title: Årsrapport om samhørighedsfonden (1996)

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
activity report
environmental protection
implementation of the budget
transport infrastructure

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 23. 06. 1997 KOM(97) 302 endelig udg. 1996 (forelagt af Kommissionen) FORORD Den foreliggende årsrapport om Samhørighedsfondens aktiviteter dækker kalenderåret 1996. Det har imidlertid været nødvendigt at indføje en række bemærkninger om aktiviteterne i de tidligere år samt kommentarer vedrørende planlagte aktioner for at give læseren et fyldestgørende billede af fondens aktuelle aktiviteter. Rapportens format er i det store og hele uændret i forhold til tidligere rapporter og tilgodeser de detaljerede bestemmelser i bilag til bilag II i forordning om oprettelse af Samhørighedsfonden. Ikke desto mindre er der taget behørigt hensyn til udtalelserne fra Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget vedrørende tidligere rapporter, og der er foretaget visse justeringer i opsætningen. Man har især lagt vægt på at give en detaljeret redegørelse for gennemførelsen af princippet om betinget støtte og for Kommissionens beslutning om informations- og offentlighedsforanstaltninger. Man har også imødekommet ønsket om et afsnit om randområderne og om et udførligt afsnit om vurdering og evaluering. Rapporten opfylder de juridiske krav, der er indeholdt i forordning om oprettelse af Samhørighedsfonden. Det er også håbet, at rapporten vil tjene som en nyttig reference for alle dem, der er interesseret i at støtte og fremme den økonomiske og sociale samhørighed i Unionen. SAMMENDRAG Den økonomiske og sociale samhørighed er en af hovedmålsætningerne i traktaten om Den Europæiske Union. I løbet af 1996 har Samhørighedsfonden videreført og udbygget sit bidrag til opfyldelsen af denne målsætning. idet fondens 1996 har på mange måder været et vigtigt år for Samhørighedsfonden, begyndelsesvanskeligheder er blevet løst, og fonden har været fuldt operationel; den erfaring, der er indvundet siden de første aktiviteter i 1993, danner grundlaget for den aktuelle forvaltning af fonden, og man kan nu gennemføre den første ex post-kontrol, dvs. vurderingen af effekten af de gennemførte projekter. Betydningen af det sidste punkt kan næppe understreges kraftigt nok, for Samhørighedsfondens rolle som et instrument til fremme af økonomisk og social samhørighed afhænger af fondens evne til at påvise nytten af de gennemførte projekter, hvad enten der er tale om bedre transportfaciliteter, kortere rejselængde, besparelser transporttid, en mere effektiv godshåndtering, mindre luftforurening og et bedre miljø i de pågældende byer, en bedre forvaltning af vandressourcerne spændende lige fra indvinding, forsyning og distribution af drikkevand til menneskelig konsum til en korrekt rensning af byspiIdevand og en miljøvenlig håndtering af fast affald - for blot at nævne nogle få eksempler. I de kommende år vil der blive afsluttet et stigende antal samhørighedsfondsprojekter, hvilket vil give mulighed for en overordnet vurdering af Unionens og medlemsstaternes indsats. i 1996 ligger også midvejs imellem 1993, som var året, hvor der blev truffet beslutning om de første projekter, og 1999, der er det sidste år, som er dækket af den nuværende fondsforordning. Netop derfor blev der i 1996 gennemført en midtvejsrevision for at kontrollere, om medlemsstaterne var støtteberettigede i henhold til BNI-kriteriet. Desuden er 1996 det første år, hvor Kommissionen har gennemført en undersøgelse af medlemsstaternes overholdelse af deres programmer vedrørende økonomisk konvergens med hensyn til de offentlige underskud; princippet om betinget støtte blev iværksat gennem Kommissionens beslutninger i juni og i november vedrørende Spanien, Portugal og Grækenland. Ved begge lejligheder blev det vurderet, at alle tre medlemsstater havde en budgetperformans, som lå inden for de rammer, Rådet har anbefalet. Fondens finansieringsstrategi blev i 1996 yderligere underbygget i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning om oprettelse af Samhørighedsfonden. Ligevægten mellem de to indsatsområder - transportinfrastruktur og miljø - nåede en næsten perfekt 50/50-fordeling. Dette viser Kommissionens resoluthed, som fuldt ud støttes af Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, med hensyn til at realisere det samme finansieringsniveau for hele perioden for de to områder, Samhørighedsfonden finansierer. Resultatet i 1996 gør det helt klart muligt at opfylde denne målsætning. I overensstemmelse med de bemærkninger, Europa-Parlamentet anførte i sin udtalelse om Samhørighedsfondens årsrapport for 1994, som blev gentaget i forbindelse med årsrapporten for 1995, og som også Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale udvalg har anført i deres udtalelser, fortsatte bestræbelserne på at allokere en større del af midlerne inden for transportsektoren til jernbanetransportfaciliteter. Endvidere blev der i 1996 taget et særligt hensyn til projekterne i randområderne; der gives en nærmere redegørelse for dette i et særskilt afsnit i denne rapport (jf. afsnit 2. 3. 5). Fonden finansierer udelukkende transportinfrastrukturprojekter, der enten er en del af det transeuropæiske transportnet (TEN - transport) eller er direkte forbundet med dette net. Dette er udgangspunktet på af transportinfrastrukturområdet, en strategi, der allerede har vist sig nyttig med hensyn til at udfylde manglende dele af TEN. Samhørighedsfondens prioriteringen indsats for Direktiverne om drikkevandsforsyning og fortsat udgangspunkt for prioriteringen af aktionerne på miljøområdet. Andre miljøaktioner, som kan tænkes at forbedre miljøet, er ligeledes berettigede til støtte via fonden. Som eksempler kan nævnes projekter vedrørende beskyttelse af kystområder, skovrejsning og ørkenbekæmpelse, beskyttelse af levesteder og naturbevaring. rensning af byspildevand danner Princippet "forureneren betaler" tages i anvendelse, når et projekt samfinansieres af Samhørighedsfonden. Gennem en procedure med dobbelt samråd med de relevante tjenestegrene i Kommissionen underkastes hvert enkelt projekt en detaljeret undersøgelse med henblik på at fastslå, om det er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen. Denne procedure tager også sigte på at sikre, at der anvendes de bedst mulige evalueringsmetoder. i 1995-rapporten om Samhørighedsfonden, at der er plads til Kommissionen anførte forbedringer med hensyn til udformning og iværksættelse af analytiske metoder. I overensstemmelse med denne udtalelse har Kommissionen gennemført en undersøgelse ved eksterne konsulenter vedrørende gennemførelsen af princippet "forureneren betaler" i samhørighedsfondslandene med henblik på at fa større indsigt i de praktiske og teoretiske spørgsmål i den forbindelse. Der er i kapitel 2 gjort rede for de væsentligste resultater af denne undersøgelse. Kommissionen prioriterer arbejdsløshedsbekæmpelse og skabelse af nye jobmuligheder højt. Årsrapporten om Samhørighedsfonden for 1995 indeholdt nogle første skøn over de støttede projekters beskæftigelsesmæssige effekt på kort og på lang sigt. I denne rapport udbygges disse skøn, og der gøres rede for en række væsentlige resultater af den undersøgelse, London School of Economics har gennemført for Kommissionen vedrørende de overordnede socioøkonomiske virkninger af projekterne. Afsnittet om beskæftigelse skal også ses som et direkte svar på anmodningerne fra Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om flere oplysninger om den jobskabende effekt af Samhørighedsfondens aktivitet. I henhold til den indgåede aftale har Kommissionen fortsat med at trække på Den Europæiske Investeringsbanks finansielle og tekniske ekspertise i forbindelse med større projekter, som forelægges af medlemsstaterne. Dette betyder, at kvaliteten af vurderingen af projektforslagene kommer op på et niveau, Kommissionen ikke kunne sikre på egen hånd, og det giver derfor en merværdi. Budgetgennemførelsen for regnskabsåret var igen tæt på 100% - et imponerende tal, i betragtning af at hvert enkelt projekt skal gennemgås nøje, inden der kan indgås forpligtelser og foretages betalinger, og at der gennemføres en lobende overvågning og kontrol af de fysiske indikatorer, inden der frigives yderligere midler. Overvågningen og opfølgningen af projekterne er foregået på et højt niveau igennem hele året. Overvågningsudvalgene har afholdt regelmæssige møder og har omfattet repræsentanter fra lokale og regionale organer samt repræsentanter på nationalt niveau. Det bør understreges, at for samhørighedsfondsprojekterne bedrageri; Unionens og medlemsstaternes relevante myndigheder har i den forbindelse gennemført en lang række inspektions- og kontrolaktiviteter (jf. afsnit 5. 4). Der er konstateret en række tilfælde af uregelmæssigheder, og der er truffet de nødvendige korrigerende foranstaltninger. ikke har været genstand indberetningerne ifølge I juni 1996 vedtog Kommissionen - efter at have modtaget Europa-Parlamentets udtalelser - en beslutning om informations- og offentlighedsforanstaltninger. Beslutningen indeholder en nærmere redegørelse for anvendelsen af plakater, brochurer, audiovisuelle præsentationer, tv og andre medier. Alle projekter, der samfinansieres af Samhørighedsfonden skal gøres til genstand for passende information og omtale. Disse foranstaltninger kan indføjes i ansøgningen om støtte fra fonden, hvilket vil gøre anvendelsen af moderne og effektive reklamemetoder tillokkende for projektkonduktørerne. INDHOLD FORORD SAMMENDRAG KAPITEL 1 - GENNEMFØRELSE AF SAMHØRIGHEDSFONDENS PRINCIPPER 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 1. 5 Baggrund Betinget støtte Midtvejsrevision Informations-og offentlighedsforanstaltninger Den første samhørighedsrapport 8 8 10 11 12 KAPITEL 2 - FINANSIEL STØTTE FRA FONDEN - FORPLIGTELSER OG BETALINGER 14 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 2. 6 Spanien Portugal Grækenland Irland Randområder Disponible budgetmidler Fordeling pr. medlemsstat Budgetgennemførelsen 2. 3. 1 2. 3. 2 2. 3. 3 2. 3. 4 2. 3. 5 Støtte til undersøgelser og tekniske støtteforanstaltninger Generelt 2. 4. 1 På Kommissionens initiativ 2. 4. 2 2. 4. 3 På anmodning af medlemsstaterne Betalinger pr. medlemsstat: betalinger i 1996 Afsluttede projekter KAPITEL 3- KONVERGENS OG BETINGET STØTTE 3. 1 3. 2 Generelt Konvergensprogrammer 3. 2. 1 3. 2. 2 3. 2. 3 3. 2. 4 Spanien Portugal Grækenland Irland 14 15 15 17 35 53 63 72 78 78 79 80 81 81 98 98 98 98 99 100 101 KAPITEL 4 - VURDERING AF DE VEDTAGNE PROJEKTER OG AKTIONER 102 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 4. 5 4. 6 4. 7 102 102 103 104 104 105 108 Vurdering af projekterne I ndtægtsskabende projekter Generelt 4. 1. 1 4. 1. 2 Transeuropæiske transportnet 4. 2. 1 Overordnetstrategi 4. 2. 2. Udbygning af transportnettene i 1996 4. 2. 3 4. 2. 4 Den fælles transportpolitik Offentlige indkøb Konkurrencepolitik De prioriterede Essen-projekter Gruppen af kommissionsmedlemmer (TEN)/Den højtstående 111 Kinnock-gruppe 111 Ligevægt mellem miljø og transport 112 Vurdering af foreneligheden med EU's politik på andre områder 112 4. 4. 1 Miljøbeskyttelse 114 4. 4. 2 115 4. 4. 3 117 4. 4. 4 117 Samhørighedsfondens socioøkonomiske virkninger 117 4. 5. 1 118 4. 5. 2 119 4. 5. 3 4. 5. 4 124 Samordning og sammenhæng med Fællesskabets øvrige finansielle instrumenter 125 126 4. 6. 1 127 4. 6. 2 128 4. 6. 3 128 4. 6. 4 4. 6. 5 129 Den Europæiske Investeringsbanks rolle i forbindelse med vurderingen af projekterne 4. 7. 1 4. 7. 2 Strukturfondene Budgetmidler til transeuropæiske net LIFE-programmet Den Europæiske Investeringsbank EØS-finansieringsmekanismen Indledning Økonomisk vurdering af projekterne Generelle socioøkonomiske virkninger Beskæftigelsen Videreførelse af det institutionaliserede samarbejde Resultaterne af samarbejdet i 1996 130 130 131 KAPITEL 5 - OVERVÅGNING OG KONTROL 5. 1 5. 2 Spanien Portugal Grækenland Irland Overvågningsudvalg 5. 1. 1 5. 1. 2 5. 1. 3 5. 1. 4 Kontrolbesøg 5. 2. 1 5. 2. 2 5. 2. 3 5. 2. 4 Spanien Portugal Grækenland Irland 132 132 132 135 136 137 138 138 140 140 141 6- 5. 3 5. 4 5. 5 5. 6 EIB's rolle Svig og uregelmæssigheder Igangværende retslige procedurer En sund og effektiv finansiel forvaltning (SEM) 142 142 144 144 KAPITEL 6 - DIALOG MELLEM INSTITUTIONERNE - INFORMATION OG OFFENTLIGHED 145 6. 1 6. 2. 6. 3 6. 4 6. 5 Oplysningspligt over for Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Europa-Parlamentet 6. 1. 1 6. 1. 2 Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Information af medlemsstaterne Information af arbejdsmarkedets parter Informationsmøder for de berørte kredse Informations- og offentlighedsforanstalminger truffet af Kommissionen 145 145 146 147 147 148 148 De kort, der er indeholdt i årsrapporten, tjener kun til illustration og indebærer ingen juridisk forpligtelse for Kommissionen. 7- KAPITEL 1 - Gennemførelse af Samhørighedsfondens principper KAPITEL 1 GENNEMFØRELSE AF SAMHØRIGHEDSFONDENS PRINCIPPER 11 BAGGRUND Samhørighedsfonden er undergivet en række generelle regler, der specielt gælder for fonden, og som er indeholdt i fondsforordningen. I dette kapitel gives en nærmere redegørelse for de tre hovedpunkter omkring den betingede støtte, midtvejsrevisionen vedrørende medlemsstaternes BNI-tal og Kommissionens beslutning om informations- og offentlighedsforanstaltninger. 12 BETINGET STØTTE 1996 var det første år, hvor princippet om betinget støtte var gældende. For at forberede iværksættelsen af princippet traf Kommissionen allerede den 20. december 1995 - som nævnt i årsrapporten for 1995 - beslutning vedrørende den praktiske iværksættelse af princippet om betinget støtte. For at kunne modtage støtte fra Samhørighedsfonden skal den enkelte medlemsstat have iværksat et program, som fører til opfyldelsen af betingelserne om økonomisk konvergens, jf. traktatens artikel 104 C om offentlige underskud. Ifølge fondsforordningens artikel 6^ skal Kommissionen suspendere finansieringen af nye projekter eller - hvis det drejer sig om projekter med flere faser - nye projektfaser, hvis det fastslås, at den pågældende medlemsstat har et uforholdsmæssigt stort underskud. Kommissionen har besluttet at tage stilling til, om betingelserne for modtagelse af støtte er opfyldt, to gange om året: forår og efterår. Det gør det muligt at reagere på nye økonomiske oplysninger, så snart disse er kendt og bekræftet. Proceduren indebærer følgende undesogelser: I foråret indberetningerne fra medlemsstaterne og Kommissionens økonomiske forårsprognose. tages der stilling til det foregående års underskud på grundlag af indeværende år på grundlag af Om efteråret vurderes underskuddet for det indberetningerne som indsendes inden udgangen af september, og Kommissionens efterårsprognose, der normalt opstilles i november. fra medlemsstaterne vedrørende budgetgennemførelsen, Medlemsstaternes offentlige underskud bør være i overensstemmelse med de årlige målsætninger, der opstilles af Rådet. Der foretages sammenligninger med Rådets henstillinger for de relevante år; hvis målsætningen er opfyldt, vil finansieringen af nye projekter eller nye projektfaser fortsætte eller genoptages alt efter omstændighederne. Hvis målsætningen er 1 Forordning nr. 1164/94 af 16. 5. 94. -8 KAIMTIil. I - Gennemførelse af Samhørighedsfondens principper overskredet, vil finansieringen af nye projekter eller projektfaser suspenderes, såfremt underskuddet er væsentligt større end det anbefalede og ikke skyldes ekstraordinære omstændigheder, som medlemsstaterne ikke er skyld i. Allerede godkendte projekter berøres ikke. Kommissionen træffer alle nødvendige forholdsregler med henblik på at sikre, at oplysningerne er korrekte. Der er behov for en høj grad af vished, ikke mindst hvis beslutningen omgør tidligere beslutninger, dvs. når finansieringen suspenderes eller genoptages. I 1996 fandt forårsundersøgelsen sted i maj/juni og vedrørte budgetunderskuddet for 1995. For 1995 blev de faktiske tal set i forhold til Rådets anbefalinger for de offentlige underskud i relation til BNI anslået som følger: Grækenland Portugal Spanien anbefalet målsætning for 1995 10,7% 5,8 % 5,9 % det faktiske underskud i 1995 (*) 9,2 % 5,4 % 5,8 % (*) Kommissionens økonomiske forårsprognose 1996 På denne baggrund konkluderede Kommissionen, at det offentlige underskud i hvert enkelt tilfælde lå inden for rammerne af den anbefalede målsætning, og at godkendelsen af nye projekter og projektfaser kunne fortsætte i de tre medlemsstater. for intern revision af statens regnskab ændrede den spanske regering Efter en underskuddet for 1995, idet den føjede 0,8% til det tidligere tal på 5,8%. Herefter blev det reviderede for det offentlige underskud, nemlig 6,6% af BNI, officielt meddelt Kommissionen den 1. september 1996 i henhold til forordningen om uforholdsmæssigt store underskud^. tallet tal Et underskud på 6,6% ligger klart uden for den anbefalede målsætning på 5,9%) for 1995. Hvis Kommissionen havde været i besiddelse af de reviderede tal ved undersøgelsen i foråret, ville finansieringen allerede være blevet suspenderet i juni 1996. Imidlertid ville suspenderingen være blevet stillet i bero i efteråret 1996, eftersom prognoserne for det offentlige underskud for 1996 var på 4,4%, hvilket svarer til den anbefalede målsætning for 1996. Under disse fra omstændigheder Samhørighedsfonden, for så vidt som det kunne bekræftes, at Spanien havde indfriet løftet om at begrænse det offentlige underskud til 4,4%. De spanske myndigheder vil fremkomme med alle data og informationer, som er nødvendige for at kontrollere opfyldelsen af målsætningen. besluttede Kommissionen finansieringen suspendere ikke at Undersøgelsen overensstemmelse med proceduren prognosen for det offentlige underskud for 1996. i efteråret 1996 blev gennemført i oktober/november og vedrørte i 2 Forordning (EF) nr. 3605/93. 9- KAPITEL I - Gennemførelse af Samhørighedsfondens principper For Grækenland, Portugal og Spanien blev der da fastsat følgende tal for målsætningerne og det anslåede faktiske underskud: Grækenland Portugal Spanien anbefalede målsætning for 1996 7,6 % 4,3 % 4,4 % anslåede faktiske underskud i 1996 (*) 7,9 % 4,0 % 4,4 % (*) Kommissionens økonomiske efterårsprognose 1996 På dette grundlag sluttede Kommissionen, at det portugisiske underskud lå inden for den anbefalede målsætning. Et græsk underskud på 7,9% ville ligge uden for målsætningen, men en kontrol af pålideligheden af de indberettede data gav ikke tilstrækkelig grund til at mene, at det endelige tal ville overskride målværdien. Derfor fandt Kommissionen det ikke nødvendigt at suspendere finansieringen af nye projekter Imidlertid sendte Kommissionen et brev til de græske myndigheder for at anmode dem om at træffe alle nødvendige forholdsregler med henblik på at undgå at overskride målsætningen for 1996 og informere dem om følgerne af en manglende overholdelse af den anbefalede målsætning. i nogen af tilfældene. 1. 3 MIDTVEJSREVISION Samhørighedsfonden yder økonomisk støtte bruttonationalindkomst (BNI) pr. Fællesskabet målt i købekraftpariteter. indbygger på mindre end 90% af gennemsnittet i medlemsstater med en i til projekter Hvad angår BNI-kriteriet hedder det i fondsforordningens artikel 2, stk. 3, at "medlemsstaterne fortsat kan modtage støtte fra fonden på betingelse af, at deres BNI efter en midtvejsrevision i 1996 fortsat er lavere end 90% af gennemsnittet i Fællesskabet. De støtteberettigede medlemsstater, hvis BNI på dette tidspunkt overstiger de 90%>, mister retten til at modtage støtte fra fonden til nye projekter eller, hvis det drejer sig om omfattende projekter med flere teknisk og finansielt adskilte faser, til nye projektfaser. " Kommissionen gennemførte midtvejsrevisionen den 12. juni 1996. De seneste disponible tal var tallene for 1995: BNI pr. indbygger i 1995 (i PPS), EUR 15=100 Grækenland Irland Portugal Spanien 65,8 78,9 72,3 75,7 Alle fire medlemsstater opfylder således fortsat BNI-kriteriet og er derfor fortsat berettigede til at modtage støtte fra Samhørighedsfonden. -10 KAPITEL 1 - Gennemførelse af Samhørighedsfondens principper 11 Det er værd at lægge mærke til, at det i fondsforordningens artikel 2, stk. 2, hedder, at indtil udgangen af 1999 er kun disse fire medlemsstater berettiget til at modtage støtte fra fonden, og at ingen anden medlemsstat derfor kan tilføjes til listen på nuværende tidspunkt. 1. 