid (år) Rente (%) Valuta (mio) Ny kapital Refinan- siering (1) Ekskl. reflnansieringstransaktioner, der hartil formål at nedsætte renter og afdrag af eksisterende gæld, der oprindelig var stiftet til en højere rente. (2) Omregningskurs pr. 31. 12. 1996. (3) Omregningskurs på undertegnelsestidspunktet. 29 ISSN 0254-1459 KOM(97) 312 endelig udg. DOKUMENTER DA 09 Ol Katalognummer : CB-CO-97-299-DA-C ISBN 92-78-21539-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 3 o


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2102/97 af Luis CAMPOY ZUECO til Kommissionen. EFRU-foranstaltninger i Navarra

eurovoc_concepts:
EU aid
European Regional Development Fund
Navarre
action programme
exchange of information
regional aid

formats: html pdf print

text: 25. 2. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 60/97 medlemsstater er involveret. Selv om det endelige ansvar for behandling af lovovertr(cid:230)delser i forbindelse med błrnepornografi ligger hos den enkelte medlemsstat, vil EDU spille en vigtig rolle ogs(cid:229) p(cid:229) dette omr(cid:229)de. (1) EFT L 63 af 4. 3. 1997. (2) KOM(96) 487 endelig udg. (3) EFT L 342 af 31. 12. 1996. (98/C 60/139) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2102/97 af Luis Campoy Zueco (PPE) til Kommissionen (19. juni 1997) Om: EFRU-foranstaltninger i Navarra Kan Kommissionen give en specificeret oversigt over de foranstaltninger, der er gennemfłrt med finansiering fra EFRU (Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling) i den autonome region Navarra i 1995 og 1996? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (11. september 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalsekre- tariat. (98/C 60/140) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2103/97 af Concepcio· Ferrer (PPE) til Kommissionen (19. juni 1997) Om: Kulturarvsprojekter inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet I sin meddelelse til R(cid:229)det og Europa-Parlamentet om status over Euro-Middelhavs-partnerskabet og forberedelse af den anden udenrigsministerkonference p(cid:229) Malta (15. -16. april 1997), KOM(97)0068, fremh(cid:230)ver Kommis- sionen i afsnittet om status over de foranstaltninger, der er gennemfłrt i henhold til Barcelona-erkl(cid:230)ringens tredje m(cid:229)l (Socialt, kulturelt og menneskeligt partnerskab), godkendelsen af en fłrste serie p(cid:229) 17 kulturarvspro- jekter p(cid:229) grundlag af de principper, der blev fastlagt p(cid:229) ministermłdet om kulturarv i Bologne i april 1996. Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter det drejer sig om, de enkelte projekters m(cid:229)l, hvilke institutioner eller organisationer der gennemfłrer dem, samt hvilke bevillinger der er afsat til hvert enkelt projekt? Kan Kommissionen ligeledes oplyse, hvilke principper der er fastlagt p(cid:229) ministermłdet i Bologne, og som er lagt til grund for godkendelsen af denne fłrste serie projekter? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Manuel Mar(cid:14)·n (29. juli 1997) Spłrgsm(cid:229)let om kulturarven var foranledning til den fłrste ministerkonference efter Barcelona-konferencen, der blev afholdt som led i partnerskabet mellem EU og middelhavsomr(cid:229)det. 27 kulturministre fra F(cid:230)llesskabet og partnerlandene i middelhavsomr(cid:229)det samledes i Bologna den 21. -22. april 1996 for at drłfte hvordan man bedst głr brug af EU(cid:146)s og Middelhavspartnernes kulturarv. I den erkl(cid:230)ring som ministrene godkendte, l(cid:230)gges v(cid:230)gten p(cid:229) flere forskellige vigtige samarbejdsfelter. Der er blandt andet tale om informationsformidling med sigte p(cid:229) bedre kendskab til kulturarven, opm(cid:230)rksomhedsska- bende kampagner, b(cid:229)de med sigte p(cid:229) offentligheden og med sigte p(cid:229) beslutningstagerne, en samlet katalogisering af kulturskatte, fag og metoder, politiske rammer for udveksling af erfaringer og styrkelse af institutioner, uddannelse i traditionelle h(cid:229)ndv(cid:230)rk, kulturarrangementer, og udnyttelse af kulturarven, og herunder registrering og kanalisering af information om historiske monumenter med landskabsm(cid:230)ssig v(cid:230)rdi, samt fremme af turismen