4 INFORMATIONS- OG OFFENTLIGHEDSFORANSTALTNINGER I henhold til fondsforordningens artikel 14, stk. 3, vedtager Kommissionen nærmere bestemmelser om information og offentlighed, sender dem til Europa-Parlamentet til orientering og offentliggør dem i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Beslutningen blev vedtaget den 25. juni 1996 og offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende den 27. juli-*. Hovedsigtet med beslutningen er, at ethvert projekt, der gennemføres med støtte fra Samhørighedsfonden, skal gøres til genstand for hensigtsmæssige, rettidige og omfattende informations- og offentlighedsforanstaltninger. De nationale, regionale eller lokale myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af projekter under Samhørighedsfonden, er også ansvarlige for iværksættelsen af informations- og offentlighedsforanstaltninger. Disse foranstaltninger skal omfatter medier, gennemføres informationsmateriale, informationsaktiviteter og anvendelsen af alle moderne former for kommunikation, herunder audiovisuelle præsentationer og videobånd. samarbejde med Kommissionen. Beslutningen i informationen og omtalen være. Disse ekstra elementer omfatter Alle projekter skal som et minimum gøres til genstand for information på stedet samt offentlighedsforanstaltninger, og informationsmateriale, som redegør for indholdet af projektet, bør være tilgængeligt på lokalt og regionalt plan. Til dette minimumskrav føjes andre offentligheds- og informationselementer; jo større projektet er, jo mere omfattende og vidtspredt bør regelmæssige nyhedskonferencer, plakater og permanente sponsorplader, brochurer af almen interesse, professionelle videooptagelser og -præsentationer tiltænkt de nationale radio- og tv-stationer. Det må bemærkes, at de kompetente myndigheder kan inkludere omkostningerne i forbindelse med informations- og offentlighedsforanstaltninger i de støtteberettigede udgifter til et projekt; disse omkostninger kan derfor for samhørighedsfondsprqjekter, dvs. 80-85%. samfinansieres med den almindeligt gældende sats Kommissionen bør også være aktiv på dette område og specielt afholde regelmæssige nyhedskonferencer i de pågældende medlemsstater, ikke mindst i tilfælde, hvor der er tale om større investeringer (på over 20 mio. ECU). Hvad, der er vigtigt, er, at overvågningsudvalgene har en central rolle, hvad angår tilsynet med foranstaltningerne, og med hensyn til at tilse, at offentligheden far stillet en effektiv og relevant information til rådighed. Der gøres opmærksom på, at hvis en medlemsstat ikke overholder forpligtelserne i forbindelse med information og omtale, har Kommissionen mulighed for at suspendere, nedsætte eller endog ophæve støtten fra Samhørighedsfonden til projekterne. Kommissionens beslutning af 25. juni 1996 om informations- og offentlighedsforanstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen gennemfører vedrørende Samhørighedsfondens virksomhed i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 (96/455/EF) EFT L 188, 27. 7. 1996, side 47. - 1 1- KAPITEL 1 - Gennemførelse af Samhørighedsfondens principper 12 i alt væsentligt de Europa-Parlamentet, som blev anmodet om at komme med en udtalelse vedrørende forslaget, inden Kommissionen vedtog beslutningen, godkendte foreslåede foranstaltninger, men gav udtryk for en vis bekymring med hensyn til mulighederne for at gennemføre foranstaltningerne. Europa-Parlamentet gjorde opmærksom på, at begrebet informationsforanstaltning begrebet offentlighedsforanstaltning. og Europa-Parlamentet kritiserede forslaget for kun at fokusere på sidstnævnte. Endvidere understregede Europa-Parlamentet behovet for, at man sikrede informationsspredningen ved at inddrage de nationale, regionale og lokale myndigheder i dette arbejde, og betydningen af, at informationerne vedrørte alle strukturaktiviteter, som modtog støtte specielt på transportinfrastruktur- og miljøområdet. fra Unionen gennem Samhørighedsfonden og strukturfondene, og mere omfattende bredere end er I den endelige beslutning imødekom Kommissionen Europa-Parlamentets indvendinger, idet den specificerede, at foranstaltningerne i beslutningen supplerer de andre informations- og offentlighedsaktiviteter, som medlemsstaterne eller Kommissionen gennemfører inden for rammerne af regional- og samhørighedspolitikken. Der blev i den forbindelse indføjet en særlig henvisning til beslutningen om informationsforanstaltninger vedrørende strukturfondene og det finansielle instrument til udvikling af fiskerieH. 1. 5 DEN FØRSTE SAMHØRIGHEDSRAPPORT Aflæggelsen af den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed i Den Europæiske Union, som blev godkendt af Kommissionen den 6. november 1996, skete i henhold til bestemmelserne i Maastricht-traktaten, ifølge hvilke Kommissionen hvert tredje år aflægger rapport om fremskridtene i forbindelse med virkeliggørelsen af den økonomiske og sociale samhørighed i Unionen gennem en mindskelse af forskellene mellem de forskellige leveniveauer og muligheder for økonomisk udvikling i de forskellige medlemsstater, områder og samfundsgrupper. Rapportens hovedbudskab er klart: der er rent faktisk gjort fremskridt. På knap ti år er det lykkedes for de fire fattigste lande i Den Europæiske Union at øge indkomsten pr. indbygger fra 66% til 74% af gennemsnittet i Fællesskabet. Unionens strukturpolitikker har også i høj grad bidraget til denne udvikling. Dog forbliver arbejdsløsheden et konstant problem, specielt i visse områder og inden for bestemte samfundsgrupper. I løbet af de seneste ti år har Unionen oplevet en gennemsnitlig økonomisk vækst på lidt over 2% om året, medens beskæftigelsen forbedredes med 0,5% om året. Der er således skabt 7 mio. arbejdspladser netto siden 1983. I samme periode er forskellene i indkomst pr. indbygger i de forskellige medlemsstater blevet stærkt reduceret. Denne forbedring skyldes i en væsentlig grad, at samhørighedsfondslandene, dvs. Spanien, Portugal, Grækenland og Irland, har halet ind på de andre, idet indkomsten pr. indbygger i disse lande er steget fra 66% til 74% af gennemsnittet i Fællesskabet. De bedste resultater er opnået i Irland, hvor den årlige vækstrate har holdt sig på 4,5% i perioden 1983- 1995, efterfulgt af Spanien (3,0%) og af Portugal (2,6%). 4EFTL 152, 18. 6. 1994, side 39. 12- KAPITEL 1 - Gennemførelse af Samhørighedsfondens principper 13 Resultaterne er knap så tydelige på beskæftigelsesområdet. I Irland, som har haft den største økonomiske vækst, steg beskæftigelsen kun med godt 0,2% om året mellem 1983 og 1993, og det trods en nylig forbedring. Mange andre medlemsstater har oplevet en tilsvarende situation, meden den kraftige recession, Finland og Sverige har oplevet, har medført et fald i beskæftigelsen i absolut værdi. I Nederlandene, Tyskland og Spanien har jobskabelsen ligget over gennemsnittet i Fællesskabet. I Portugal, i Belgien, i den vestlige del af Tyskland, i Nederlandene og i Det Forenede Kongerige har jobskabelsen - om end noget svingende - været tilstrækkelig til at nedsætte arbejdsløshedsprocenten. I de fleste andre lande er arbejdsløsheden derimod vokset. Den største vækst i arbejdsløsheden har fundet sted i Finland og i Sverige, men også i to af de fire samhørighedsfondslande, nemlig Spanien og Grækenland, hvor arbejdsløsheden har undergået en kraftig stigning. I Spanien er mere end én erhvervsaktiv ud af fem i dag arbejdsløs. I Unionen er forskellene med hensyn til arbejdsløshed blevet endnu mere markante. Arbejdsløshedsproblemet berører alle samfundsgrupper. Men samfundsgrupperne er ikke alle ramt lige hårdt: for personer under 25 år er arbejdsløsheden dobbelt så høj (21% i det første halvår af 1996) som den gennemsnitlige sats. Arbejdsløsheden blandt kvinder er ligeledes høj: 12,5% i det første halvår imod 9,5% blandt mænd. I øvrigt er personer, der kun besidder en grunduddannelse, (en hårdere arbejdsløshedsprocent på 13 i forhold til 9 i 1994). tillægsuddannelse personer med ramt end en Langtidsarbejdsløsheden giver anledning til stor bekymring: i 1995 havde 49% af de ledige været uden beskæftigelse i mere end et år og 25% i mere end to år. Disse tal bekræfter, at arbejdsløsheden er et alvorligt strukturproblem i Europa, og at visse samfundsgrupper herved udstødes fra arbejdsmarkedet. Det kan ikke nægtes, at arbejdsløsheden er med til at skabe fattigdom. I henhold til statistikken er der en stigning i fattigdommen i hele Unionen, specielt i en række nordeuropæiske lande. _LLz KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 14 KAPITEL 2 FINANSIEL STØTTE FRA FONDEN - FORPLIGTELSER OG BETALINGER 2. 1 DISPONIBLE BUDGETMIDLER På det Europæiske Råd i Edinburgh i december 1992 besluttede stats- og regeringscheferne at bevilge 15. 150 mio. ECU til de fire samhørighedsfondslande i perioden 1993-1999 i 1992-priser. De årlige bevillinger fordeler sig således: År 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 lait Beløb 1. 500 1. 750 2. 000 2. 250 2. 500 2. 550 2. 600 15. 150 i mio. E CU (1992-priser) Under hensyntagen til inflationen blev forpligtelsesbevillingerne for regnskabsårene 1993, 1994, 1995 og 1996 efter indeksregulering fastsat til henholdsvis 1. 565 mio. ECU, 1. 853 mio. ECU, 2. 152 mio. ECU og 2. 444 mio. ECU. Betalingsbevillingerne for de samme regnskabsår udgør 1. 000 mio. ECU, 1. 679 mio. ECU, 1. 750 mio ECU og 1. 919 mio. ECU. Som det var tilfældet i 1995, besluttede budgetmyndigheden (Europa-Parlamentet og EU- Rådet), at der i 1996 skulle overføres 300. 000 ECU til den konto, der forvaltes af UCLAF (Afdelingen for Koordinering af Foranstaltninger til Bekæmpelse af Bedrageri), for at denne kunne få stillet både forpligtelses- og betalingsbevillinger til rådighed til bekæmpelse af bedrageri i forbindelse med Samhørighedsfonden. Ved denne overførsel kom de midler, som fonden rådede over for 1996, til at udgøre 2. 443,7 mio. ECU (forpligtelsesbevillinger) og 1. 919 mio. ECU (betalingsbevillinger). På ovennævnte grundlag blev budgettet (forpligtelsesbevillinger) og 2. 325,7 mio. ECU (betalingsbevillinger). for 1997 fastsat til 2. 748,7 mio. ECU 14 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 15 2. 2 FORDELING PR. MEDLEMSSTAT Der er foretaget en vejledende fordeling af midlerne, jf. forordningens bilag I. Ifølge denne vejledende fordeling får Spanien 52-58%, Grækenland 16-20%, Portugal det samme og Irland 7- 10%. Følgende tabel viser, hvilke beløb den vejledende fordeling indebærer: Medlems stat 1993 SPANIEN GRÆKENLAND OG PORTUGAL i mio. ECU (1992-priser) IRLAND 52% 780 55% 825 58% 870 16% 240 18% 270 20% 300 7% 105 9% 135 10% 150 1994 910 962,5 1. 015 280 315 350 122,5 157,5 175 1995 1. 040 1. 100 1. 160 320 360 400 140 180 200 1996 1. 170 1. 237,5 1. 305 360 405 450 157,5 202,5 225 1997 1. 300 1. 375 1. 450 400 450 500 175 225 250 1998 1. 326 1. 402,5 1. 479 408 459 510 178,5 229,5 255 1999 1. 352 1. 430 1. 508 416 468 520 282 234 260 1ALT 93/99 7. 878 8. 332,5 8. 787 2. 424 2. 727 3. 030 1. 160,5 1. 363,5 1. 515 2. 3 PUPGETGENNEMFØRELSEN For regnskabsåret 1996 var der pr. 31 december disponeret over 2. 443,64 mio. ECU, dvs. 99,99% af de disponible bevillinger. Den følgende tabel viser, hvordan Samhørighedsfondens forpligtelsesbevillinger fordeler sig pr. medlemsstat og pr. kategori. =_15_ KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 16 Forpligtelsesbevillinger -1996: 2. 443,7 mio. ECU Hi 663. 549. 515 • 49,44 678. 383. 056 i mio. ECU llill 50,66 1 \MM': 1. 341. 932. 571 54,91 235. 865. 092 53,81 202. 441. 610 46,19 438. 306. 702 17,94 99. 920. 131 45,07 121. 770. 026 54,93 221. 690. 157 9,07 217. 966. 578 49,59 221. 526. 518 50. 41 439. 493. 096 17,99 1. 217. 301. 316 49,86 1. 224. 121. 210 50,14 2. 441. 422. 526 99. 91 1217301316 4%W L224. 121. 2I G 50,11 2. 212. 643 0,09 2M$M$. m 100,0 ÉWÉÉnàkWMMÉlÉMÉWl Uudnyttet saldo for forpligtelsesbevillingerne : (2. 443. 700. 000 - 2. 443. 635. 169) = + 64. 831 ECU Betalingsbevillinger - 1 9 %: 1. 919,0 mio. ECU m 26,61 295. 940. 565 i mio. ECU a ill ill i. HM )Wh*m#, §11 816. 116. 839 73,38 1. 112. 057. 404 59,4 127. 062. 978 51,91 117. 689. 309 48,08 244. 752. 287 13,07 80. 315. 065 42,46 108. 805. 171 57,53 189. 120. 236 10,10 124. 133. 591 38,2 200. 762. 086 61,79 324. 895. 677 17,36 627. 452. 199 33,54 1. 243. 373. 405 66,46 1. 870. 825. 604 99,94 1. 156. 625 0,06 327. 452J99 wtryJ/l* memsimmÊiMÊttÊiàmmematxiitat* î+243>373. 405 46,46 LS7L9&2J&9 100 GR IRL PO 1ALT Tk. bst. •m Saldo for betalingsbevillingerne: (1. 919. 000. 000 -1. 871. 982. 229) = 47. 017. 771 (2,25%). Budgetgennemførelsen for regnskabsåret 19% var for betalingsbevillingerne på 97,75%. Bevillinger til bedrageribekæmpelse (jf. afsnit 2. 1 i denne rapport) Disponible bevillinger: 300. 000 ECU, anvendt af UCLAF på budgetpost nr. 3010. 16- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 17 2. 3. 1 SPANIEN Miljø De projekter, Spanien forelagde i 1996, bekræfter de prioriteringer, som er fastlagt på nationalt plan på miljøområdet. Prioriteringerne tager bl. a. sigte på at etablere infrastrukturer for vandforsyning til husstande, rensning af byspildevand, håndtering af fast, giftigt og farligt kommunalt affald, skovrejsning, renovering af kystområder og endelig bymiljø. Disse aktioner vedrører alle det nationale territorium. I 1996 har man lagt særlig vægt på en styrkelse af finansieringen af aktionerne på De Kanariske Øer i deres egenskab af randområde, hvor aktionerne har omfattet afsaltningsanlæg, renovering af kystområder samt udvidelse af GCI-hovedvejen på Tenerife. Strategien for forelæggelse af projekter falder i tråd med de nationale sektorplaner eller den lovgivning, der er indført af de selvstyrende samfund, som tager sigte på at gøre en kraftig indsats på miljøområdet. Hvad projektgrupper angår, forelagde Spanien: 0 projektgrupper, der er funktionsmæssigt forbundne, navnlig inden for forsyning af drikkevand, og som gennemføres af centraladministrationen, 0 projektgrupper vedrørende rensning af byspildevand, som navnlig gennemføres af de lokale myndigheder inden for rammerne af den nationale sektorplan, 0 projektgrupper, der er vedtaget på regionalt plan vedrørende håndtering af kommunalt affald, og som gennemføres af en række kommuner inden for rammerne af planen for affaldshåndtering, der befinder sig i godkendelses- eller lovgivningsfasen. Ligesom det foregående år blev hovedvægten i 1996 lagt på vandrensningsprojekter, der er forelagt af kommuner, og som specielt tager sigte på gennemførelsen af Rådets direktiv nr. 91/271 /EØF om rensning af byspildevand med henblik på at opfylde målsætningerne for årene 1998 og år 2000. Endvidere blev der bevilget støtte til projekter, der var blevet forelagt året før af de selvstyrende samfund, og som var blevet godkendt under ordningen for årlige trancher. Inden for vandforsyningssektoren blev der forelagt endnu flere større projekter, bl. a. Casrama- systemet i Madrid og afsaltningsanlæggene i Ceuta, på De Baleariske Øer og på De Kanariske Øer. Inden for de øvrige miljøsektorer er det stadig voksende antal ansøgninger om støtte, de spanske myndigheder indgav i 1996, udtryk for en gennemgående vanskelighed ved at forelægge større projekter inden for de forskellige relevante sektorer. Dette hænger også sammen med den decentraliseringsstrategi, der iværksættes på gennemførelsesniveauet inden lokale for forskellige forvaltninger myndigheder. i centraladministrationen og hos de regionale og I 1996 indgav de spanske myndigheder 48 ansøgninger om støtte på miljøområdet til Samhørighedsfonden svarende til en støtte på 795,5 mio. ECU. 17 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 18 Kommissionen vedtog 69 nye beslutninger vedrørende ca. 589 projekter og aktioner på miljøområdet i Spanien. I forhold til de støtteberettigede omkostninger på 1. 001 mio. ECU androg støtten i 1996 663,6 mio. ECU svarende til 49,5% af den samlede støtte, Spanien modtog fra Samhørighedsfonden. De beslutninger, der blev vedtaget på dette område i 1995, indebar en finansiel forpligtelse på 31,6 mio. ECU i 1996. Godkendte projekter fordelt på sektorer Sektorer Samlede omkostninger Ecu Støtte Ecu Forpligtelser 1996 Ecu % Antal be slutninger Antal projekter 10 19 24 12 3 1 41 49 85 14 386 14 589 Vandforsyning og vandkvalitetskontrol Affald 270. 510. 625 229. 579. 585 151. 703. 799 23% 97. 509. 139 78. 007. 307 89. 644. 443 14% Vandrensning 482. 056. 374 388. 866. 478 300. 593. 456 45% Bymiljø 79. 681. 467 63. 745. 170 63. 745. 170 10% Skovrejsning 42. 758. 247 33. 313. 468 33. 313. 468 5% Kyster I ALT Miljø Budget 1996 28. 893. 322 24. 559. 324 24. 559. 324 4% 1. 001. 409. 174 818. 071. 332 663. 559. 660 100% 69 De efterfølgende afsnit indeholder en nærmere beskrivelse af de vigtigste projekter. De godkendte projekter falder også i tråd med prioriteringerne i det femte program for Fællesskabets politik og virke inden for miljø og bæredygtig udvikling, med målsætningerne i traktatens artikel 130 R og med betingelserne for gennemførelsen af fællesskabsdirektiverne på miljøområdet. • Vandforsyning Forud for godkendelsen af den nationale vandplan besluttede Spanien at udarbejde en hvidbog indeholdende målsætningerne og de prioriterede aktioner på området. I 1996 udgjorde Samhørighedsfondens bidrag til denne sektor 23% af de midler, der var til rådighed til miljøprojekter, dvs. ca. 152 mio. ECU svarende til 41 projekter omfattet af 10 beslutninger. De beslutninger, der blev vedtaget inden for denne sektor, tager hovedsagelig sigte på opfyldelsen af tre målsætninger: 0 øge antallet af indbyggere, der berøres af etableringen af en infrastruktur, som sikrer distributionen af drikkevand, sikrer en bæredygtig udvikling i det pågældende område og 1^ KAIMTKL 2 - Finansiel stolle Ira fonden - fbrpli^,lelser og betalinger |<) forbedrer vandkvaliteten i henhold til de niveauer, der er fastsat af fællesskabsdirektiverne, såsom Casrama-systemet i Madrid og andre aktioner, der sigter mod at videreføre projekter, der tidligere er godkendt i kommunen Algodor og Almoguera-Mondejar, 0 sikre drikkevandsforsyningen for de befokningsgrupper, der rammes af tørke, idet man forbedrer sundhedsforholdene og livskvaliteten for de pågældende befolkningsgrupper. I denne sammenhæng har Samhørighedsfonden finansieret afsaltningsanlæggene i Palma de Mallorca, Calvia, Ceuta og Tenerife, idet man har anset denne løsning for den bedst egnede til at sikre den vandkvalitet, der foreskrives i fællesskabsdirektiverne, og til at løse de problemer, som skyldes vandmangel, 0 fremme etableringen af systemer, der sikrer oplysninger om vandforsyningssituationen gennem iværksættelsen af et sådant system for Tejo-floden og udbygge aktionerne til retablering af vandreserver og af miljøet (PICHRA), der allerede blev finansieret af Samhørighedsfonden i 1994. Endvidere bidrager de finansierede infrastrukturarbejder til bevaringen af akvifererne, til at mindske den alt for voldsomme udnyttelse af grundvandet samt til at begrænse erosions- og ørkendannelsesfænomenerne i overensstemmelse med bestemmelserne i det femte program for Fællesskabets politik og virke inden for miljø og bæredygtig udvikling. • Behandling af byspildevand På basis af de retningslinjer, der er opstillet af den nationale plan for behandling og rensning af byspildevand, som blev vedtaget i februar 1995, har Spanien i 1996 fortsat med at investere i denne sektor med henblik på at opfylde de krav, der er opstillet i direktiv nr. 91/271/EØF inden for den fastsatte frist. Samhørighedsfonden har ydet et væsentligt bidrag idet 45% af medfinansieringerne inden for miljøsektoren i Spanien blev allokeret til projekter vedrørende rensning af byspildevand. Af forpligtelserne på 300 mio. ECU blev der bevilget 31 mio. ECU til nye årlige trancher på grundlag af beslutningerne i 1995, og resten blev allokeret i forbindelse med 24 nye beslutninger omfattende i alt 85 projekter. til denne indsats, På grund af decentraliseringen af beføjelserne inden for denne sektor i Spanien svarer 20 af disse nye beslutninger til ansøgninger om støtte fra kommuner, der er ansvarlige først for gennemførelsen af projekterne og derefter for driften og vedligeholdelsen af anlæggene. 1 forbindelse med behandlingen af støtteansøgningerne har Kommissionen været opmærksom på, om de planlagte infrastrukturer var i overensstemmelse med de miljøkrav, der er opstillet i fællesskabslovgivningen, og specielt om de overholdt bestemmelse i direktiv nr. 91/271/EØF. For endvidere at sikre, at de finansierede projekter udgør en del af et samlet rensningssystem, er enhver støtte til et kloaknet for byspildevand betinget af, at nettet tilsluttes et rensningsanlæg. De finansierede infrastrukturer tager både sigte på aktioner til genoprettelse af miljøet, idet man mindsker forureningen fra byspildevand og bidrager til forbedringen af kvaliteten af overflade- og badevand, og på forebyggende aktioner med henblik på at beskytte økosystemerne og befolkningens sundhed. Visse projekter omfatter programmer vedrørende genanvendelse af -19- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 20 vand og gør det dermed muligt at anvende vandressourcerne mere effektivt i de områder, der er hårdest ramt af tørkeperioder. • Affaldshåndtering Omfanget af forpligtelsesbevillingerne på 1996-budgettet for affaldssektoren viser en kraftig stigning i forhold til 1995-budgettet. Imidlertid er 12 ud af de 16 nye beslutninger om støtte omfattende i alt 49 projekter relateret til ansøgninger om støtte, som blev indgivet i 1995, hvor behandlingen har varet helt til begyndelsen af 1996. Dette er den sektor, hvor decentraliseringen har været mest udtalt; således svarer ti beslutninger da også til ansøgninger indgivet af kommuner og de seks øvrige til ansøgninger fra selvstyrende samfund. Af disse ansøgninger, som blev godkendt i februar 1995, og som er i overensstemmelse med fællesskabskriterierne, især kriterierne i direktiv nr. 91/689/EØF, som opstiller parametrene for farligt affald, falder tre i tråd med den nationale strategi for farligt affald for perioden 1995-2000 og for rensning af forurenet jord for perioden 1995-2005. De resterende beslutninger svarer til projekter til forbedring af håndteringen og behandlingen af kommunalt affald og følger de retningslinjer, der er udstukket i de regionale affaldsplaner, og de aftaler, der er indgået mellem de ansvarlige nationale miljømyndigheder og de lokale myndigheder. Der er tale om anlæg, der fremmer en selektiv indsamling af affald ved kilden eller ved senere sortering, en optimering af transporten af affald og etablering af overførelsescentre, udnyttelse af affald gennem genanvendelse og kompostering og endelig udfyldning og forsegling af gamle lossepladser eller regenerering af en række eksisterende lossepladser. Alle disse aktioner er i overensstemmelse med fællesskabspolitikken på området, specielt bestemmelserne i direktiv nr. 91/156/EØF. • Skovrejsning indgav støtte vedrørende De spanske myndigheder skovrejsningsprojekter inden for rammerne af skovrejsningsplanen, som er udarbejdet for perioden 1995-1999. Denne plan omfatter aktioner inden for skovrejsning samt bekæmpelse af erosion og ørkendannelse, og som indgår i den nationale plan for genoprettelse af vand- og skovmiljøet, der er udarbejdet under hensyntagen til de enkelte afstrømningsområder. ti anmodninger om i 1996 Lige som året før blev projekterne forelagt af centraladministrationen og af de selvstyrende samfund og fordelt på de enkelte afstrømningsområder. På dette område blev der vedtaget tre beslutninger vedrørende ansøgninger om støtte indgivet i 1995; beslutningerne omfatter 366 aktioner, som tager sigte på genetablering af plantedækket ved tilplantning, bevoksningspleje med henblik på at forbedre den eksisterende bevoksning, arbejder med henblik på at bevare vandløb med stærk strøm, konsolidere og forstærke bredderne og sikre disse mod jordskred ved hjælp af diger og høfder. Der er endvidere planlagt supplerende aktioner, såsom vandbygningsarbejder i afstrømningsområder, hvor miljøet er truet. De ansøgninger om støtte, der blev indgivet i 1996, gøres til genstand for en analyse baseret på en række kriterier; på grundlag af analysen udvælges de projekter, der vil kunne modtage støtte fra Samhørighedsfonden i 1997. zJSL KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger • Renovering af kystområder De spanske kyster har en længde på 7. 880 km, heraf 4. 900 km på den kontinentale del af Spanien og 2. 890 km på øerne. Kystområderne, der udgør 7,2% af landets samlede areal, huser 35% af landets befolkning og næsten alle (85%) turister. Det demografiske pres, som har medført en nedslidning af kystområderne, har fået den spanske regering til at gennemføre en række aktioner til beskyttelse og genoprettelse af kystområderne. I 1983 blev der iværksat en handlingsplan for kystområderne, og der blev i 1988 gennemført en lov vedrørende kystområderne. Denne integrerede planlægning til beskyttelse af kystområderne danner grundlag for de aktioner, for hvilke der er ansøgt om støtte på dette område. Der blev forelagt et stort antal projekter fordelt på tre kategorier; som det var tilfældet de foregående år, blev projekterne forelagt af centraladministrationen. Projekterne tager sigte på genoprettelsen af kystområderne med henblik på at modvirke erosionsprocessen, på forvaltningen af kystområderne med henblik på at retablere kystområdernes oprindelige værdier, herunder naturværdier, og på genoprettelsen af miljøet langs kysten for at beskytte, bevare og genoprette de naturlige karakteristika for områder af stor økologisk betydning. Der blev i samarbejde med de projektansvarlige gennemført en nærmere afgrænsning af de aktioner, der skal sættes i værk, og der blev godkendt fjorten projekter ved en beslutning, der omfatter de tre nævnte kategorier. Fire projekter vedrører randområdet De Kanariske Øer, og de øvrige atlanterhavskysten, herunder den cantabriske atlanterhavskyst. • Bymiljø I lighed med de tidligere år blev der forelagt projekter vedrørende bymiljø på grundlag af målsætningerne i det femte program for Fællesskabets politik og virke inden for miljø og bæredygtig udvikling. Der blev godkendt fjorten projekter ved tolv beslutninger; støtten udgør 10% af 1996-budgettet vedrørende miljøet i Spanien svarende til et beløb på 63. 745. 170 ECU. Projekterne, som bleV forelagt af kommuner, vedrører Madrid, Catalonien og Aragon. De tager sigte på at forbedre livskvaliteten i byområder, hvor miljøproblemerne påvirker borgernes hverdag. I den forbindelse har Samhørighedsfonden ydet støtte til renovering af en historisk bydel i Madrid gennem integrerede saneringsforanstaltninger og etablering af grønne områder, overvågning af luftforureningen i Madrid, reduktionen af støjen på Barcelonas indre ringvej og renovering af nedslidte parker og grønne områder. Samhørighedsfonden har også ydet støtte til andre aktioner inden for denne sektor, såsom renovering af naturområder, stabilisering af flodbredder, etablering af grønne områder og parker i byerne med henblik på at beskytte floderne og forbedre vandkvaliteten. Det er interessant at konstatere, at hovedparten af de bymiljøprojekter, der blev godkendt i 1996, omfatter en lang række positive foranstaltninger, såsom etablering af grønne områder, fjernelse af forurenet jord og forbedring afvandkvaliteten i floderne. IL KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 22 Samhørighedsfondens indvirkning på udviklingen på miljøområdet i Spanien blev dermed styrket. 22- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 23 Solid Waste Treatment funded by the Cohesion Fund Håndtering af fast affald finansieret af Samhørighedsfonden SPAIN SPANIEN Barcelona 21 K A P I T EL 2 - l'inansicl støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 24 Dam and reservoir River training works funded by the Cohesion Fund Dæmning og samlebas'sin Praktisk uddannelse inden for vandbygning finansieret af Samhørighedsfonden SPAIN SPANIEN Barcelona 2 4- K A P I T EL 2 - l'inansicl støtte fra fonden - forpligtcl. scr og betalinger 25 Water Source Water Supply Water Treatment Projects funded by the Cohesion Fund Vandforsyningskilde Vandforsyning Vandrensning Projekter finansieret af Samhørighedsfonden SPAIN SPANIEN Barcelona -25 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 26 Sewerage Wastewater Treatment funded by the Cohesion Fund Rensning af byspildevand finansieret af Samhørighedsfonden SPAIN SPANIEN arcelona - 2 6- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 27 Transport I 1996 ydede Samhørighedsfonden fortsat et betydeligt bidrag til finansieringen af spanske transportinfrastrukturprojekter, hovedsagelig vej- og jernbaneprojekter, i overensstemmelse med målsætningerne i den spanske infrastrukturplan 1993-2007 og Fællesskabets retningslinjer for udviklingen af det transeuropæiske transportnet. I 1996 ydede fonden en støtte på i alt 678,38 mio. ECU til transportprojekter svarende til 50,5% af den samlede støtte til Spanien. Dette omfatter forpligtelser til nye projekter eller til projektfaser samt forpligtelser vedrørende årlige 1996-trancher for projekter, som blev godkendt i tidligere år. Der blev også i 1996 godkendt en ændring af en tidligere beslutning. Som det fremgår af følgende tabel, androg forpligtelserne vedrørende vejprojekter i 1996 567,37 mio. ECU (83,6% af den samlede støtte til transport) og vedrørende jernbaneprojekter 111,02 mio. ECU (16,4%). Transportprojekter i Spanien: 1996-forpligtelser SEKTOR VEJE - MOTORVEJE SML. OM KOSTNINGER MlO. ECU 1. 783. 068 GODKENDT STØTTE MIO. ECU 1. 506. 529 FORPLIGTELSER 1996 MIO. ECU 567. 367 JERNBANER 314. 028 266. 924 111. 016 % 83,6 16,4 TRANSPORT I ALT 2. 097. 096 1. 773. 453 678. 383 100,0 ANTAL BE SLUTNINGER 16 2 18 NB: omfatter projekter godkendt i tidligere år • Veje Som det har været tilfældet i tidligere år, blev en større del af støtten fra Samhørighedsfonden i 1996 allokeret til vejprojekter, hvilket afspejler behovet for at supplere og forbedre det eksisterende motorvejs- og hovedvejssystem i Spanien som svar på den fortsatte vækst i trafikken. Alle de støttede projekter vedrører det transeuropæiske vejnet og bidrager til at opfylde målsætningerne for TEN og i den overordnede spanske vejplan. Dette omfatter færdiggørelsen af afsnit af de stærkest trafikerede motorvejskorridorer, forbedringen af vejforbindelserne mellem randområder og de større økonomiske centre, foranstaltninger, der tjener til at bryde det traditionelle spanske vejmønster, hvor alle større veje danner en stjerneform med Madrid i midten, aflastningen af trafikpresset på byerne og integreringen af det spanske vejnet i vejsystemet i de umiddelbart tilgrænsende EU-lande. Med henblik på opfyldelsen af disse målsætninger har Samhørighedsfonden siden 1993 koncentreret støtten på følgende hovedkorridorer og afsnit af det spanske motorvejs-, hovedvejs- og ekspresvejssystem: - 2 7- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 28 Korridor/afsnit Rias Bajas-motorvej en (Galicien-Madrid-Nordspanien-Frankrig) Madrid-ringvej M40 Madrid- Granada (Bailén-Granada) Zaragoza-Huesca-Somport-France (inkl. Somport-tunnelen) Madrid- Valencia Costa Cantabrica (Galicien - Irùn) Transcatalonske hovedvej (Lérida-Gerona) Længde* Km Støtte 1993 -1996# Mio. ECU 276 35 116 70 57 38 36 718,75 272,99 270,10 187,58 123,50 102,07 58,62 * længden på det afsnit, der er bygget eller forbedret med støtte fra Samhørighedsfonden # den samlede støtte, som hidtil er godkendt under det midlertidige finansielle Samhørighedsfonden ved udgangen af 1996 alle tal er afrundet instrument og 1 1996 blev der vedtaget ni beslutninger vedrørende nye projekteri eller nye afsnit af eksisterende projekter svarende til en samlet støtte fra Samhørighedsfonden på 590,97 mio. ECU, hvoraf 329,29 mio. ECU blev bevilget over 1996-budgettet. Endvidere blev der indgået forpligtelser på i alt 213,14 mio. ECU i forbindelse med 1996-trancher for 6 projekter godkendt i tidligere år, og der blev indgået en forpligtelse på 24,95 mio. ECU i form af en ændring af en tidligere beslutning. I alt beløb forpligtelserne i forbindelse med vejprojekter sig i 1996 til 567,37 mio. ECU, hvilket bragte Samhørighedsfondens samlede forpligtelser vedrørende veje og motorveje i Spanien indgået siden 1993 op på 1786,11 mio. ECU. Her følger en oversigt over de vigtigste motorveje, hovedveje og ekspresveje, som var genstand for beslutninger i 1996: • Rias-Baj as-motorvej en Hovedformålet med denne motorvej, der strækker sig over i alt 300 km, er at forbinde Galicien med det større spanske vejnet og de korridorer, som fører til Frankrig. Motorvejen vil også kunne aflaste trafikken fra Nordportugal til Nordspanien og det øvrige Europa. Afsnittet fra Porrino - korridorens vestlige yderpunkt - til Orense blev bevilget støtte i 1995 (SF-gavebistand på 212,84 mio. ECU). I 1996 blev der bevilget støtte til to yderligere afsnit af vejen i henhold til følgende skema: 28 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 29 Afsnit Længde Camarzana de Tera-Rio Mentes 182,6 km Projektom kostninger Mio. ECU 512,64 SF-støtte Mio. ECU 435,74 1996 forpligtelse Mio. ECU 212,47 Rio Mentes-Fumaces 14,5 km 59,12 50,25 20,19 Desuden blev der indgået en forpligtelse på 51,09 mio. ECU i forbindelse med 1996-tranchen for ovennævnte Orense-Porrino-afsnit. Den samlede godkendte støtte til dette projekt under Samhørighedsfonden og det tidligere finansielle instrument, som finansierede feasibility- undersøgelserne, andrager indtil videre 718,75 mio. ECU. 1 slutningen af november 1996 modtog Kommissionen en ansøgning om støtte til gennemførelsen af det sidste afsnit på motorvejen Benavente-Camarzana de Tera. Hele projektet forventes afsluttet inden udgangen af 1999. • Transcatalonske hovedvej Der blev i 1996 bevilget støtte fra fonden til et nyt afsnit af denne vejkorridor - fra Artes til Sta. Maria de OI6 - på i alt 15,49 mio. ECU. Sammen med et andet afsnit, som blev bevilget støtte i 1994, andrager støtten fra Samhørighedsfonden til dette projekt i alt 58,62 mio. ECU. Denne vejstrækning, som i sidste instans vil forbinde Lérida med Gerona, løber uden om det stærkt trafikerede område omkring Barcelona og åbner en direkte rute fra det centrale Spanien til det nordøstlige kystområde og vejene til Frankrig. Vejstrækningen vil skabe forbindelse mellem tre større korridorer i det transeuropæiske net: A7-motorvejen ved Gerona, E9- motorvejen ved Manresa og A2 ved Lérida. Beslægtede projekter, der blev bevilget støtte fra Samhørighedsfonden i 1995, omfatter Lérida- omfartsvejen (80,34 mio. ECU og Baix-Llobregat-motorvejen (129,91 mio. ECU)). • Ekspresveje i Baskerlandet og Navarra Der blev i 1996 godkendt fire projekter: 0 NI21-Puerto de Velate Dette projekt, der i alt blev bevilget 24,15 mio. ECU fra fonden, omfatter bygning af to tunneler og tilhørende tilkørselsveje, der skal reducere højden af Velate-passet og dermed forbedre trafikhastigheden og færdselssikkerheden. Den overordnede målsætning for projektet, som ligger på Pamplona-Behobia-vejstrækningen, er at forbedre forbindelserne mellem Ebro- dalen og Sydvestfrankrig. 0 Ni-tilslutning til motorvej A8 Dette projekt består i et nyt motorvejsafsnit, der forbinder Ni-hovedvejen ved Lasarte-Oria- udfletningen med A8-motorvejen i nærheden af Aritzeta, samt tilhørende tilkørselsafsnit (i alt 29- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 30 4,42 km). Hovedformålet er at sikre en bedre forbindelse mellem de to vej korridorer, samtidig med at man fører færdslen uden om det stærkt trafikerede område omkring San Sebastian. Projektet blev bevilget 16 mio. ECU fra fonden. 0 NI-motorvej Salvatierra-Navarra Projektet består i et nyt motorvejsafsnit på 11 km på NI, som forbinder Vitoria med Pamplona (Navarra) og med San Sebastian og den spanske-franske grænseovergang ved Irun. Den overordnede målsætning er at forbedre nord-syd-forbindelsesvejene mellem Baskerlandet og de tilstødende regioner. Projektet blev bevilget i alt 9,28 mio. ECU over 1996-budgettet. 0 Guipûzcoa-Navarra-motorvejen Dette projekt, som blev bevilget 8,45 mio. ECU i støtte i 1996, omfatter arbejder på to afsnit af den nye A15-motorvej samt bygningen af de tilhørende tunneler. Motorvejen forbinder Guipuzcoa (San-Sebastiån/Irun) med Navarra (Pamplona) og sigter mod at forbedre de nationale forbindelser samt de internationale vejforbindelser mellem Ebro-dalen og de østlige regioner og Sydvestfrankrig. • Seville-G ranada-Almeria-motorvej en Projektet består i arbejder på omfartsvejene i Guadix og Alcudia de Guadix, hvilket omfatter et motorvejsafsnit på 13 km, som er blevet bevilget i alt 16,06 mio. ECU fra fonden sammen med 7,71 mio. ECU over 1996-budgettet. Projektet skal bidrage til færdiggørelsen af den vigtige motorvejstrækning mellem Sevilla, Granada og Almeria. • GCl-motorvejen, Gran Canaria Der blev bevilget en støtte på 15,54 mio. ECU til dette projekt, som tager sigte på at forbedre den stærkt trafikerede GCI-motorvej, der er den største vej på øen. tabel følgende de Den forpligtelsesbevillinger, der blev ydet over 1996-budgettet, til vej-/motorvejsprojekter i Spanien, herunder de nye beslutninger, der blev vedtaget i 1996, samt årlige trancher vedrørende projekter godkendt i tidligere år: vedrørende situationen indeholder oversigt over en HL KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 31 Vej/Motorvej Forpligtelsestype Forpligtelser 1996 Rias Bajas-motorvejen Camarzana de Tera-Rio Mente Rio Mente-Fumaces Orense Porrino Transcatalonske hovedvej Artés-Sta. Maria de Olo Lérida omfartsvej Bai lén-Granada-motorvejen Bailén-Albolote Somport-tunnelen (fase II) Baix Llobregat-motorvejen Zaragoza-Huesca-motorvejen Villanueva de Gâllego-Huesca NI21 Puerto de Velate Nl-tilslutning til motorvej A-8 (Guipuzcoa) N1-motorvejen Salvatierra-Navarra nyt afsnit nyt afsnit '96-tranche nyt afsnit '96-tranche '96-tranche '96-tranche '96-tranche '96-tranche nyt afsnit nytafsnit nytafsnit A15-motorvejen Guipûzcoa-Navarra nytafsnit Seville-Granada-Almeria-motorvejen Guadix omfartsvej GC1-motorvejen Gran Canaria N234 Gilet-Soneja 1 alt 1996-for pligteiser nyt afsnit nyt afsnit ændring Mio. ECU 212. 465 20. 188 51. 085 15. 493 13. 067 24. 421 21. 456 54. 014 49. 091 24. 154 16. 002 9. 279 8. 452 7. 712 15. 535 24. 951 567. 367 Alle disse projekter indgår som et led i Samhørighedsfondens generelle approach, der består i at bidrage til færdiggørelsen af højt prioriterede vejafsnit af de spanske transportkorridorer. • Jernbaner spanske Den for jernbaneinfrastrukturerne, såsom højhastighedstog, strukturforanstaltninger, banestrækninger i randområder, jernbanenet, sikkerhed, bevaring og vedligeholdelse af banestrækninger. infrastrukturplan programmer forskellige 1993-2007 omfatter Støtten fra Samhørighedsfonden blev to hovedretningslinjer, der blev udstukket for jernbaneaktiviteterne i 1995, og som ligger inden i overensstemmelse med de i 1996 bevilget ILz KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 32 rammerne af de for i ovennævnte plans strukturforanstaltningsprogram og i programmet for de transeuropæiske transportnet, nemlig etableringen af primære og sekundære tilslutningsbanestrækninger, moderniseringen af banestræningerne og tilpasningen af hastighederne: forskellige aktioner, der er indeholdt 0 tredje fase af tilpasningen af den konventionelle banestrækning "Middelhavskorridoren": dette projekt har til formål at gøre det muligt at tilpasse hastigheder på 200/220 km/t på et net, der udgør en del af en hovedkorridor, hvis to tidligere faser blev finansieret i 1993 og 1994. Forpligtelsesbevillingen over 1996-budgettet androg 81. 702. 278 ECU, 0 moderniseringen af det konventionelle jernbanenet: dette projekt omfatter en række aktioner på forskellige strækninger på nettet. Forpligtelsesbevillingen over 1996-budgettet androg 29. 3 13. 774 ECU. Den overordnede målsætning er at tilvejebringe et jernbanenet af høj kvalitet. Der er tale om aktioner, der sikrer en høj hastighed på hovedstrækningerne på det nationale jernbanenet. Hvad højhastighedsnettet angår, er der indgivet ansøgning om støtte fra Samhørighedsfonden til afsnittene Catalayud-Riola og Zaragoza-Lleida på syd-højhastighedsstrækningen Madrid- Barcelona. I forbindelse med behandlingen af ansøgningerne vil man tilgodese gennemførelsen af strækningen i sin helhed. Der er rettet henvendelse til de spanske myndigheder med henblik på at indhente oplysninger om omkostningerne samt de økonomiske og miljømæssige indvirkninger. Ved udgangen af 1996 havde man imidlertid stadig ikke modtaget noget svar på henvendelsen. zll_ KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 33 Trans European Det transeuropæiske jernbanenet Rail Network Cohesion Fund Samhørighedsfonden SPAIN SPANIEN Barcelona -33 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger M Trans-European Road network Det transeuropæiske vej net Cohesion Fund Samhørighedsfonden SPAI SPANIEN Barcelona 34 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 35 2. 3. 2 PORTUGAL Miljø De projekter, Samhørighedsfonden godkendte i 1996, ligger på linje med en strategi, der er fulgt siden 1993, og som tager sigte på at etablere infrastrukturer på følgende områder: drikkevandsforsyning, rensning af byspildevand og håndtering af fast kommunalt affald. De udvalgte projekter falder fortrinsvis inden for disse områder og gør det således muligt at etablere systemer, som betjener de tættest befolkede områder i landet. En stor del af de projekter, der blev forelagt eller godkendt i 1996, ligger i forlængelse af aktioner, som tidligere er blevet finansieret enten af det finansielle samhørighedsinstrument eller af Samhørighedsfonden; dette er således tilfældet med systemer til forsyning af drikkevand af vandforsynin'gssystemer i Algarve-området. Porto-syd-området videreførelsen etableringen i Grand og af Der er generelt grund til at understrege: 0 den store indsats, Portugal har ydet på de pågældende tre områder. Denne indsats, som er medfinansieret af Samhørighedsfonden, tager sigte på en gennemgribende ændring af situationen i landet inden for disse sektorer. Støtten fra Samhørighedsfonden, som hidtil har været koncentreret på et begrænset antal systemer, hvis iværksættelse er af største betydning, og som har de største økonomiske og miljømæssige virkninger, bidrager på afgørende vis til opnåelsen af disse resultater, 0 oprettelsen af tværkommunale enheder, der har til opgave at styre de større projekter såvel på vandforsyningsområdet som inden for affaldshåndering. 1 de fleste tilfælde deltager en central enhed i disse tværkommunale selskaber og bevarer en kontrollerende rolle. Denne i styringen og løsning bør gøre det muligt dels at gennemførelsen af systemerne, dels at sikre koordineringen og opretholdelsen af de tekniske og organisatoriske færdigheder. Der kan ligeledes opnås stordriftsfordele, og der kan forventes en større effektivitet i gennemførelsen og styringen af systemerne. inddrage de direkte berørte 1 1996 indgav de portugisiske myndigheder 23 nye ansøgninger vedrørende miljøprojekter i en størrelsesorden af 508 mio. ECU svarende til en samlet investering på 597,9 mio. ECU. Kommissionen godkendte 21 miljøprojekter i Portugal (hvoraf de 10 blev forelagt i 1995) svarende til en støtteberettiget investering på 620,6 mio. ECU og en støtte på 527,7 mio. ECU, hvoraf de 166 mio. blev bevilget over 1996-budgettet. Efter en temmelig lang periode, hvor det gik trægt, lagde investeringerne på miljøområdet i 1996 beslag på en betragtelig del (ca. 50%) af Samhørighedsfondens midler. Denne tendens burde forstærkes i de kommende år. Den sektorbestemte fordeling af beslutningerne om tildeling af støtte vedtaget i 1996 35- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 36 Sektorer Antal projekter Støtte (mio. ECU) % Forpligtelse 1996-budgettet (mio. ECU) % Byspildevand Vandforsyning Affald lait 11 4 6 21 117,6 22,3 65,5 31,5 % 214,8 195,5 527,7 40,7 37,0 100 25,3 75,3 166 15,1 % 45,4 % 100% Ud over forpligtelsesbevillinger på 166 mio. ECU i medfør af beslutninger vedtaget i 1996 allokerede Samhørighedsfonden i 1996 43,3 mio. ECU til finansiering af projekter, der var blevet godkendt i tidligere år, og 8,7 mio. ECU som ekstra støtte til 9 allerede godkendte projekter. Det kan således konstateres, at Samhørighedsfonden i 1996 allokerede 49,6% af Portugal- budgettet til miljøprojekter. Følgende tabel viser fordelingen af forpligtelsesbevillingerne for 1996: 1996-bevillingernes sektorbestemte fordeling Sektorer Forpligtelser 1996 % Byspildevand Drikkevandsforsyning Affald "Ânde^ T å lt (mio. ECU) 72^8 61,2 753 8J 2Ï8 33,4% 28,1% 34,5% ÂWo 100% ' tiiv. i l'li '. l" i il. B aiL mli ï. i n f " " " - " — • " "" • ! • » — — — ' — • • • • ' •'. • ••. M. — I — ——. •. _. • —J —. • «H. J^. IÀ. ^. -J_. _IM__ i«. u. -. i. n. • " • • "i • • • ' •J Drikkevandsforsyning Udbygning af ni projekter. HLz KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 37 Ansøgningerne om støtte fra Samhørighedsfonden tog i 1996 sigte på at øge den procentdel af den portugisiske befolkning, som er tilsluttet en drikkevandsforsyning, og at sikre det serviceniveau og den kvalitet, som er foreskrevet i fællesskabsdirektiverne. I 1990 var procentdelen af den portugisiske befolkning, som var tilsluttet en drikkevandsforsyning (77%), stadig lavere end gennemsnittet i Fællesskabet (95%). Der er siden da gjort store fremskridt, navnlig takket være de infrastrukturer, der er etableret via støtte fra Samhørighedsfonden. I 1996 udgjorde Samhørighedsfondens bidrag til denne sektor 28,1% af de midler, der var til rådighed for miljøprojekter, nemlig ca. 61,2 mio. ECU. De projekter, der blev godkendt i 1996, vedrører især gennemførelsen eller udbygningen af store regionale systemer, som forsyner store byområder og store befolkningsgrupper. 0 Der findes vandforsyningssystemer /' Porto-regionen (nord og syd), som forsyner næsten alle kommuner omkring og i selve byen Porto. En række specialiserede selskaber har laet koncession på driften af disse systemer, hvilket gør det muligt at sikre en mere effektiv drift og de pågældende kommuners direkte medvirken, idet kommunerne har aktieposter i de koncessionshavende selskaber. De finansierede systemer omfatter indvinding og rensning af vand samt forsyningsnet for drikkevand, hvor vandet føres helt frem til tankene i de enkelte kommuner. Dette er med til at give stordriftsfordele i forbindelse med vandrensningen og vandproduktionen. I 1996 godkendtes støtte til projekter i en række kommuner, der indgår i systemet i Grand Porto-syd (Vale de Cambra-sektoren, supplerende arbejder i Vila Nova de Gaia og undersystemet i Valongo). Den anden fase af forsyningssystemet i Grand Porto-nord blev ligeledes godkendt i 1996. Fondens støtte til disse projekter udgør 166 mio. ECU (heraf blev de 18,4 mio. ECU bevilget over 1996-budgettet). 0 Med hensyn til Lissahon-slorstadsomradet godkendte Samhørighedsfonden et projekt vedrørende etableringen af et vandforsyningssystem, der forsyner Lissabon og Tejo-dalen. Det finansierede projekt indgår som et led i en større indsats, som allerede har modtaget ca. 60 mio. ECU i støtte fra Samhørighedsfonden, og som bør øge kapaciteten for det distributionsnet, der forsyner Lissabon og Tejo-dalen fra Castelo de Bode-dæmningen og fra i Asseiceira. Det er meningen, at nettet skal forsyne ca. 15. 000 rensningsanlægget indbyggere, der i øjeblikket forsynes fra grundvandsboringer, der er utilstrækkelige, både hvad angår kvalitet og mængde. Der er ydet 4 mio. ECU i støtte til dette projekt. 0 / Syd-regionen modtog Algarve et væsentligt bidrag fra Samhørighedsfonden til gennemførelsen af store projekter vedrørende indvinding og distribution af vand i alle kommuner i det vestlige område (Barlavento) forbedret i 1996. Støtten til dette projekt androg 43 mio. ECU (hvoraf de 2,1 mio. blev bevilget over 1996-budgettet). i området; således blev vandforsyningssystemet Fonden ydede støtte til etableringen af et system, der omfatter to rensningsanlæg, lo reguleringsbassiner, to tilførselsledningcr samt et automatisk styresystem, der gør det muligt at forsyne en befolkning, der anslås at tælle 150. 000 fastboende personer, men som kan nå op på 350. 000 personer i turisthøjsæsonen. • Rensning af byspildevand - 3 7- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 38 Portugal gjorde store fremskridt i 1996, hvad angår gennemførelsen af fællesskabsdirektiverne inden for rensning af byspildevand, specielt med hensyn til direktiv nr. 91/271/EØF. Men trods denne indsats lader situationen vedrørende rensning af byspildevand stadig meget tilbage at ønske, hvad angår fristen, der er opstillet af direktivet med hensyn til etableringen af vandrensningssystemer, og der er behov for at indsatsen videreføres og intensiveres. I 1996 udgjorde forpligtelsesbevillingerne fra Samhørighedsfonden til denne sektor 33,4% af de midler, der blev allokeret til miljøprojekter. Hvad angår den støtte, som bevilges på grundlag af nye beslutninger, modtog byspildevandssektoren 40,7% af de bevillinger, der blev allokeret til miljøsektoren. 0 Hvad angår den tæt befolkede Porto-region, ydede Samhørighedsfonden i 1996 en støtte på 10,6 mio. ECU til et projekt, der tager sigte på at rense Leca-flodområdet (Grand Porto-syd, Matosinhos-Leca-området). Projektet går ud på at rense Leça og andre mindre vandløb og sikre en betydelig forbedring af vandkvaliteten langs kysten. Projektet bidrager til gennemførelsen af direktiv nr. 91/271/EF, og rensningsniveauet for den endelige udledning bør især tage højde for vandrecipientens sårbarhed. Alle aktioner i Leça-flodområdet vedrører en befolkning på ca. 76. 000 personer I samme område finansierede Samhørighedsfonden en projektfase, der tager sigte på rensning af hyspildevandel fra kommunerne Vila do Conde og de Povoa do Varzim (støtte på 3,5 mio. ECU). 0 Et andet vigtigt projekt vedrører rensning af Sesimbra-flodområdet; projektet omfatter et system af drænrør, samlekanaler, pumpestationer, afløbsledninger samt et anlæg til rensning af byspildevand. De geografiske forhold i Sesimbra-flodområdet, det kuperede terræn i området og det forhold, at der er tale om et område, som delvis er beliggende i Arrâbida- naturparken, kræver en række komplicerede løsninger, som er meget omkostningskrævende. Projektet bør sikre, at der sættes en stopper for udledningen af byspildevand i havet, at der sker en fuldstændig rensning, og at det rensede vand til sidst udledes i havet gennem nedsænkede afløb under hensyntagen til kravene til vandkvaliteten i direktiv nr. 91/271/EF om rensning af byspildevand (den ydede støtte andrager 6,6 mio. ECU). tale om et 0 Samhørighedsfonden ydede støtte til første fase af et projekt vedrørende opmudring og rensning af Ria de Aveiro (en støtte på 4,0 mio. ECU), der miljømæssigt set er et særdeles vigtigt område. Der er laguneområde, der er omfattet af særlige fredningsbestemmelser inden for rammerne af direktiv nr. 79/409/EØF om beskyttelse af vilde fugle. Projektet sigter mod at forbedre de hydrodynamiske forhold i Ria de Aveiro, begrænse den igangværende erosion af kysten, forstærke klitterne og standse den udvikling, der risikerer at føre til, at lagunen forsvinder. Projektet er knyttet til andre projekter, der tidligere er rensning af finansieret spildevandsudledninger i Ria de Aveiro. i samme område, anlæggene såsom til 0 1 Algarve-området ydede fonden i 1996 bl. a. støtte til projektet vedrørende opsamling af byspildevand og vandrensningsanlæg i Portimâo, hvor den første fase også er finansieret af fonden. Projektet falder ind under det overordnede projekt for en gennemgribende rensning af Barlavento Algarvio, der tjener til at sikre integrerede løsninger og de nødvendige ISLZ KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 39 samlede forventede stordriftsfordele. Den investering andrager 80 mio. ECU. Samhørighedsfonden ydede i 1996 en støtte på 7,7 mio. ECU. Den overordnede målsætning med det overordnede projekt i Barlavento Algarvio, et område, der omfatter beskyttede arealer af en stor økologisk værdi, er at sikre miljøet imod det voksende pres, som skyldes udviklingen af byerne og turismen. I samme område finansierede Samhørighedsfonden ligeledes et system til rensning af byspildevand fra Aljezur kommune (1,3 mio. ECU). I Sotavento Al garv i o-om rådet ydede Samhørighedsfonden i 1996 støtte til et system til rensning af byspildevand fra Loulé kommune. 0 I Lissabon-hovedstadsområdet finansierede Samhørighedsfonden fire projekter, der falder ind under en samlet strategi for forbedring af vandkvaliteten i Tej o-flodmundingen og ved kysten. Fonden ydede støtte til en ny fase af et projekt vedrørende rensningen af Estoril-kysten. Projektet tager sigte på at udbygge systemet til rensning af byspildevand langs denne kyst; projektfasen sikrer en fuldstændig dækning af kommunerne Oeiras og Cascais og gør det muligt at sikre rensningen i et ferieområde, hvor forureningen er meget høj. Systemet dækker behovet hos en befolkning på 600. 000 indbyggere, som muligvis vil vokse til 1,5 mio. , på det tidspunkt projektet er færdigt. I Chelas-området finansierede Samhørighedsfonden udvidelsen af nettet til opsamling af byspildevand samt arbejder, der skal sikre, at rensningsanlægget opfylder de parametre, der er opstillet i direktiv nr. 91/271/EF. Intensiveringen afrensningen bør gør det muligt at genanvende spildevandet til overrisling og til rensning af byarealer. Projektet har i alt modtaget en støtte på 21,8 mio. ECU; i 1996 blev der således ydet et bidrag på 3,7 mio. ECU. Fonden ydede endvidere en støtte på 25,8 mio. ECU til finansieringen af arbejder til regulering af floden Trancâo, herunder fjernelse og behandling af forurenet slam fra floden, som løber gennem et meget tæt befolket område, som er genstand for en række aktioner, som blev påbegyndt i slutningen af 1980'erne, hvoraf en række (bl. a. to rensningsanlæg) allerede har modtaget støtte fra Samhørighedsfonden. Fjernelsen af det forurenede slam og reguleringen af flodløbet bør gøre det muligt at opnå en varig effekt af arbejdet. Projektet bør også fortsat tage sigte på at genoprette biotyperne (plantedække og levesteder) i Tejo- flodmundingen. For samme flods vedkommende finansierede Samhørighedsfonden (en støtte på 1,3 mio. ECU) systemet til rensning af byspildevand fra Povo de Galega, der ligger højere oppe ad floden; dette er en nødvendig foranstaltning, hvis man skal sikre en effektiv rensning af flodområdet. • Affald Portugal udarbejdede i 1996 en Strategisk plan for fast kommunalt affald, der samfinansieres af Samhørighedsfonden, og som opstiller prioriteringerne og fastlægger hvilke projekter, der skal gennemføres med henblik på at håndtere affaldet på landsplan i overensstemmelse med fællesskabsdirektiverne. - 39 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 40 De projekter på området, som er blevet forelagt Samhørighedsfonden i forbindelse med ansøgningen om støtte, indgår i denne plan. Med henblik på gennemførelsen af de planlagte aktioner har man oprettet en række tværkommunale enheder, som har til opgave at gennemføre og styre de større projekter i samarbejde med en national enhed. Denne løsning bør gøre det muligt at sikre de pågældende forvaltningers medvirken og samtidig den nødvendige tekniske ekspertise med henblik på en effektiv gennemførelse af projekterne. I 1996 udgjorde Samhørighedsfondens støtte til denne sektor 34,5% af de midler, der er til rådighed for miljøprojekter. Kommissionen vedtog seks beslutninger om støtte svarende til en samlet støtte på 195,5 mio. ECU; heraf blev de 75,3 mio. bevilget over 1996-budgettet. integreret 0 Hvad angår Lissabon-regionen tager gennemførelsen af det tværkommunale netværk for (VALORSUL) sigte på at håndtering af fast kommunalt affald i Lissabon-slorsladsområdel løsning på problemet med håndteringen og nyttiggørelsen af det sikre en kommunale affald, der produceres i Grand Lissabon sektor nord. VALORSUL dækker fire kommuner - Amadora, Loures, Lissabon og Vila Franca de Xira - der tilsammen tæller ca. 1. 330. 000 indbyggere og hvert år producerer over 550. 000 ton affald, svarende til 19% af den nationale produktion. På denne baggrund var opførelsen af et forbrændingsanlæg, der gør det muligt at sikre en energimæssig udnyttelse af affaldet, den eneste miljømæssigt korrekte løsning. Det pågældende forbrændingsanlæg omfatter tre produktionslinjer og har en behandlingskapacitet på 28 ton/timen. VALORSUL tager også sigte på at gennemføre en selektiv indsamling af materialer - papir, pap, glas, metaller og plastik - inden for rammerne af en integreret håndtering af fast kommunalt affald - og VALORSUL undersøger muligheden for at opføre enheder til investering genanvendelse af glas og sortering af materialer. Den beregnede samlede andrager 193,9 mio. ECU, hvoraf de 96,9 mio. er blevet finansieret af Samhørighedsfonden. 0 Hvad region nord angår, godkendte fonden et projekt vedrørende et anlæg til forbrænding af fast affald i Grand Porto (LIPOR). Det er meningen, at det pågældende anlæg skal behandle fast kommunalt affald fra syv kommuner, som er tilknyttet LIPOR, samt affald fra det eksisterende komposteringsanlæg. De syv kommuner, der er tilknyttet LIPOR - Espinho, Gondomar, Maia, Porto, Valongo, Matosinhos og Vila do Conde - og som tæller en befolkning på 1 mio. indbyggere, producerede i 1994 390. 000 ton fast affald. Den nuværende behandlingskapacitet er praktisk taget fuldt udnyttet, hvilket får LIPOR til at tage nye midler i brug med henblik på at sikre en varig og integreret løsning på problemet med håndteringen og udnyttelsen af fast affald. iværksætte en række aktioner Samtidig vil LIPOR indsamling og genanvendelse med henblik på at reducere mængden at det affald, der skal behandles. Forbrændingsanlægget, hvis drift og installering er blevet varetaget af koncessionshaveren i investeringsperioden, er blevet opført inden for rammerne af en koncessionsaftale. Støtten fra Samhørighedsfonden andrager 72,18 mio. ECU i forhold til en investering på 127,5 mio. ECU. inden for selektiv 0 Samhørighedsfonden finansierede endvidere i 1996 et projekt vedrørende Netværket til håndtering af fast kommunalt affald på Tejo-flodens sydbred (LIMARSUL). Projektet indgår som et led i netværket til håndtering af fast kommunalt affald på Tejo-flodens sydbred i Lissabon-regionen og omfatter otte kommuner. LIMARSUL-sammenslutningen tæller fem 40- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 41 af disse kommuner, nemlig Alcochete, Barreiro, Moita, Montijo et Palmela. Projektet sigter mod på kort sigt at sikre en passende behandling og fjernelse af fast kommunalt affald, som produceres af en befolkning på knap 300. 000 indbyggere. Projektet bør gøre det muligt at lukke de to nuværende lossepladser på betryggende vis. Støtten fra fonden udgjorde 9,1 mio. ECU. 0 Med hensyn til den sydlige del af landet blev der iværksat en række undersøgelser og projekter vedrørende selektiv indsamling, sortering og håndtering af fast kommunalt affald. Der er tale om en række undersøgelser, som har til formål at forberede etableringen af et netværk til håndtering af fast kommunalt affald i Algarve-området, der vil bestå af de sekundære Barlavento- og Sotavento-netværk, og som vil omfatte anlæg til selektiv indsamling og sortering samt lossepladser. 0 Netværket til håndtering af fast kommunalt affald fra Cascais, Sintra og Oeiras udgør et andet vigtigt projekt inden for håndtering af fast kommunalt affald. Projektet bør gøre det muligt at gennemføre selektiv indsamling og håndtering af fast kommunalt affald og indgår i en integreret plan for indsamling, håndtering og endelig bortskaffelse. 41 KAPITEL 2- Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 42 PORTUGAL PORTUGAL Solid Waste Management funded by the Cohesion Fund Håndtering af fast affald finansieret af Samhørighedsfonden Porto Coimbra Lisboa 4 2- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 43 PORTUGAL PORTUGAL Dam and reservoir River training works funded by the Cohesion Fund Dæmning og samlebassin Praktisk uddannelse inden for vandbygning finansieret af Samhørighedsfonden Porto Coimbra Lisboa 43 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 44 PORTUGAL PORTUGAL Water Source Water Supply Water Treatment Projects funded by the Cohesion Fund Porto Vandforsyningskilde Vandforsyning Vandrensning Projekter finansieret C o î l ï l b r a1 af Samhørighedsfonden Lisboa - 4 4- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 45 PORTUGAL PORTUGAL Sewerage Wastewater Treatment Projects funded by the Cohesion Fund Rensning af byspildevand Projekter finansieret af Samhørighedsfonden Porto Coimbra Lisboa 45- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 46 Transport På transportområdet i Portugal videreførte Samhørighedsfonden i 1996 sin indsats inden for rammerne af de eksisterende strategiske retningslinjer. I den forbindelse bør det imidlertid understreges, at der er sket en vigtig udvikling i den portugisiske strategi. Der er tale om projekt nr. 8 på liste I, som blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Essen (motorvej Lissabon-Valladolid), som er blevet udvidet. På initiativ af de portugisiske myndigheder og efter en indsats fra den portugisiske og den spanske regerings side godkendte Det Europæiske Råd i Dublin den 13. og 14. december 1996 et forslag om at omdanne det pågældende projekt til en multimodal forbindelse mellem Portugal og Spanien og det øvrige Europa. Det pågældende prioriterede projekt skal også ses som en multimodal strækning, som er i stand til på en sammenhængende og integreret måde at strukturere de forskellige transportformer i hele den nordvestlige del af Den Iberiske Halvø, hvilket er den eneste måde, hvorpå man kan sikre en væsentlig forbedring af systemets samlede effektivitet. Projektet støtter sig på to af de største iberiske korridorer - Portugal/Galicien og Portugal/Irûn - og bør sikre hurtige og alternative forbindelser mellem de to største økonomiske centre i Portugal og det centrale Europa. På det portugisiske territorium omfatter denne multimodale forbindelse en række underprojekter på forskellige transportområder (jernbane, vej, skib og fly). Jernbanedelen omfatter banestrækningerne fra Minho og fra den nordlige del af landet samt banestrækningerne fra Beira Alta og fra den sydlige del af landet, medens vejdelen omfatter strækningerne Valença/Vila Real de St. Antonio (IP1), Torres Novas/Gardete (IP6), Gardete/Guarda (IP2) og Aveiro/Vilar Formoso (1P5). Også søtransporten vil blive udbygget, især gennem en forbedring af adgangsvejene på sø- og landsiden til havnene i Leixôes, Lissabon, Setubal og Sines, som er forbundet med de ovennævnte vejkorridorer. Endelig bør flytrafikdelen sikre integreringen af flyruterne til/fra de største portugisiske byer i systemet gennem aktioner i lufthavnene i Porto og Faro og gennem bygningen af en ny lufthavn i Lissabon. Det bør understreges, at de prioriteringer, de portugisiske myndigheder har opstillet, falder i tråd med den strategi, der hidtil er blevet fulgt af Samhørighedsfonden, for så vidt som de i vid udstrækning er sammenfaldende med de strategiske prioriteringer og hovedaktionslinjer, fonden har fulgt i de tidligere år. Projekter og forpligtelser 46- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 47 De portugisiske myndigheder indgav i 1996 syv nye ansøgninger til Samhørighedsfonden om i størrelsesordenen 461,9 mio. ECU svarende til en støtte til projekter på transportområdet samlet investering på 600,1 mio. ECU. Kommissionen godkendte seks projekter på transportområdet i Portugal (hvoraf de 4 blev forelagt i de tidligere år) svarende til en støtteberettiget investering på 346,6 mio. ECU og en samlet støtte på 248,1 mio. ECU, hvoraf de 10,6 mio. blev bevilget over 1996-budgettet. De nye projekters sektorbestemte fordeling Projekttyper Antal Veje Jernbaner Havne lait 2 1 3 6 Støtte (i mio. ECU) 128,8 104,9 14,6 248,1 % 51,9% 42,3% 5,8% 100% Til sidstnævnte beløb skal føjes de årlige 1996-trancher vedrørende tre projekter, der blev godkendt i tidligere år, hvilket bringer de samlede forpligtelser op på 221,5 ECU. Tejo- brobygningsprojektet tegner sig alene for 46,6% af forpligtelsesbevillingerne for 1996 på transportområdet. Det kan endelig konstateres, at 50,4% af de midler, Portugal modtog fra Samhørighedsfonden i 1996, blev allokeret til finansieringen af projekter på transportområdet. 1996-bevillingernes sektorbestemte fordeling 1996-forpHgtelser (mio. ECU) 167,1 39,9 14,5 221,5 Antal projekter 5 2 3 10 % 75,4 % 18% 6,6 % 100% Projekttyper Veje Jernbaner Havne lait Vejnet 47- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 48 Bestræbelserne på at fremskynde færdiggørelsen af de portugiske vejstrækninger, som indgår i de transeuropæiske net, blev fortsat i 1996. Hvad angår korridoren Valença/Vila Real de St. Antonio, godkendte Samhørighedsfonden således i 1996 projektet vedrørende afsnittet Braga Oeste/Ponte de Lima, for hvilket der blev indgivet ansøgning om støtte i starten af 1996. Færdiggørelsen af denne vejkorridor imod nord i retning af den spanske grænse, som er planlagt til slutningen af 1998, afhænger da udelukkende af bygningen af afsnittet Ponte de Lima/Valença (de portugisiske myndigheder har forpligtet sig til at forelægge projektet for Samhørighedsfonden i 1997 med henblik på støtte). Endvidere blev arbejdet i 1996 igangsat på afsnittet Montemor/Estremoz, uden at der - indtil videre - er indgivet ansøgning om støtte. Dette afsnit ligger imidlertid i forlængelse af projektet Palmela/Marateca trafik) og af projektet fuldført Marateca/Montemor, som begge indgår i den korridor, der forbinder Lissabon med Madrid. (der allerede er og åbnet for Der forventes ikke yderligere støtte fra fonden til strækningen Torres Novas/Gardete (IP6) ud over de to tidligere godkendte afsnit mellem Alcancna og Abrantcs, som har en samlet længde på 41,7 km. Det projekt, der blev vedtaget i 1993 (Alcanena/Atalaia) er allerede afsluttet, og det pågældende dossier afsluttet. Med hensyn til det andet afsnit, som er blevet samfmansicret af fonden (Atalaia/Abrantes), hvor arbejdet blev afsluttet i 1996, afventer man på nuværende tidspunkt forelæggelsen af den endelige rapport. Det bør nævnes, at IP6 indgår i motorvej strækningen Lissabon-Valladolid og som sådan er en del af den multimodale forbindelse Portugal-Spanien/Europa. Hvad angår støtten til en øget trafikkapacitet på vejnettet, har man kunnet afslutte dossiererne vedrørende en udvidelse af motorvejsafsnittene Alverca/Vila, Xira/Carregado og Porto/Aguas Santas på en samlet længde af 18,4 km på strækningen Valença/Vila Real de St. Antonio. Man har fortsat prioriteret aflastningen af byområderne højt, og efter at støtten til CRIL i 1995 blev forhøjet, besluttede man også i 1996 at yde en større støtte til CREL, hvilket gør det muligt for fonden at deltage i finansieringen af alle arbejder på den regionale ydre ringvej ved Lissabon. I den sammenhæng bør det også nævnes, at arbejdet på projektet vedrørende etableringen af den nye bro over Tejo-floden ved Lissabon i 1996 blev videreført i et tilfredsstillende tempo. En række problemer vedrørende iværksættelsen at de miljøbeskyttende foranstaltninger, som er i beslutningen om tildeling af støtte, har ført til, at Kommissionen og den omhandlet portugisiske regering har undertegnet et aftalememorandum, ifølge hvilket den særlige beskyttelseszone i Tejo-flodmundingen er blevet udvidet og det nationale organ, der skal overvåge de miljømæssige indvirkninger af projektet, er blevet forstærket. zjULz KAPITEL 2 - Finansiel stolte fra fonden - forpligtelser og betalinger <\l) • Jernbanenet Samhørighedsfondens indsats på dette område var i 1996 fortsat styret af den strategiske målsætning, som består i at genoplive de større jernbanekorridorer, der forbinder Portugal med det øvrige Europa. Den strategiske betydning af banestrækningerne i den nordlige del af landet og i Beira Alta regionen, som understreges af det forhold, at de portugisiske myndigheder betragter dem som væsentlige elementer i det prioriterede projekt vedrørende en multimodal forbindelse Portugal- Spanien/Europa, berettiger fuldt ud, at fonden tidligere har ydet støtte til projekter, som indgår i de overordnede programmer til modernisering af disse to strækninger. Efter 1996 bør fonden koncentrere sin indsats omkring projekter på den nordlige strækning med henblik på at støtte den store investering i infrastrukturer (knap 865 mio. ECU), som Portugal vil foretage i denne korridor indtil år 2000. En ansøgning om støtte, som blev indgivet i starten af 1996, blev således godkendt ved udgangen af samme år; der forventes yderligere ansøgninger vedrørende samme strækning på et senere tidspunkt. • Søtransport Havnene spiller en afgørende rolle i havnebyernes økonomi. Denne rolle kunne yderligere forstærkes ved at sikre havnenes interoperabilitet med de andre transportformer. Overførselen af den del af den trafik, der i dag foregår via vej og jernbane, til skibe ville have en gavnlig indvirkning på miljøet. Samhørighedsfonden har ydet støtte til investeringer, der tjener til at forbedre adgangsvejene og forholdene for omladning mellem havnene og de øvrige transportformer og at forbedre tjenesteydelserne og infrastrukturerne i havnene. Samtidig med at man undgår at skabe en overkapacitet i havnene, er der på dette område behov for at koncentrere insatsen omkring de havne, der frembyder de bedste muligheder for de enkelte trafiktyper, og at sikre en planlægning af investeringerne, der tager hensyn til den forventede udvikling i efterspørgslen. Kommissionen iværksatte i 1995 en undersøgelse vedrørende de investeringer, der var blevet foreslået, eller som var under udarbejdelse for de fire største portugisiske havne. Der er derefter bl. a. på grundlag af denne undersøgelse blevet ført en række tekniske drøftelser vedrørende de mulige scenarier for disse havne og problemerne med hensyn til den indbyrdes konkurrence og koordinering. De projekter, der blev godkendt i 1996, vedrørte havnene i Lcixoes, Lissabon og Setubal. 0 Hvad angår havnen i Leixôes, har Samhørighedsfonden finansieret den anden fase af arbejdet vedrørende ombygningen og moderniseringen. Havnen i Leixôes, som er den største havn i den nordlige del af landet og således dækker en stor del af trafikken i forbindelse med de økonomiske aktiviteter i Porto-området, fungerer - 4 9- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 50 forholdsvis effektivt, men der er brug for en udvidelse af container-terminalerne for at undgå trafikophobning. Den i 1996 vedtagne beslutning (et projekt med en samlet udgift på 17,2 mio. ECU og en støtte fra Samhørighedsfonden på 7 mio. ECU) vedrører en investering på flere fronter: færdiggørelsen af to container-terminaler, aktioner med henblik på at øge sikkerheden i havnen og beskytte miljøet, bl. a. gennem indkøb af udstyr til bekæmpelse af olieforurening. Endvidere har Samhørighedsfonden ydet 6,5 mio. ECU i støtte til arbejder vedrørende renoveringen af kaj anlæggene i Roche de Conde de Obidos og i Alcåntara-Norte i havnen i Lissabon. Renoveringen tager sigte på at løse erosionsproblemerne og forsyne kajanlæggene med nye infrastrukturer. Projektets hovedformål er at skabe en vanddybde ved landingspladserne, som opfylder de aktuelle krav til en passagerterminal for bedre at kunne modtage den stigende trafik af turistkrydstogtfartøjer. Andre projekter vedrørende renoveringen af havnen i Lissabon med henblik på at øge effektiviteten gennemgås i øjeblikket. Med hensyn til havnen i Setubal vedtog Kommissionen i 1996 en beslutning vedrørende et styringssystem for søtransport (VTS). Projektet omfatter opførelsen af et tårn og indkøb af udstyr til at yde skibstrafiktjeneste i havnen. Projektet indgår som et led i investeringerne vedrørende programmet for modernisering og udvidelse af havnen i Setubal, som allerede har opnået støtte fra strukturfondene i størrelsesordenen 21,3 mio. ECU. Havnen i Setubal rummer en række særdeles interessante muligheder på mellemlang og lang sigt, især når den nye bro over Tejo-floden bliver taget i brug i 1998. Denne udvikling bør ses i tæt sammenhæng med udviklingen for havnen i Lissabon, idet de to havne har den samme økonomiske zone som opland. En undersøgelse har vist, at der ville blive en overkapacitet med hensyn til havnefaciliteter, hvis alle de projekter, Portugal har forelagt, blev godkendt; derfor bør der foretages en udvælgelse. Hvad Lissabon/Setubal angår, vil yderligere projekter kun kunne godkendes inden for rammerne af en helhedsløsning. Der er i øjeblikket drøftelser i gang om dette spørgsmål. -_3(L KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 51 PORTUGAL PORTUGAL Trans-European Det t r a n s e u r o p æ i s ke v e j n et Road network Cohesion Fund S amh ør Tgh éd s f onrdëri Porto Coimbra Lisboa 51 KAIMTLL 2 - Finansiel slolle Ira fonden - forpligtelser oj> betalinger PORTUGAL PORTUGAL Trans-European Rail Network Cohesion Fund Samhørighedsfonden Det transeuropæiske jernbanenet Coimbra! Lisboa 5 2- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 53 2. 3. 3 G R Æ K E N L A ND Den samlede støtte til projekter i Grækenland, som blev godkendt i 1996, androg 438. 295. 646 i miljøsektoren udgjorde 235. 854. 036 ECU ECU. Forpligtelsesbevillingerne svarende i til 53,8% af støtten transportsektoren, androg forpligtelsesbevillingerne 204. 441. 610 ECU svarende til 46,2% af støtten til græske projekter i 1996. til projekter til græske projekter i 1996. Hvad angår projekter Nedenstående tabel viser fordelingen efter område og efter sektor: OVERSIGT OVER STØTTE TIL GRÆSKE PROJEKTER (1996) Miljø Støtte (ECU) % af den samlede støtte T Vandforsyning 70. 8394Ï3 ~2. Rensning af byspildevand 164. 004. 093 3(U) 69~3 0~3 53^8 1. 010. 530 235. 854. 036 Støtte (ECU) % »f de« saiaiede støtte 124. 070. 006 ~~ 62. 720. 007 15. 651. 597 202. 441. 610 61,3 3~TÔ 7/7 46^2 ~. Miljøbeskyttelse I alt 1 Transport T Veje ~2. Jernbaner ~3~ Lufthavne I alt 2 Miljø Da Samhørighedsfonden har som formål at tilvejebringe en økonomisk og social samhørighed, har den gjort en energisk indsats inden for forbedring af infrastrukturer og etablering af manglende infrastrukturer samt naturbeskyttelse. Indsatsen på miljøområdet er udøvet i overensstemmelse med målsætningerne i det femte program for Fællesskabets politik og virke inden for miljø og bæredygtig udvikling inden for rammerne af en samlet og sammenhængende strategi på miljøområdet. Den første målsætning, fonden har fulgt, vedrører forvaltningen af vandressourcerne. Det er nemlig af væsentlig betydning at sikre en tilstrækkelig forsyning afvand, en hensigtsmæssig forvaltning af vandressourcerne, drikkevandets kvalitet og en ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på området. - 5 3- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 54 Den anden målsætning har været at udstyre landet med infrastrukturer inden for rensning af byspildevand og at bistå landet med at opfylde forpligtelserne i henhold til direktiverne på området. Endelig har den tredje målsætning været at sikre affaldshåndteringen i overensstemmelse med fællesskabsstrategien for år 2000. Det er inden for affaldsinfrastrukturen, man har kunnet konstatere de største mangler. Med hensyn til rensning af byspildevand har Samhørighedsfonden været med til at finansiere projekter overalt i Grækenland, og de principper, der har ligget til grund for tildelingen af støtten, har været følgende: 0 udvælgelsen af projekter, der var så komplette som muligt, og som var gennemførlige og inden for rammerne af en global strategi, som var integreret i det sammenhængende pågældende områdes økonomiske og sociale udvikling, 0 beskyttelsen af miljøet, eftersom de fleste projekter især er projekter, hvor den pågældende by er beliggende tæt ved et sårbart område, og/eller hvor der er et befolkningsunderlag på mindst 15. 000 af Fællesskabets indbyggere, og hvor målsætninger (1998-2000) kræver en øjeblikkelig indsats. for opfyldelsen tidsrammen Med hensyn til drikkevandet er Samhørighedsfonden opmærksom på nødvendigheden af en hensigtsmæssig forvaltning af de forhåndenværende ressourcer. Ud over at afhjælpe mangelen på infrastrukturer er der behov for at styrke mekanismen for overvågning og kontrol af gennemførelsen af miljøpolitikken. Samhørighedsfondens støtte til Grækenland på miljøområdet udgjorde som nævnt i 1996 53,8% af fællesskabsstøtten til Grækenland. Støttens fordeling på de forskellige projektkategorier var som følger: - vandforsyning: forpligtelsesbevillinger i størrelsesordenen 70. 839. 413 ECU eller 30%/' - i størrelsesordenen 164. 004. 093 ECU rensning af byspildevand: forpligtelsesbevillinger eller 69,5%, - naturbeskyttelse: forpligtelsesbevillinger i størrelsesordenen 1. 010. 530 ECU eller 0,5%. Der blev i 1995 godkendt to store projekter på et flerårigt grundlag. Det ene vedrører vandforsyning af Thessaloniki med vand fra Aliakmon-floden, det andet biologisk rensning, 2. fase, afvandet i Thessaloniki. såsom 1 1996 blev der godkendt en række mellemstore og små projekter, ligeledes på et flerårigt i Volos; byspildevand af grundlag, vandforsyningssystemet og systemet i Alexandroupolis; for opsamling af byspildevand vandforsyning og borskaffcisc af byspildevand i Larissa; bortledning af byspildevand på Rhodos; færdiggørelse af byspildevandssystemet i Larissa; færdiggørelse af rensningsanlægget rensningsanlægget bortledning og I denne procentdel er indregnet en mindre del af bevillingen til vandforsyningsprojektel i Thessaloniki svarende til de arbejder, der forventes gennemført i 1996. 54 KAPITEL 2 - Finansiel stolte fra fonden - forpligtelser og betalinger 55 i Markopoulo og systemerne til bortfjernelse af byspildevand Markopoulo. i Kalyvia, Kouvara og De godkendte projekter omfatter arbejder vedrørende etableringen af forsynings- og afløbssystemer, vandforsyning, bortledning af byspildevand og biologiske rensningsanlæg i de enkelte områder. Projekterne vedrørende bortledning af byspildevand blev godkendt på betingelse af, al der allerede fandtes biologiske rensningsanlæg, eller at disse var under opførelse, samt at finansieringen af opførelsen var sikret. Endvidere blev der ydet støtte til opførelsen af biologiske rensningsanlæg på betingelse af, at der fandtes et system for bortledning af byspildevand, som dermed bidrog til en hensigtsmæssig drift af de anlæg, som var opført via fællesskabsmidler. Muligheden for at skabe job dels i forbindelse med gennemførelsen af projekterne, dels i forbindelse med driften af anlæggene, er en faktor, der er taget hensyn til ved godkendelsen af projekterne. • Vandforsyning Samhørighedsfondens indsats, hvad angår drikkevandsforsyningen, har hovedsagelig taget sigte på at løse problemerne på det kvalitative og kvantitative plan. Denne type projekter omfatter et stort projekt vedrørende forsyningen af Thessaloniki med vand fra Aliakmon-floden, supplerende arbejder på det store Evinos-projekt vedrørende hovedstadens vandforsyning og forbedringer på Mornos-akvadukten i tilslutning til det store Evinos-projekt. Med hensyn til projektet vedrørende Athens vandforsyning har Samhørighedsfonden været opmærksom på nødvendigheden af en hensigtsmæssig forvaltning af vandressourcerne og af en forbedring af vandforsyningsledningerne til byen. Det bør understreges, at ibrugtagningen af Evinos/Mornos-tunnelen har gjort det muligt at forsyne Athen med vand ad denne vej siden sommeren 1995. Desuden har Samhørighedsfonden godkendt undersøgelser og foranstaltninger, der fortrinsvis har taget sigte på forebyggelsen af jordskred. Hvad angår det store vandforsyningsprojekt i Thessaloniki, har fonden draget omsorg for en hensigtsmæssig forvaltning af vandressourcerne, overvågning af de eksisterende anlæg og opnåelse af sikkerhed for færdiggørelsen af de nødvendige rørsystemer. Desuden følger fonden nøje arbejdet med at opbygge en hydrologisk og meteorologisk databank, som skal bidrage til at opfylde målsætningen om en hensigtsmæssig forvaltning af landets vandressourcer. Med hensyn vandforsyningen i de andre byer i Grækenland har Samhørighedsfonden fortsat den integrerede approach ved at finansiere projekter, der tager sigte på at løse problemerne med vandforsyning og bortledning af byspiIdevandet, bl. a. i Rethymno, Naoussa, Larissa, Nafplion, Khalkida, Florina, Lamia og Katerini. Rensning af byspildevand 55 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 56 Hvad angår rensning af spildevand, hovedsagelig byspildevand, ydede Samhørighedsfonden støtte til et stort antal projekter i en række store og mellemstore regionale byer. i Thessaloniki. Projektet er af afgørende betydning for vandkvaliteten Blandt disse projekter kan nævnes 2. fase af det store projekt vedrørende biologisk rensning af i byspildevand Thessaloniki-bugten og vedrører den andenstørste by til vandkvaliteten i Thessaloniki-bugten godkendte Samhørighedsfonden et projekt vedrørende biologisk rensning af byspildevand i turistområdet ved Thessaloniki, hvorfra byspildevandet også udledes i Thessaloniki-bugten. Denne indsats udgør sammen med rensningsprojektet i Kalokhori en række aktioner til fordel for miljøet i området. i Grækenland. Med hensyn Samhørighedsfonden har endvidere været med til at finansiere 2. fase af de pågældende projekter. Blandt disse projekter, hvortil der allerede er bevilget støtte, kan nævnes følgende: * Kalamata, Argos, Pylos, Nafplion og Sparti i Peloponnes, * Rethymnon og Khania på Kreta, * Khios og Mytilene i Det Ægæiske Hav, * Komotini, Orestiada og Alexandroupolis i Thrakien, * * Khalkida på Evia, * Volos, Larissa, Kalambaka-Meteora og Trikala i Thessalien; * Katerini, Kolyndros, Serres, Florina og Kria Vrissi i Makedonien, og * Villia, Lavrio, Markopoulo, Kalivia og Kouvara i Attika. Ioannina et Arta i Epirus, Endvidere fortsatte Samhørighedsfonden overvågningen af de i 1995 godkendte projekter, bl. a. opførelsen af et biologisk rensningsanlæg i en række større byer, nemlig Agrinio, Yiannitsa, Pyrgos, Thiva og Naoussa. I alle tilfælde er tildelingen af støtte sket på grundlag afkomplette dossierer, og der er foretaget en grundig gennemgang af alle projekter. Projekterne er således blevet underkastet en ex ante- kontrol, og de overvåges løbende. * Affaldsforvaltning Affaldsforvaltningen har ikke fået den plads, som Kommissionen kunne ønske, idet de græske myndigheder ikke har forelagt særlig mange projekter, og fordi de projekter, der er forelagt, fortrinsvis vedrører renovering og oprettelse af lossepladser. Projekterne er placeret i Skhisto, Liossia, Zante, Thessaloniki og Patras. Hvad angår Thessaloniki, Skhisto og Liossia, kan Samhørighedsfonden ikke godkende projekterne, så længe de ansvarlige myndigheder ikke har taget højde for resultaterne af de analyser, fonden har foretaget af aktivitetsbeskrivelserne, så længe undersøgelsen af miljøeffekten ikke er afsluttet, og så længe Kommissionen ikke har modtaget en officiel plan for affaldshåndteringen i de pågældende områder. Samhørighedsfonden håber i samarbejde med de græske myndigheder at forstærke og diversificere aktionerne på dette område i henhold til fællesskabsstrategien, således at denne sektor kan få større andel i støtten fra fonden. I 1996 iværksattes en fcasibility-undersøgelse af et pilotprojekt vedrørende en løsning på øerne Santorini og Thirassia. integreret 56- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 57 Feasibility-undersøgelsen af et pilotprojekt vedrørende bortskaffelse af fast kommunalt affald på øerne Egine, Mykonos og Tinos blev ligeledes afsluttet. På grundlag af undersøgelsen anbefales anvendelsen af en moderne teknologi, nemlig termolyse. Der er indledt drøftelser med de græske myndigheder med henblik på at fastlægge det videre forløb med udgangspunkt i disse undersøgelser. • Naturbeskyttelse Samhørighedsfonden supplerede i 1996 sin indsats gennem forskning og information på miljøområdet. Således godkendte fonden supplerende aktioner til forbedring af miljøforholdene i og omkring floden samt beskyttelse af området ved Krya Livadia. Fonden videreførte også en række projekter vedrørende bekæmpelse af skovbrande og bekæmpelse af forureningen afvandmiljøet. -57 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 58 GREECE G R Æ K E N L A ND Big Projects Større projekter ^ Wastewater PrqjeCtS A u 4-u^ ir financed by the -/ Cohesion Fund B y s p i l d e v a n d s p r o j e k t er f i n a n s i e r et Samhørighedsfonden af Water Supply Projects V a n d f o r s y n i n g s p r o j e kt er Corfu A Rhodos Kriti 58 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 59 Transport Den strategi, Samhørighedsfonden har fulgt i Grækenland på transportområdet, går ud på at: 0 udbygge landets to store vejstrækninger, nemlig Via Egnatia et Pathe-motorvejen (Patras- Athen-Thessaloniki-Evzoni); 0 udbygge jernbanenettet: * ved at opføre en banegård i Thriassio, hvor der vil blive etableret et netværk af skinner til rangering og forbindelsesstrækninger mellem banegården og de eksisterende strækninger, samtidig med at man forbereder den fremtidige forbindelse til havnen i Piræus, * ved at etablere en forbindelsesstrækning mellem banegården i Thriassio med byen Korinth, 0 opføre en stor international lufthavn ved Athen (Spata) og modernisere lufttrafikken, 0 videreføre udviklingen af strategien vedrørende den kombinerede transport gennem investeringer i tre større havne i landet, nemlig Igoumenitsa, Iraklion og Piræus, hvortil kommer banegården i Thriassio. Den vellykkede gennemførelse af denne strategi er betinget af mobiliseringen af midler fra den private sektor, som vil nyde godt af det fremtidige afkast af disse investeringer. Beregningen af støtten er foretaget under hensyntagen til disse fremtidige indtægter. Det gælder de store jernbaneprojekter og projektet vedrørende opførelsen af Athens nye lufthavn (Spata). En beskrivelse af projekterne og en angivelse af den støtte, der blev ydet i 1996, fremgår af den efterfølgende oversigt. Støttens fordeling på de forskellige sektorer var som følger: 0 vejsektoren: forpligtelsesbevillinger i størrelsesordenen 124. 070. 006 ECU eller 61,3%, 0 lufthavnssektoren: forpligtelsesbevillinger i størrelsesordenen 15. 651. 597 ECU eller 7,7%, 0 jernbanesektoren: forpligtelsesbevillinger i størrelsesordenen 62. 720. 007 ECU eller 31%. • Vejnet Samhørighedsfonden opstillede i 1996 følgende prioriteringer med udgangspunkt i fondens strategi: 0 Pathe-motorvejen: Arbejdet på Pathe-motorvejen skrider frem, og Kommissionen godkendte i slutningen af 1996 ti projekter med en samlet omkostning på 270 mio. ECU i form af en enkeltstående forpligtelsesbevilling. Projektlederne for Pathe-motorvejen blev udnævnt, den ene for den nordlige del af motorvejen, Mott Mc Donald - Louis Berger, den anden for den sydlige del, Sogelerg - Lamayer. 59- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 60 Problemet med de store prisnedslag blev løst i kraft af en ihærdig indsats med at reformere de offentlige indkøb og ved Samhørighedsfondens beslutning om at tilpasse projekternes finansiering til aftalepriserne. Problemet med forhøjelsen af de oprindelige omkostninger er også blevet løst, efter at de græske myndigheder har udfærdiget et cirkulære, der gør det muligt at sikre en stram styring af omkostningerne for de enkelte kontrakter. 0 Hvad Egnatia angår, lejede agenturet, som begyndte at fungere i 1996, kontorer i Saloniki og etablerede de tre regionale kontorer i Ioannina, Kozani et Komotini. Agenturet ansatte knap 120 personer, 30 tilknyttet projektlederen ("Project Manager") og 90 tilknyttet selve agenturet. Projektlederens personale blev indføjet i agenturets organisationsplan og fik tillagt beføjelser i overensstemmelse med bilag VII i de tilhørende beslutninger efter en indtrængende opfordring fra Samhørighedsfonden. Det internationale udbud blev suppleret, og der blev udpeget tre "Construction Managers", som tiltrådte den 1. januar 1997. Man har imidlertid ikke kunnet forelægge nogen projekter i 1996. • Jernbaner Følgende flerårige projekter blev godkendt i 1996: 0 banegården i Thriassio, hvor der etableres et netværk af skinner til rangering og forbindelsesstrækninger mellem banegården og de eksisterende strækninger, hvilket giver mulighed for kombineret transport, 0 etablering af en forbindelsesstrækning fra banegården i Thriassio til byen Corinth. • Lufthavne Inden for lufthavnssektoren godkendtes i 1996 det største infrastrukturprojekt i Grækenland, nemlig Athens nye internationale lufthavn i Spata. Lufthavnen er et eksempel på, hvorledes et stort projekt finansieres via flere kilder, såvel offentlige som private. Projektet finansieres via støtte fra Samhørighedsfonden, et lån fra EIB og offentlig og privat kapital. De samlede omkostninger ved bygningen af lufthavnen andrager 2. 150 mio. ECU. Fællesskabsstøtten fra Samhørighedsfonden andrager 250 mio. ECU og BEI-lånet over 1. 000 mio. ECU. Forpligtelsesbevillingen for 1996 beløber sig til 15,6 mio. ECU. Projektet, der indgår som et led i de transeuropæiske net, vil have en stor betydning for den europæiske og græske luftfart og for luftfartsforbindelserne med tredjelande. -60 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger GREECE GRÆKENLAND Trans-European Det transeuropæiske jernbanenet Rail network Cohesion Fund S a m h ø r i g h e d s f o n d en Igoumenitsa Alexan- droupolis Athina 61 KAPITLL 2 - Finansiel støtte fra fonden - Ibrpligielser og betalinger 62 GREECE G R Æ K E N L A ND Trans-European Dét t r a n s e u r o p æ i s ke v e j n et Road network Cohesion Fund Samhørighedsfonden Igoumenitsa aloniki Alexan- droupolh Patra Vthina - 6 2- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 63 2. 3. 4 I R L A ND I 1996 ydede Samhørighedsfonden en støtte til Irland på 221,7 mio. ECU, hvoraf 119,8 mio. (54% af det samlede budget) blev bevilget til transportprojekter og 101,9 mio. (46% af det samlede budget) tilfaldt miljøprojekter. Nedenstående tabel viser projektfordelingen efter kategori: STØTTE TIL PROJEKTER I IRLAND (1996) Støtte (mio. ECU) 52,7 45,9 1,3 2,0 101,9 Støtte (mio. ECU) 100,9 8,4 8,5 2,0 119,8 221,7 % af den samlede støtte 23,8 20,7 0,6 0,9 46 % af den samlede støtte 45,5 3,8 3,8 0,9 54 100 , i — —— i i. _ _ _ _ __ Miljø 1. Vandrensning 2. Vandforsyning 3. Levesteder 4. VTS (halvdelen) 1 alt 1 Transport I. Veje 2. Jernbaner 3. Havne 4. VTS (halvdelen) lait 2 I alt 1 +2 i Overordnet strategi Prioriteringen for støtte var i 1996 den samme som i tidligere år. På transportområdet blev størstedelen af budgettet fortsat allokeret til vejprojekter på det transeuropæiske net med to vigtige større projekter, Kildare-omfartsvejen på Dublin-Cork/Limerick-vejen og Dunleer-Dundalk- afsnittet på Dublin-Belfast-vejen, som blev tilføjet til listen over større projekter, som modtager støtte i form af årlige trancher. Inden for jernbanesektoren blev det besluttet at yde støtte til de økonomisk mest fordelagtige dele at en række banestrækninger på det transeuropæiske net. Disse strækninger er Dublin-Galway, Dublin-Sligo, Dublin-Waterford og Mallow-Tralee. (Der blev ydet en betydelig støtte til strækningerne Dublin-Cork og Dublin-Belfast i tidligere år). Det blev også vedtaget at udbygge den ydre elektrificerede forstadslinje (DART) i Dublin. zM. KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 64 Som tidligere afspejlede støtten til havnene Samhørighedsfondens strategi, der går ud pa at koncentrere sig om de fire største havne, nemlig Dublin, Cork, Rosslare og Waterford. Fonden godkendte også en projekt vedrørende etableringen af en trafikkontroltjeneste i disse fire havne samt Shannon-flodmundingen. Støtten til sidstnævnte projekter er - som det kan ses i ovenstående tabel - delt mellem transport- og miljøsektorerne, hvilket afspejler betydningen af en forbedret maritim sikkerhed for beskyttelsen af sårbare kyster og flodmundinger imod en eventuel forurening som følge af skibstrafikulykker. Inden for miljøsektoren blev rensning af byspildevand og forbedring af drikkevandsforsyningen stadig prioriteret højest. Støtten tilfaldt igen i første række vandrensningsprojekter i de største byområder og i miljømæssigt følsomme områder, som i henhold til fællesskabsdirektiverne bør afsluttes inden år 2000. Kommissionen fortsatte med at målrette indsatsen imod grupper af beslægtede vandrensningsprojekter i sø- og afstrømningsområder med det formål at maksimere indvirkningen af den ydede støtte på miljøet i disse områder. De støttede projekter vedrører søområderne Lough Derg og Lough Ree samt afstrømningsområder for River Suir og River Liffey. Støtten til vandforsyningsprojekter var fortsat koncentreret omkring større byområder og områder, hvor drikkevandskvaliteten er særlig dårlig. En vigtig nyskabelse i 1996 som folge af en række konsulentundersøgelser var den vægt, der blev lagt på beskyttelsen af vandressourcerne, som i irsk sammenhæng ofte er mere omkostningseffektiv end etableringen af en ny primær infrastruktur. Den betydning, der tillægges en bedre udnyttelse af de eksisterende vandressourcer og distributionssystemer, vil være et hovedelement i strategien i 1997 og i de følgende år. Miljø • Rensning af byspildevand Der blev i alt godkendt otte nye projekter i 1996. Sammen med bevillinger til ændringer af projekter, der allerede var blevet godkendt i tidligere år, blev der i alt allokeret 52,7 mio. ECU til denne sektor. Der blev ydet støtte til følgende projekter: 64- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 65 Projektbetegnelse Nyt projekt eller ny fase eller ændring af eksisterende projekt Støtte (i 1996 mio. ECU) Clonmel (Fase II) Årlig tranche til nyt projekt Killamey Wexford Nyt projekt Årlig tranche til igangværende projekt Dublin (Fase II) Årlig tranche til igangværende projekt Dundalk Drogheda Limerick Lough Ree River Liffey River Suir Lough Derg I ALT Årlig tranche til nyt projekt Årlig tranche til nyt projekt Nyt projekt Årlig tranche til ny gruppe af projekter Ny gruppe af projekter: planlægningsfase Årlig tranche til ny gruppe af projekter Ændring af eksisterende gruppe af projekter 5,9 7,1 0,1 6,3 0,5 6,5 72 1,9 3,0 6,3 7,8 52,7 • Vandforsyningsprojekter Følgende projekter modtog 45,9 mio. ECU i støtte: Projektbetegnelse Nyt projekt eller fase eller ændring af eksisterende projekt Støtte i 1996 (mio. ECU) Lough Mask (Fase II) Årlig tranche til igangværende projekt Tuam (Fase II) Ny anden fase med årlige trancher Lough Gill (Sligo og omegn) Nyt projekt Roscrea/Nenagh Nyt projekt Nyt projekt med årlige trancher Dublin - Beskyttelse af vandressourcerne I ALT • Beskyttelse af levesteder 4,8 18,7 12,0 7,8 2,7 46,00 Der blev ydet en supplerende støtte på 1,3 mio. ECU med henblik på en fortsættelse af de bevarelses- og overvågningsforanstaltninger, der tjener til at beskytte den bedst bevarede del af Raised Bog-vådområdet i Midtirland. 65 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 66 IRELAND IRLAND Water Treatment Projects vandrensningsprojekt er Rosslare =j66_r KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 67 IRELAND "LAND Water Supply Projects Vandforsyningsprojekter Rosslare - 6 7- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 68 Transport • Veje Der blev i 1996 ydet en støtte på 100,9 mio. ECU til nye vejprojekter eller til ændringer af projekter, der var blevet godkendt i tidligere år. Alle de godkendte eller ændrede projekter modtog 85% af de samlede omkostninger i støtte. Nedenstående tabel viser, hvilke projekter der modtog støtte i 1996. Betegnelsen "projekt" refererer til et nyt projekt, hvor hele støtten blev bevilget over 1996-budgettet. "Årlige trancher" gælder større projekter, hvor støtten ydes som årlige beløb, medens "ændring" betyder, at der bevilgedes supplerende støtte over 1996-budgettet til projekter, Kommissionen havde godkendt i tidligere år. VEJE PROJEKTBETEGNELSE PROJEKT ELLER FASE STØTTE OVER 1996- BUDGETTET (mio. ECU) NI Dublin-Belfast Dublin ringvej NI 1 Dublin-Rosslare N7 Dublin - Cork/Limerick N4 Dublin - Sligo Balbriggan omfartsvej Cloghran-Lissenhall Tilkørselsvej til Dublins havn Dunleer-Dundalk Sydøst-motorvejen Southern Cross Kilmacanogue-Glen of Downs Arklow omfartsvej K i Idare omfartsvej Portlaoise omfartsvej Rathcoole udfletning Curlews omfartsvej Collooney-Sligo Årlig tranche Ændring Ændring Årlig tranche Ændring Årlig tranche Årlig tranche Årlig tranche Årlig tranche Årlig tranche Projekt Årlig tranche Årlig tranche NI8 Limerick - Galway Limerick indre aflastningsvej Projekt Newmarket omfartsvej N25 Rosslare-Cork Dun kettle omfartsvej Barntown-New Ross I ALT Ændring Projekt Projekt 4,5 1,4 2,7 4,3 1,8 5,1 1,7 3,6 l. l 9,1 9,8 7,0 6,5 11,1 0,2 23,2 7,9 100,9 68 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 69 • Jernbaner Følgende projekter modtog støtte i 1996: BETEGNELSE PROJEKTTYPE Første årlige tranche til forbedring af spor og signalanlæg på dele af TEN- jernbanenettet Udvidelse af Dublins elektrificerede ydre forstadslinje Dublin - Galway Dublin -Waterford Dublin-Sligo Mallow-Tralee Signalanlæg på TEN- jernbanenettet DART-udvidelser I ALT • Havne Følgende projekter modtog støtte i 1996: HAVN PROJEKTTYPE PROJEKT ELLER FASE Dublin Waterford Uddybning ved Lo-Lo- containerterm inalen og ekstra udstyr Projekt Ny kajplads i Belview Projekt Uddybning af indsejlingskanalen Ændring med henblik på at færdiggøre projektet Cork Forbedring af Lo-Lo- containerterm inalen Projekt VTS (styringssystem for søtransport) Projektgruppe Styringssystem for søtransport i havnene i Dublin, Cork, Rosslare og Waterford og i Shannon-flodmundingen I ALT STØTTE (mio. ECU) 5,2 3,2 8,4 STØTTE (mio. ECU) 1,7 3,4 0,1 3,3 4,0 12,5 69 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 70 IRELAND IRLAND Trans-European Det transeuropæiske vejnet Road network Cohesion Fund Samhørighedsfonden Rosslare -70 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 71 IRELAND IRLAND Trans-European Rail network Cohesion Fund Samhørighedsfonden Det transeuropæiske jernbanenet Rosslare 71 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 72 2. 3. 5 RANDOMRÅDER Samhørighedsfonden har lagt en særlig vægt på finansieringen af projekter i de områder, der betragtes som randområder i samhørighedsfondslandene. For Spaniens vedkommende er der tale om De Kanariske Øer og for Portugals vedkommende om øen Madeira og Acorerne. Portugal har alene ansøgt Samhørighedsfonden om støtte til projekter på øen Madeira, hvor fondens allerede har ydet en stor indsats og vil yde en endnu større indsats i fremtiden. På Acorerne finansieres projekterne nemlig via andre instrumenter. Samhørighedsfonden har deltaget meget aktivt i finansieringen af projekter i disse områder, specielt på miljøområdet. På transportområdet er målsætningen om en bedre forbindelse mellem randområderne på den ene side og de centrale områder på den anden side udtrykkeligt nævnt i artikel 2, afsnit 2g), i Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet af 23. 7. 1996. De Kanariske Øer • Miljø De Kanariske Øer besidder store naturrigdomme med meget specielle og sårbare levesteder og over 600 forskellige karplanter på et begrænset areal, hvor der bor ca. 1. 500. 000 indbyggere. Dertil kommer, at øerne hvert år besøges af ca. 10 mio. turister. Den socioøkonomiske udvikling har forårsaget skader på en række særdeles sårbare levesteder og arter og på forskellige stærkt besøgte steder. Der findes fire nationalparker på De Kanariske Øer: Canal-naturparken, Los Tiles på oen La Palma og øen Lanzarote (de to sidstnævnte er klassificeret som biosfærereservater) og nationalparken i Garajonay, der er klassificeret som Menneskehedens Fælles Arv. I den forbindelse er der for den kanariske region udarbejdet en miljøplan 1994-1999, som tager sigte på at opstille prioriteringer og aktionsmidler. Planen omfatter følgende programmer: fysisk planlægning, miljøkvalitet, forvaltning af naturområder, miljøuddannelse og miljøinformation og et ledsagende lovgivningsprogram. Det finansielle instrument og Samhørighedsfonden har siden 1993 ydet en omfattende støtte til projekter under denne plan. Indsatsen har fortrinsvis været koncentreret på følgende sektorer: vandforsyning, affaldsforvaltning, genoprettelse af kystområder og skovrejsning. 0 Vandforsyning - 96/11/61/004: Vandforsyningsanlæg: afsaltningsanlæg på De Kanariske Øer. Støtte: 27. 266. 911 ECU. Der er tale om en gruppe på fire projekter, hvoraf de tre vedrører opførelse og udbygning af anlæg til afsaltning af havvand: i Santa Cruz (Tenerife); i Arrecife ("Lanzarote III" tredje produktionslinje) og "Lanzarote III" fjerde produktionslinje; det fjerde vedrører bygningen af 72- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 73 en hovedtank, der skal sikre forsyningen af Sanin Cru/. (Tenerife). Hovedmålsætningerne er: sikre forsyningen med drikkevand (30. 000 mVdag) for en befolkning på 325. 000 indbyggere, som ofte rammes af tørke; etablere et pålideligt vandforsyningssystem bestående af 5. 552 m forbedre installationer; rør, og af en vandforsyningen sundhedsforholdene og livskvaliteten for den pågældende befolkning; øge mængden af de forhåndenværende af vandressourcer vandinstallationerne. tanke og forbedre vandkvaliteten; række pumpestationer, i byen; tilhørende forbedre vandbesparelser; forvaltningen forbedre gennem driften og - 94/11/61/014: Anlæg til produktion af drikkevand. * Tenerife: Adeje-Arona. Støtte: 5. 892. 000 liCU. Projektet omfatter opførelsen af et anlæg til afsaltning af havvand i Granadilla de Aborna, som fungerer efter metoden "omvendt osmose". * Gran Canaria:. Las Palmas. Støtte: 6. 982. 926 ECU. Projektet omfatter opførelsen af en tank med en kapacitet på 250. 000 m i umiddelbar nærhed af afsaltningsanlægget. Galda-Agaete. Støtte: 3. 824. 520 ECU. Projektet omfatter opførelsen produktionslinjer, som hver vil kunne producere 1. 500 m afsaltet vand. to af Hovedmålsætningerne er: forsyne en befolkning på 865. 000 personer med kvalitetsdrikkevand; etablere en infrastruktur, som sikrer vandforsyningen og en bæredygtig vækst i området; forbedre vandkvaliteten, sundhedsforholdene og livskvaliteten for den pågældende befolkning; bevare grundvandet ved at mindske rovdriften på dette; fremme en bæredygtig udvikling i de pågældende områder, navnlig forhåndenværende vandressourcer gennem vandbesparelser og koordinering af anvendelsen afvand. turistsektoren; øge de inden for 0 Renovering af kystområder -96/11/61/015-017: Renovering af kystområder 1996. * Stranden ved Monis-Icad de Los Vinos (Tenerife). Støtte: 2. 316. 748 ECU. * Stranden ved Los Pocillos og Matagorda-Tias, (Lanzarote). Støtte: 5. 854. 024 ECU. * Renovering af kysten mellem El Fraile og Las Arenas i Buenavista del Norte-(Tenerife). Støtte: 1. 256. 831 ECU. Gruppe på fjorten projekter fordelt på tre kategorier: - Renovering og genoprettelse af strande: en pakkeløsning bestående af tre foranstaltninger, som skal modvirke den igangværende erosion af kysterne, som skyldes drivhuseffekten og den deraf følgende stigning i havets vandstand samt det forhold, at dønningen har ændret retning. - Renovering af kysten: en pakkeløsning bestående af ti foranstaltninger, der skal genoprette naturværdierne gennem en mindskelse af det tryk, der udøves af mennesker på kystområdet, og gennem en kvalitativ forbedring af miljøet. 73 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 74 - Genoprettelse af miljøet langs kysten: en foranstaltning til beskyttelse, bevarelse og genoprettelse af det oprindelige miljø på arealer af en stor økologisk og landskabsmæssig værdi. -95/11/61/003: Renovering af kysten 1995. Stranden ved Las Canteras - Las Palmas de Gran Canaria. Støtte: 10. 472. 946 ECU. Hovedmålsætningerne for projekterne er som følger: * renovering af en kyststrækning på 4. 900 med henblik på at forbedre forholdene for fodgængere, * en hensigtsmæssig anvendelse af stranden i kraft af etableringen af 1. 677 parkeringspladser, der skal få bilister til at stille bilen, og af 8. 705 m gangstier, * genoprettelse af 1. 900 m strand, * regulering af adgangen til strandene for at beskytte sårbare områder, * forbedring af miljøet langs kysten gennem tilplantning med autoktone sorter. - 94/11/61/028: Projekt for genoprettelse af kystområdet. Charco de Los Clicos. Renovering af nedslidte områder på den spanske kyst. Støtte: 460. 438 ECU. Genoprettelse af kystsøen Los Clicos-Yaiza (Lanzarote). Foranstaltninger til renovering af hele kyststrækningen/lagunen: sandpåfyldning på en 30 m lang kyststrækning; beskyttelse af klitzonen gennem etablering af en bølgebryder bestående af store sten for at hindre stranden i at forsvinde i havet; opførelse af et nedsænket dige af en længde på 55 m i klitzonen; opførelse af et halvt nedsænket dige, der skal fungere som bølgebryder. 0 Skovrejsning - 95/11/61/010-2: Skovrejsning og erosionsbekæmpelse. Støtte: 4. 213. 000 ECU. Projektet består af en række aktioner, som skal gennemføres i skovområder. Projektet har to hovedmålsætninger: Den første består i at bremse den erosionproces og ørkendannelse, som har en direkte indvirkning på det naturlige miljø i afstrømningsområdet på De Kanariske Øer, og som skader tre af øernes grundlæggende rigdomme: vegetation jord og vand. De specifikke aktioner, som bør iværksættes med henblik på opfyldelsen af denne målsætning, er følgende: * foranstaltninger af biologisk art, som tjener til at forbedre plantedækket, således at man sikrer en passende beskyttelse af jordbunden: =s> tilplantning med autoktone sorter, => bevokningspleje, som sikrer bevarelsen og forbedringen af den eksisterende vegetation, og som sikrer ligevægten mellem jordbundsbeskyttelse og udbredelse af plantedækket. * korrigerende infrastrukturforanstaltninger: mindre punktuelle vandbygningsarbejder, som har til formål at stabilisere jordbunden samt lejerne i vandløb med det sigte at afbøde virkningerne af hyppige kraftige vandstrømme. 74 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 75 Den anden hovedmålsætning består i at genoprette de skovområder, som er blevet ødelagt ved skovbrande. Dette indebærer foranstaltninger af biologisk karakter med henblik på at fremme den naturlige regenerering og at skabe et beskyttende plantedække. * * intensivering af tilplantnings- og regenereringsforanstaltningerne, intensivering af bevoksningsplejen for den eksisterende vegetation med henblik på at forebygge og bedre at kunne nedkæmpe skovbrande, * etablering af brand- og sikkerhedsbælter i højrisikoområder eller i områder, hvor vegetationen er særlig tæt. - 93/11/61/012-023: Kontrol med erosionen i områder på De Kanariske Øer, som er særlig hårdt ramt af erosionsfænomener med henblik på at beskytte naturressourcerne, som er af afgørende betydning for det naturlige miljø. Støtte: 827. 270 ECU. 0 Indretning af naturparker Den følgende gruppe af projekter har som hovedformål at imødekomme publikums ønske om at færdes i naturparkerne og så vidt muligt at reducere den negative effekt af de mange besøgende. Projekterne omfatter hvad angår serviceydelser og publikumsadgang. infrastrukturforanstaltninger, forskellige - 93/11/61/031-039: Taburiente-naturparken. Støtte: 1. 441. 800 ECU Garajonay-naturparken. Støtte: 514. 500 ECU Teide-naturparken. Støtte: 1. 189. 900 ECU Timanfaya-naturparken. Støtte: 1. 045. 200 ECU 0 Affald - 95/11/61/042: Infrastruktur til håndtering af specialaffald, I 1. 379. 780 ECU. El Hierro, La Palma, La Gomera, Tenerife, Gran Canaria, Fuerteventura og Lanzarote. Etableringen af centre for selektiv indsamling vil gøre det muligt at adskille giftigt og farligt specialaffald hidrørende fra byområder og mindre industrivirksomheder fra de normale processer for bortskaffelse af fast kommunalt affald. Dette vil også gøre det muligt at frasortere og genanvende materialer, som hidtil er blevet destrueret med andet kommunalt affald, og at undgå, at der oprettes små hemmelige lossepladser. Hvert indsamlingscenter vil blive udstyret med et skur til opbevaring af køleskabe, batterier og andet affald, som bør sikres mod vejrliget; centrene vil også blive udrustet med en række store containere (30-34m3) til metal, træ, papir, pap og materiale fra byggepladser og med mindre containere til glas, batterier, olie og konservesdåser. Det nuværende projekt omfatter etableringen af tre typer indsaml ingscentre - afhængig af antallet af brugere - som er forskellige med hensyn til størrelse og indretning. 75_ KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 76 0 Rensningsanlæg - 94/11/61/015: Anlæg til rensning af byspildevand i Adeje-Arona (Tenerife). Støtte: 13. 780. 563 ECU. Projektet tager hovedsagelig sigte på at bringe rensningssystemet op på normal standard, idet man sikrer en mere effektiv rensning af byspildevandet fra kommunerne Adeje og Arona (befolkningsunderlag: 95. 000 indbyggere) og gør det muligt at genanvende det rensede vand. Rensningskapaciteten vil ligge på 11. 680. 000 m /år. Efter rensning vil koncentrationerne af kontaminanter i vandet være i overensstemmelse i de normer, der er fastsat i direktiv nr. 91/271/EØF. Der skal gennemføres følgende foranstaltninger: etablering af samlerør og samlebrønde, etablering af pumpeinstallationer, opførelse af pumpestationer, nedlægning af en sideledning ud til den nedsænkede afløbsledning i havet og etablering af systemer til rensning af byspildevand. 0 Miljøforbedring - 94/11/61/025 : Installering af en radar på Gran Canaria Klimaovervågning, sporing af klimaforandringer og af indvirkningen af disse på miljøet. Projektet tager sigte på at opfylde to målsætninger: indsamling, behandling og arkivering af data vedrørende klimasystemet, * * anvendelsen af disse data til gennemførelsen af undersøgelser vedrørende de meteorologiske ligger til grund for naturkatastrofer, klimaændringer, opstilling af fænomener, der klimamodeller og følgerne for de menneskelige aktiviteter og naturressourcerne. * Transport - 93/11/65/031: Lufthavn på Hierro Projektet tager sigte på at bygge en ny forbindelsesvej parallelt med de allerede eksisterende langs med det trafikareal, der er tættest ved enden af bane 16, samt en parkeringsplads til biler ved lufthavnens indgang tæt ved elektricitetsværket. Projektet tager hovedsagelig sigte på at forbedre flyforbindelserne mellem de spanske øområder og den centrale del af Fællesskabet. - 93/11/65/032 : Aéroport de Tenerife Norte. Projektet går ud på at reparere belægningen ved enden af bane 12 og 20, holdepladserne og startbanen. 76 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 77 Der er revner i betonbelægningen ved enden af banerne over et areal på ca. 100 m. Det er derfor nødvendigt at udskifte den. Endvidere bør områderne med revner på holdepladserne fræses og repareres. Endelig dannes der vandpytter på startbanen over en strækning på 1. 100 m som følge af for stor ujævnhed. Det er nødvendigt at profilere denne strækning og dække den med et ekstra lag asfaltbeton helt ud til kanten af banen. 2 Projektets hovedmålsætninger er at forbedre startbanen med henblik på at øge sikkerheden ved landinger, starter og manøvrer på jorden. - 96/11/65/001: Vej: CG-1 - Ollade La Plata. Støtte: 15. 535. 089 ECU. Projektet tjener hovedsagelig til at skabe en korridor, der løser trafikproblemerne på CG-1, som er den mest trafikerede vej på øen, idet man tager hensyn til udnyttelsen af Laja-stranden og byudviklingen i den sydlige del af Las Palmas. Udvidelsen af CG-1 indebærer, at der bygges to vejbaner med hver tre spor à 3,5 m, samt en indre rabat på 1 m og ydre rabatter på 2,5 m. Strækningens længde er pé 4 km. Projektet har sekundært til formål at sikre en bedre afvikling af trafikken, øge sikkerheden for bilister og fodgængere, forbedre det æstetiske indtryk, når man nærmer sig byen, og opstille hovedretningslinjerne for byplanlægningen i området. Madeira Ud over det allerede godkendte vandforsyningsprojekt på Madeira har de nationale og regionale myndigheder indledt nærmere drøftelser med Samhørighedsfonden vedrørende andre eventuelle projekter. På transportområdet har drøftelserne bl. a. omhandlet en forlængelse af Funchal-lufthavnens bane mod havet; lufthavnen har allerede modtaget støtte via REGIS; drøftelserne har også omhandlet mijøomradet, hvor Samhørighedsfonden muligvis kunne yde støtte til et samlet projekt vedrørende en effektivisering af affaldshåndteringssystemet gennem opførelsen af et nyt forbrændingsanlæg for kommunalt affald. • Miljø 0 Vandforsyning - 94/10/61/014 - En gruppe af projekter på forskellige stadier vedrørende udnyttelsen af de største drikkevandsressourcer på Madeira. Støtte: 18. 215. 502 ECU. Projektet omfatter hovedsagelig opførelsen af pumpestationer, rensningsanlæg og nedlægning af rør, der forbinder det hele, med henblik at sikre en mere effektiv forvaltning af vandressourcerne. 77 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 78 Projektet vil have en positiv indvirkning på miljøet og sikre en bedre udnyttelse af de forhåndenværende akviferer samt en bedre forvaltning afvandet. 2. 4 STØTTEFORANSTALTNINGER STØTTE TIL UNDERSØGELSER OG TEKNISKE 2. 4. 1 GENERELT For at Samhørighedsfondens ledelse kan varetage sin forvaltningsopgave og gøre støtten mere effektiv, har den ladet sig bistå af en række eksperter og konsulenter på de forskellige områder, som henhører under fondens virkefelt. Konsulenterne spiller en meget vigtig rolle med hensyn til vurdering, analyse og overvågning af de projekter, som forelægges med henblik på samfinansiering på de forskellige områder, som henhører under fondens virkefelt. Anvendelsen af eksperter er nemlig med til at supplere Kommissionens sagkundskab med praktisk og ajourført viden om de forskellige emner, hvilket sætter Kommissionen bedre i stand til at opfylde sine forpligtelser på området. Det tætte samarbejde med EIB blev videreført i 1996, navnlig i forbindelse med vurderingen af de største projekter, jf. den nærmere redegørelse i afsnit 4. 8 i denne rapport. i den Der blev iværksat en række undersøgelser, der skulle udstikke retningslinjerne for udvælgelsen af projekter til fondsfinansiering. Således blev der gennemført undersøgelser vedrørende vandressourcerne internationale flod Guadiana (Spanien/Portugal) og vedrørende flodmundingen forud for beslutningen om en eventuel finansiering af en dæmning over denne flod; der er gennemført en feasibility-undersøgelse vedrørende et termolyseanlæg til løsning af affaldsproblemerne på de græske øer (Mykonos, Ægina og Tinos); en feasibility-undersøgelse vedrørende placeringen af en række multimodale godscentre i Grækenland og en feasibility- undersøgelse vedrørende koordinerede miljøaktioner på en græsk ø (Santorini). Den undersøgelse, London School of Economics fik til opgave at gennemføre vedrørende den socioøkonomiske virkning af Samhørighedsfondens indsats på regionsplan, blev afsluttet i 1996 med opstillingen af tre modeller, som blev testet med forholdsvis interessante resultater vedrørende effekten af fondens investeringer på den lokale økonomi. Efter disse positive resultater har fonden sikret sig London School of Economics' samarbejde med hensyn til anvendelsen af mere systematisk udarbejdede modeller på igangværende eller fremtidige projekter, som støttes af fonden. 2. 4. 2 PÅ KOMMISSIONENS INITIATIV Indkaldelse afbud Samhørighedsfonden vedrørende konsulentundersøgelser og teknisk bistand. Udbudsprocedurerne blev gennemført i henhold til række udbudsforretninger i 1996 en gennemførte 78- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 79 fællesskabsbestemmelserne om offentlige tildelt kontrakter, hidrører fra forskellige medlemsstater, og størstedelen kommer fra andre lande end samhørighedsfondslandene. indkøb. De konsulentfirmaer, der fik Den del af budgettet, som blev allokeret til teknisk bistand og konsulentundersøgelser på Kommissionens initiativ, øgedes i forhold til 1995; denne del har dog altid været forholdsvis begrænset. Det samlede beløb, som anvendes til dette formål, andrager 2,2 mio. ECU, svarende til mindre end 0,1% af de midler, fonden stiller til rådighed for projekter. Da en række kontrakter indgået med eksterne konsulenter udløb i 1996, besluttede fondens ledelse at gennemføre to store udbudsforretninger med henblik på indgåelsen af en række rammekontrakter vedrørende teknisk bistand, og udbudsbekendtgørelserne blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Disse generelle rammekontrakter, som løber over tre år, dækker dels miljøområdet, dels transportinfrastrukturområdet. De udvalgte konsulentfirmaer hører til de bedste konsulentfirmaer i Europa. Deres kompetence og uafhængighed er en sikkerhed for kvaliteten af de analyse-, vurderings- og evalueringsopgaver, de vil få overdraget. Foranstaltningstyper Kommissionen har finansieret tre slags foranstaltninger: * undersøgelser af generel karakter: i den forbindelse kan nævnes konklusionerne af undersøgelsen vedrørende en analyse afvandsituationen på Den Iberiske Halvø, som gjorde det muligt at opstille en referenceramme for vurderingen af de projekter, som Spanien og Portugal ligeledes forelagde på vandforsyningsområdet. Samhørighedsfonden har finansieret en undersøgelse vedrørende vandressourcerne i Guadiana-afstrømningsområdet, som går ud på at opstille de betingelser, som er nødvendige for gennemførelsen af de store projekter på vandforsyningsområdet, der er under udarbejdelse for det pågældende afstrømningsområde. Endvidere har Samhørighedsfonden finansieret en undersøgelse vedrørende iværksættelsen af princippet "forureneren betaler", som er omtalt nærmere nedenfor, * økonomiske eller tekniske analyser af projekter, der forelægges for Samhørighedsfonden inden for områderne: havne, affald, vandforsyningssystemer og foranstaltninger til kontrol med erosion, * teknisk kontrol af projekter, der allerede er godkendt af fonden, med henblik på at sikre, at gennemførelsen foregår i overensstemmelse med de opstillede målsætninger. Undersøgelse af iværksættelsen af princippet "forureneren betaler" and Consulting gennemførte ECOTEC Research for Samhørighedsfonden vedrørende iværksættelsen af princippet "forureneren betaler" inden for de miljøsektorer, hvor fonden fortrinsvis opererer, nemlig vandforsyning, forvaltning af byspildevand og bortskaffelse af fast kommunalt affald. Undersøgelsen udmundede i opstillingen af et sæt metoder til vurdering af prisfastsætte I sesprocessen og gennemførelsen af en undersøgelse i 1996 -79- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 80 princippet "forureneren betaler"; desuden undersøgtes prisen på serviceydelser for forskellige slutbrugere og størrelsen af omkostningsdækningen inden for de pågældende sektorer; og der blev foretaget en vurdering af den økonomiske, sociale og miljømæssige effekt af foranstaltninger med henblik på en større omkostningsdækning. Undersøgelsen vedrørte hovedsagelig situationen i samhørighedsfondslandene, men drog også paralleller til erfaringer i andre EU-lande (mere præcist Danmark, Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige). i december 1996, Den endelige rapport vedrørende undersøgelsen, som blev afleveret indeholder profiler af de enkelte samhørighedsfondslande med en redegørelse for den juridiske og institutionelle baggrund for omkostningsdækning med hensyn til tjenesteydelser på miljøområdet samt regionale casestudieprofiler. 2. 4. 3 PÅ ANMODNING AF MEDLEMSSTATERNE I juli 1996 indgav de spanske myndigheder en ansøgning om støtte fra Samhørighedsfonden til finansiering af de tekniske feasibility-undersøgelser og projekteringen vedrørende Salamanca - Fuentes de Onoro-afsnittet af den castilianske motorvej. Dette afsnit, som har en længde på 103,5 km, forbinder Salamanca til den spansk/portugisiske grænse ved Fuentes de Onoro og udgør en del af Lissabon - Valladolid-motorvejen, som er et af de højt prioriterede TEN- projekter, der blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Essen i december 1994. Projektet vil sikre en vigtig vejforbindelse mellem Portugal og Spanien og det øvrige Europa. På grund af af den høje prioritet denne motorvej har, vil Samhørighedsfonden undtagelsesvis finansiere disse tekniske undersøgelser 100%. Den samlede støtte til projekter, som formelt ventes vedtaget i begyndelsen af 1997, andrager 4,9 mio. ECU. 80- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 2. 5 BETALINGER PR. MEDLEMSSTAT: BETALINGER I 1996 Ecu Medlemsstat Forskud Foreløbige betalinger Restbeløb lait % SP GR IRL PO 202. 849. 266 821. 347. 508 87. 860. 630 1. 112. 057. 404 59,4 50. 332. 579 157. 967. 181 36. 452. 527 244. 752. 287 13,07 38. 388. 872 134. 769. 559 15. 961. 805 189. 120. 236 10,1 83. 925. 480 219. 500. 435 21. 469. 762 324. 895. 677 17,36 Tekn. bistand - 1. 156. 625 0,02 I ALT 375. 496. 197 1. 333. 584. 683 161. 744. 724 1. 871. 982. 229 100 Som det fremgår af tabellen over betalinger, viser fordelingen efter betalingstype en relativt høj procentdel (18,64%) af forskud, idet man lægger vægt på at stille en del af støtten fra Samhørighedsfonden til rådighed rent umiddelbart med henblik på at få iværksat de nødvendige undersøgelser hurtigt og dermed få sat arbejdet i gang. 2. 6 AFSLUTTEDE PROJEKTER Alle projekter, der er samfinansieret af det finansielle samhørighedsinstrument eller af Samhørighedsfonden, gøres til genstand for en ex post-kontrol. Følgende projekter var afsluttet ved udgangen af 1996: • SPANIEN 0 MILJØ Projekt nr. 93. 11. 61. 012-023 : Beslutning (93) 3814/Endelig af 16. 12. 1993 Kontrol med erosionen og retablering af plantedækket. Følgende arbejder er blevet gennemført: Tilplantning af områder, hvor der er et sparsomt plantedække, en kvalitativ og kvantitativ forbedring af den naturlige bevoksning og vandbygningsarbejder på vandløb med stærk strøm i tolv afstrømningsområder. Bevilget støtte: 50. 882. 418 ECU Projekt nr. 93. 11. 61. 041 : Beslutning C(93) 2797/2 af 6. 10. 1993 81 - KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 82 LINDE (1. fase) En undersøgelse, der tager sige på at identificere, analysere og kategorisere vandløbsafsnit, der bør inddrages under statsdomænet på vandressourceområdet. Bevilget støtte: 1. 071. 960 ECU Projekt nr. 93. 11. 61. 042-050 : Beslutning C(94) 2683/Endelig af 13. 10. 1994 Renovering af flodsenge og flodbredder i ni afstrømningsområder. Projektet tager fortrinsvis sigte på at konsolidere og forstærke bredderne, sikre adgangen til vandløb, genoprette miljøet i hårdt medtagne områder og istandsætte vandbygningsanlæg i ni afstrømningsområder. Bevilget støtte: 10. 878. 674 ECU Projekt nr. 93. 11. 61. 052-053. 055. 057-059 : Beslutning C(94) 3014 af 16. 11. 1994 Renovering af strande i Spanien. Renoveringsarbejder på seks strande, som er udsat for en kraftig erosion, ved hjælp af opfyldning med sand og opførelse af bølgebryderdiger. Bevilget støtte: 23. 643. 186 ECU Projekt nr 93. 11. 61. 056 : Beslutning C(94) 3094/Endelig af 18. 11. 1994 Renovering af strandpromenaden ved Orillamar - området omkring Herkules-tårnet - La Corogne. Renoveringsarbejder på området omkring Herku les-tårnet og vigen ved Saint-Amaro gennem etablering af et grønt areal på 46 ha, herunder genoprettelse af det naturlige miljø, udvidelse af strandpromenaden og etablering af en arkæologisk park. Bevilget støtte: 3. 616. 599 ECU Projekt nr. 93. 11. 61. 063 : Beslutning C(93) 3979/4 af 16. 12. 1993 Etablering af en rørledning til fremføring afvand fra reservoiret ved Picadas til reservoiret ved Valdemayor med henblik på at sikre vandforsyningen til Madrid. Projektet tager sigte på at sikre vandforsyningen for indbyggerne i Madrid og tilvejebringe en leverance på 100 mio. m vand om året gennem en 32,5 km lang rørledning. Bevilget støtte: 44. 096. 571 ECU J2_ KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 83 Projekt nr. 93. 11. 61. 064-068. 076 : Beslutning C(93) 3979/5 af 16. 12. 1993 Forbedring af forvaltningen afvandressourcerne i fire selvstyrende samfund. Arbejder, der tager sigte på at øge kapaciteten ved vandforsyningssystemet i de selvstyrende samfund "Madrid, Andalusien, Kastillien og Navarra". Følgende arbejder er blevet udført: nedlægning af rør, tilslutninger til vandreservoirer, boringer og bygning af et rensningsanlæg for drikkevand. Bevilget støtte: 26. 233. 568 ECU Projekt nr. 93. 11. 61. 071. 074 : Beslutning C(94) 3284 af 30. 11. 1994. Etablering af rørledninger fra Miraflores til Sevilla og beskyttelse af afsnit af Nalôn-floden i Asturien. a) Rørledningsarbejder på en strækning på 3. 295 m fra Miraflores-floden og forbedring af 300 m flodseng i form af stenpakninger ved kilden. b) Uddybning af flodsengen i Nalon-floden og sikring af bredderne ved hjælp af et dige af store sten og betonmure. c) Ændring af 562 m vej og etablering af en gangbro. Bevilget støtte: 2. 119. 550 ECU Projekt nr. 93. 11. 61. 079-080 : Beslutning C(93) 3979/6 af 16. 12. 1993. Vandforsyning i Sevilla. Projektet tager sigte på at øge vandressourcerne for vandforsyningen i Sevilla ved at tilslutte Viar til vandforsyningssystemet og ved at forbinde sidstnævnte til tilslutningssystemet til Pintado-reservoiret ved hjælp af pumpestationer og rørledninger. Bevilget støtte: 15. 433. 800 ECU Projekt nr. 95. 11. 61. 043-7 bis : Beslutning C(96) 586 af 4. 03. 1996. Etablering af et center for avanceret genanvendelse i Baskerlandet. Centret består af tre enheder til håndtering af spildolie, opløsningsmidler og borevæsker samt et laboratorium til analyse af spildolien fra det selvstyrende samfund i Baskerlandet. Bevilget tøtte: 3. 716. 048 ECU ^83_ KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 84 Undersøgelser 94. 11. 61. 007: Beslutning C(94) 2127 af 27. 07. 1994 Feasibility-undersøgelse vedrørende teknisk bistand til udarbejdelsen af overordnede rammer for projektgrupper vedrørende kystområder og vandløb. Bevilget støtte: 39. 658 ECU 94. 11. 61. 008: Beslutning C(94) 2686/Endelig af 13. 10. 1994 En gruppe af feasibility-undersøgelser vedrørende teknisk bistand til evaluering og cost/benefit-analyse af støttede miljøprojekter. Bevilget støtte: 363. 497 ECU 94. 11. 61. 009: Beslutning C(94) 2678/Endelig af 13. 10. 1994 Feasibility-undersøgelse vedrørende teknisk bistand med henblik på en makroøkonomisk evaluering af projekter, som har modtaget støtte fra Samhørighedsfonden. Udbetalt støtte: 30. 000 ECU 0 TRANSPORT Projekt nr. 93/11/65/001: Beslutning C(93) 2799/1 of 6. 10. 93 Madrid-Valencia-motorvejen (1. fase) Tekniske feasibility-undersøgelser og projekteringer vedrørende en højkapacitets-motorvej, som forbinder Valencia med Levante-motorvejen og dermed med Madrid. Udbetalt støtte: 4. 960. 494 ECU Projekt nr. 93/11/65/002: Beslutning C(93) 2799/2 af 6. 10. 93 Rias Bajas-motorvejen (1. fase) Tekniske feasibility-undersøgelser og projekteringer vedrørende en højkapacitets-motorvej, der forbinder Galicien og Nordportugal med det transeuropæiske net. Udbetalt støtte: 19. 920. 769 ECU -_3â. z KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 85 Projekt nr. 93/11/65/003: Beslutning C(93) 2799/3 af 6. 10. 93 Bailén-Granada-motorvejen (1. fase) Tekniske feasibility-undersøgelser og projekteringer vedrørende bygningen af en motorvej mellem Bailén og Granada, som forbedrer forbindelsen mellem Østandalusien og Madrid- Sevilla-korridoren. Udbetalt støtte: 6. 731. 372 ECU Projekt nr. 93/11/65/006: Beslutning C(93) 3746 of 13. 12. 93 N340 Adra-omfartsvejen En fordobling af kørebanen på en 10,02 km lang strækning af Adra-omfartsvejen, der ligger på N340-hovedvejen mellem Malaga og Almeria. Udbetalt støtte: 11. 086. 953 ECU Projekt nr. 93/11/65/011: Beslutning C(93) 2378/2 af 2. 9. 93 M40 Madrid-ringvejen - Nordlige tilkørselsvej, afsnit 3 Nyt afsnit på 7. 715 m af M40 Madrid-ringvejen, herunder opførelse af 49 bygningskonstruktioner og 8 viadukter. Udbetalt støtte: 63. 045. 000 ECU Projekt nr. 93/11/65/012: Beslutning C(93) 3258/1 af 15. 11. 93 Valladolid-ringvejen-øst Bygning af et nyt afsnit på ca. 7 km af Valladolid-ringvejen mellem den nordlige ringvej og N601-hovedvejen mellem Valladolid og Toledo. Udbetalt støtte: 22. 041. 228 ECU Projekt nr. 93/11/65/013: Beslutning C(93) 3258/2 af 15. 11. 93 Tilkørselsvej til Santiago de Compostela Ny motortrafikvej på ca. 1,9 km, der skal aflaste Santiago for gennemkørselstrafikken fra Nordgalicien og Orense-provinsen. 3L KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 86 Udbetalt støtte: 6. 165. 706 ECU Projekt nr. 93/11/65/014: Beslutning C(94) 1179 af 17. 5. 94 Lardero-omfartsvejen Bygning af Lardero-omfartsvejen med en længde på ca. 4,62 km på N119-hovedvejen fra Medinaceli til Pamplona og San Sebastian. Udbetalt støtte: 6. 842. 028 ECU Projekt nr. 93/11/65/018: Beslutning C(93) 2799/5 af 6. 10. 93 Trinidad-Montgat-motorvejen * Projektet, der består i bygningen af et afsnit på 4,4 km mellem Comeria og Montgat, udgør en del af den anden Barcelona-ringvej og udgør en udbygning af andet afsnit af Barcelona- Montgat-motorvejen. Udbetalt støtte: 31. 605. 733 ECU Projekt nr. 93/11/65/020: Beslutning C(93) 2244/3 af 29. 7. 93 Højhastighedstogstrækningen Madrid-Sevilla: Majarabique-udfletningen En sporviddeomskifter ved Majarabique (Sevilla), herunder forbindelsesstrækninger til linjerne til Huelva og Cådiz, således at det er muligt for rullende material, der anvender den internationale sporvidde, at skifte over til Renfe-sporvidden og at fortsætte til disse byer. Udbetalt støtte: 3. 152. 353 ECU Projekt nr. 93/11/65/022: Beslutning C(93) 2244/5 af 29. 7. 93 Højhastighedstogstrækningen Madrid-Barcelona (1. fase) Tekniske undersøgelser vedrørende afsnittene Zaragoza-Lérida og Calatayud-Ricla på den foreslåede højhastighedstogstrækning mellem Madrid og Barcelona. Udbetalt støtte: 7. 696. 017 ECU Projekt nr. 93/11/65/023: Beslutning C(93) 3258/4 af 15. 11. 93 Udvidelse af N632 til dobbelt bredde på et afsnit mellem Las Duenas og Novellana. - 8 6- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 87 Bygning af et afsnit på 6. 389 m med henblik på at tilvejebringe et alternativ til N632 mellem kilometerpunkterne 124,7 og 133,6. Udbetalt støtte 16. 531. 743 ECU Projekt nr. 93/11/65/025: Beslutning C(93) 3592/2 Valencia-Tarragona-banestrækningen En udvidelse af det eksisterende banelegeme med henblik på at bygge et ekstra spor og hæve den dimensionsgivende hastighed til 200/220 km/t på en. 37 km lang strækning mellem Alcanar og Camarles. Udbetalt støtte: 24. 387. 730 ECU Projekt nr. 93/11/65/031: Beslutning C(93) 3592/4 af 10. 12. 93 Hierro-lufthavnen Bygning af en ny vejforbindelse, der giver adgang til flyplatformen og bilparkeringspladsen ved Hierro-lufthavnen (De Kanariske Øer). Udbetalt støtte: 363. 796 ECU Projekt nr. 93/11/65/032: Beslutning C(93) 3592/5 af 10. 12. 93 Tenerife lufthavn nord Reparationer på overfladebelægningen ved enden af bane 12 og 20 samt på start- /landingsbanen og holdepladserne i Tenerife lufthavn nord (De Kanariske Øer). Udbetalt støtte: 323. 977 ECU Projekt nr. 93/11/65/033-034: Beslutning C(93) 3592/6 af 10. 12. 93 Palma de Mallorca lufthavn Udvidelse af flyplatformen og bygning af en viadukt under taxibanen med henblik på at sikre adgangen til industriområdet. Udbetalt støtte: 4. 300. 489 ECU Projekt nr. 93/11/65/009: Beslutning C(93)3680 af 14. 12. 93 Madrid-Valencia-motorvejen-Requena-Chiva =J7_ KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 88 Ombygning af CNl 11 til motorvej mellem Requena og Chiva over en samlet strækning på 29,3 km. Udbetalt støtte: 83. 783. 968 ECU Projekt nr. 93/11/65/017: Beslutning C(93) 2770 af 8. 10. 93 M40 Madrid-ringvejen-nordlige tilkørselsvej, afsnit 2 Nyt afsnit af den nordlige sløjfe af M40 Madrid-ringvejen på en strækning af 7,1 km mellem NVI og Via Borde de Hortaleza. Udbetalt støtte:. * 79. 169. 761 ECU Projekt nr. 94/11/65/011: Beslutning C(94) 3757/8 af 21. 12. 94 Hovedvej N632, Novellana-Cadavedo Bygning af et alternativ til N632-hovedvejen på en strækning af 12,8 km mellem Novellana og Cadavedo. lidbetalt støtte: 28. 343. 275 ECU Projekt nr. 94/11/65/004: Beslutning C(94) 3757/3 af 21. 12. 94 Lérida-omfartsvejen Bygning af Lérida-omfartsvejen på NI 1 fra Madrid til Frankrig via Barcelona. Udbetalt støtte: 80. 341. 241 ECU Projekt nr. 95/11/65/009: Beslutning C(95) 3647 af 12. 1. 96 Motorvejsforbindelsen Guipuzcoa-Navarra Bygning af en ny motorvej A15, der forbinder Guipuzcoa med Navarra, herunder arbejder i forbindelse med afsnit II a) og II b) og udstyr til tunneler på afsnittet i Guipuzcoa (San Lorenzo og Belabieta). Udbetalt støtte: • PORTUGAL 0 MILJØ 8. 452. 365 ECU -88 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 89 Projekt nr. 93/10/61/001: Beslutning C(93) 3287/4 af 22. 1 1. 93 Beslutning C(96) 339 af 9. 02. 96 Vandforsyningssystemet i Lissabon. Udvidelse af vandforsyningssystemet i Lissabon med 15 km for at tage højde for byens udvidelse. Udskiftning og istandsættelse af rørledninger, forgreninger og afsnit over en afstand på 50 km. Bevilget støtte: Udbetalt støtte: 7. 817. 600 ECU 7. 817. 600 ECU Projekt nr. 93/10/61/011: Beslutning C(93) 3287/5 af 22. 11. 93 Istandsættelse af tilkørselsvejen til Vila Franca de Xira-lufthavnen. Projektet omfatter en række arbejder, såsom renoveringen af overføringen over Trancâo, stabilisering af skråningerne ved Bom Retiro, Sâo Joâo dos Montes og Bairro da Mata og renovering af tilkørselsvejen i området ved Alhandra-tunnelen, som vil ske på forskellige punkter på tilkørselsvejen til Vila Franca de Xira-lufthavnen. Bevilget støtte: Udbetalt støtte: 1. 029. 350 ECU 933. 257 ECU Projekt nr. 93/10/61/012: Beslutning C(93) 3287/6 af 22. 11. 93 Udvidelsen af kapaciteten for tilkørselsvejen til Castelo de Bode Projektet omfatter den første fase af udvidelsen af kapaciteten for et afsnit på tilkørselsvejen til Castelo de Bode; udvidelsen består i at fordoble bredden på tre forskellige strækninger over en længde af 9,2 km. Denne første fase omfatter også udarbejdelsen af de undersøgelser og tekniske projekter, der er nødvendige for at gennemføre hele projektet. Bevilget støtte: Udbetalt støtte: 10. 471. 151 ECU 9. 663. 772 ECU Projekt nr. 93/10/61/017: Beslutning C(93) 3347/4 af 7. 12. 93 System behandlingen af de bud, der blev afgivet i forbindelse med udbudsforretningen. til håndtering af fast affald fra Grand Porto: en undersøgelse vedrørende Projektet vedrørende opførelsen af anlægget til behandling af fast affald fra Grand Porto har været genstand for en international udbudsforretning, og den pågældende undersøgelse er en indledende etape i proceduren for udvælgelse af kontrahenten. _89_ KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 90 Bevilget støtte: Udbetalt støtte: 272. 000 ECU 234. 709 ECU 0 TRANSPORT Projekt nr. 93/10/65/003: IP3 Figueira da Foz-Santa Eulålia Beslutning C(93) 2931/1 af 21. 10. 93 Beslutning C(95) 2918 af 24. 11. 95 Bygning af et vejafsnit på 12,3 km, der udgør en del af hovedvej 3 (IP3). Afsnittet omfatter 11 bygningsværker (1 viadukt, 5 overføringer og 5 underføringer). Bevilget støtte: Udbetalt støtte: 3. 127. 400 ECU 12. 282. 965 ECU Projekt nr. 93/10/65/004: IP6 AIcanena-Atalaia Beslutning C(93) 2931/2 af 21. 10. 93 Beslutning C(95) 2918 af 24. 11. 95 Bygning af et vejafsnit på 17,5 km, der udgør en del af hovedvej 6 (IP6). Afsnittet omfatter 31 bygningsværker (2 broer, 1 viadukt, 25 overføringer og 3 underføringer). Bevilget støtte: Udbetalt støtte: 23. 821. 250 ECU 23. 821. 250 ECU Projekt nr. 93/10/65/005: Beslutning C(93) 3287/1 af 22. 11. 93 A2 Palmela-Marateca Bygning af et motorvejsafsnit på 19,3 km, som udgør en del af motorvej A2 - Lissabon/Algarve. Afsnittet omfatter 34 bygningsværket (1 viadukt, 14 overføringer og 14 underføringer). Bevilget støtte: Udbetalt støtte: 13. 217. 500 ECU 12. 217. 500 ECU Projekt nr. 93/10/65/008: Beslutning C(93) 2245/5 af 29. 07. 93 Beslutning C(94) 3726/1 af 21. 12. 94 Beslutning C(95) 2918 af 24. 11. 95 Al Alverca-Vila Franca de Xira 90 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 91 Udvidelse af et afsnit på 9,1 km af nord-motorvejen mellem Alverez og Vila Franca de Xira (fra 2x2 spor til 2x3 spor). Bevilget støtte: Udbetalt støtte: 32. 327. 800 ECU " 32. 327. 800 ECU Projekt nr. 93/10/65/009: Beslutning C(93) 2245/6 af 29. 07. 93 Beslutning C(94) 3726/1 af 21. 12. 94 Beslutning C(95) 2918 af 24. 11. 95 Al Vila Franca de Xira-Carregado Udvidelse af et afsnit på 6,2 km af nord-motorvejen mellem entre Vila Franca de Xira og Corregado (fra 2x2 spor til 2x3 spor). Bevilget støtte: Udbetalt støtte: 6. 296. 800 ECU 6. 296. 800 ECU Projekt nr. 93/10/65/012: Beslutning C(93) 3813 af 16. 12. 93 Forbindelsesvej fra Sines-havnens østlige zone til terminalerne i den vestlige zone. Bygning af forbindelsesvejen mellem terminalerne i havnens østlige zone på den ene side og det nationale vejsystem og terminalerne i havnens vestlige zone på den anden side, herunder de tilhørende havearkitektoniske arbejder. Bevilget støtte: Udbetalt støtte: 1. 998. 096 ECU 1. 998. 096 ECU Projekt nr. 93/10/65/024: Beslutning C(93) 3287/3 af 22. 11. 93 Beslutning C(94) 3073/2 af 18. 11. 94 System til forebyggelse af ulykker med farlige materialer- Sines Modernisering og etablering af systemer og udstyr til overvågning af aktiviteter i havnen i Sines, der indebærer håndtering af farlige materialer, herunder forebyggelse af ulykker. Bevilget støtte: Udbetalt støtte: 2. 095. 672 ECU 2. 095. 672 ECU Projekt nr. 93/10/65/026: Beslutning C(94) 952/2 af 28. 04. 94 Beslutning C(95) 2918 af 24. 11. 95 Forlængelse af togstrækningen til hovedlasteterrninalen i havnen i Sines. 91 - KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 92 Forlængelse af togstrækningen fra den multimodale terminal til hovedlasteterminalen; etablering af infrastrukturer for sidstnævnte, herunder en rangerbanegård og et overdækket lager samt indkøb af vertikalt og horisontalt godsbehandlingsudstyr. Bevilget støtte: Udbetalt støtte: 3. 169. 227 ECU 3. 169. 227 ECU Projekt nr. 93/10/65/030: Beslutning C(94) 952/3 af 28. 04. 94 Beslutning C(95) 2918 af 24. 11. 95 Undersøgelser og projekter vedrørende udvidelsen af kombinationsterminalen i havnen i Sines. Økonomisk og finansiel vurdering og tekniske projekter vedrørende udvidelsen af kombinationsterminalen i havnen i Sines, som består i at forlænge kajen med henblik på at etablere en ekstra anløbsplads. Bevilget støtte: Udbetalt støtte: 152. 639 ECU 152. 639 ECU Projekt nr. 94/10/65/003: Beslutning C(94) 2128/1 af 27. 07. 94 Undersøgelse af indvirkningen på miljøet af bygningen af en indre (CRIL) og ydre ringvej (CREL) i Lissabon. Undersøgelse med henblik på at indvirkning på miljøet. identificere og vurdere infrastrukturernes positive Bevilget støtte: Udbetalt støtte: 53. 890 ECU 53. 890 ECU • GRÆKENLAND 0 MILJØ Projekt nr. 93. 09. 61. 012: 93. 09. 61. 013: 93. 09. 61. 014: Beslutning C(94) 3674 af 20. 12. 94 - Jordbundsbeskyttelse - Skovrejsning - Beskyttelse af skovene - forebyggelse af skovbrande Følgende arbejder er blevet gennemført: a) skovtekniske arbejder med henblik på at beskytte jordbunden i bjerge mod erosion b) tilplantning, etablering af brandbælter, bygning af vandtanke og pumpestationer -92 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 93 c) forebyggelse af skovbrande (veje, brandbæltcr, brandhaner, observationsposter, leverancer og udstyr, vandtanke) SF-støtte (85%) 12. 081. 631 ECU Projekt nr. 93. 09. 61. 019: Beslutning C(96) 553 af 1. 3. 1996, som har ændret beslutning C(93)3512/2 Bortledning af byspildevand i Philis. Følgende arbejder er blevet gennemført: etablering af 630 m rørledning til bortledning af byspildevand og etablering af 19 brønde. SF-støtte (85%) 1. 408. 939 ECU Projekt nr. 93. 09. 61. 037 (A'fase); Bortledning af byspildevand i Xanthi Beslutning C(96) 553 af 1. 3. 1996, som har ændret beslutning C(93) 3512/2 SF-støtte (85%) 2. 794. 459 ECU Projekt nr. 94. 09. 61. 037-2 (B'faseï: Beslutning C(95) 3141/10 af 14. 12. 1995 Bortledning af byspildevand i Xanthi SF-støtte (85%) 1. 694. 352 ECU Det udførte arbejde bidrager til færdiggørelsen af systemet for bortledning af byspildevand i Xanthi. Projekt nr. 93. 09. 61. 055-1: Beslutning C(94) 672/3 af 12. 4. 1994 som ændret ved beslutning C(95) 1719 Biologisk rensningsanlæg i Veria. SF-stotte (80%) 5. 405. 904 ECU Det udførte arbejde bidrager til færdiggørelsen af opførelsen af det biologiske rensningsanlæg med en kapacitet på 70. 000 indbygger-ækvivalenter. Projekt nr. 94. 09. 61. 011: Beslutning (94) 3560/2/Endelig af 16. 12. 1994 Undersøgelse vedrørende forvaltningen af Evinos-afvandingsområdet og en hydrologisk undersøgelse af Evionos-karstik-systemet. Bevilget støtte: 93. 500 ECU -93- KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 94 0 TRANSPORT Projekt nr. 93. 09. 65. 002: Beslutning C(93) 3682 af 14. 12. 1993 Forbedring af banen -1 Athens lufthavn. Ændring af de geometriske data (i længden og i bredden) af banen - Forbedring af overfladebelægningen, der er gjort skridsikker, belægning med asfalt og forbedring af de elektroniske installationer. Bevilget støtte: 1. 038. 370 ECU • IRLAND 0 ENVIRONNEMENT Projekt nr. 93. 07. 61. 042: Ændret beslutning C(95) 3008/Endelig/l af 6. 12. 95 Industriens bidrag til rensning af spildevand. Projektet bestod i en undersøgelse, de irske myndigheder havde anmodet om med henblik på at udvikle en metode, hvorved industrisektoren kunne yde økonomiske bidrag til rensningen af spildevand. SF-bidrag: 24. 029 ECU 0 TRANSPORT Projekt nr. 93. 07. 65. 001 : N4 Longford-omfartsvejen Ændret beslutning C(95) 1874/Endelig/3 af 25. 7. 1995 Projektet tager sigte på at bygge en 5,4 km lang omfartsvej (vej med et enkelt spor i hver retning) ved Longford med henblik på at fjerne især den tunge erhvervstrafik fra byen, mindske forureningen og støjen og forbedre det æstetiske helhedsindtryk. SF-bidrag: 7. 803. 850 ECU Projekt nr. 93. 07. 65. 002: Killarney-udfletningen Ændret beslutning C(95) 2978/Endelig/5 af 4. 12. 1995 M. KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 95 Etablering af Killarncy-udfletningen vil (sammen med andre forbedringer på NI I) gavne den økonomiske udvikling, idet forbindelsen Dublin-Rosslare vil blive forbedret, og det vil endvidere øge trafiksikkerheden på strækningen. SF-bidrag: 4. 684. 350 ECU Projekt nr. 93. 07. 65. 006: Ændret beslutning C(95) 2978/5 af 4. 12. 1995 Forbedring af vejnettet Det er en gruppe på 12 beslægtede projekter, alle på TEN-veje, som tager sigte på at forbedre kørebanen gennem ny vejbelægning, en forbedring af den eksisterende dræning, en udvidelse af kørebanen og en forbedring af sikkerhedsforanstaltningerne. SF-bidrag: 31. 332. 700 ECU Projekt nr. 93. 07. 65. 008: Ændret beslutning C(95) 3008/Endelig/6 af 6. 12. 1995 NI Balbriggan-omfartsvejen Projektet går ud på at bygge en 11,5 km lang dobbelt tosporet motorvej, der skal fungere som omfartsvej. Dette vil nedsætte køretiden og vil forbedre forbindelsen mellem Dublin og Belfast; det vil endvidere forbedre adgangen til de lokale områder, hvilket vil gøre det mere attraktivt for erhvervslivet at investere i disse. SF-bidrag: 2. 706. 400 ECU Projekt nr. 93. 07. 65. 009: NI Dunleer/Dundalk-vejen Ændret beslutning C(95) 3008/Endelig/6 af 6. 12. 1995 Projektet går ud på at bygge en 15,6 km lang dobbelt tosporet motorvej fra Dunleer- omfartsvejen til syd for Dundalk. Dette vil nedsætte køretiden og vil forbedre forbindelsen mellem Dublin og Belfast; det vil endvidere forbedre adgangen til de lokale områder, hvilket vil gøre det mere attraktivt for erhvervslivet at investere i disse. SF-bidrag: 3. 081. 250 ECU Projekt nr. 93. 07. 65. 010: N8-bro over floden Lee Ændret beslutning C(95) 3250/Endelig/l af 18. 12. 1995 _95_ KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 96 Bygningen af en ny bro over floden vil bevirke en kraftig reduktion i trafikophobningen i bymidten, vil lette trafikken og presset på byen og dermed forbedre miljøet. SF-bidrag: 6. 094. 500 ECU Projekt nr. 93. 07. 65. 022: Ændret beslutning C(95) 3008/Endelig/7 af 6. 12. 1995 Forbedring af banestrækningen Dublin - Galway Projektet tager sigte på en forbedring af basisinfrastrukturen på banestrækningen Dublin - Galway med henblik på at tilvejebringe en mere sikker og mere effektiv passager- og godsservice og forbedre jernbanens konkurrenceevne i forhold til vejtransport. SF-bidrag: 1. 694. 370 ECU Projekt nr. 94. 07. 65. 001: Ændret beslutning C(96) 2113/Endelig/l4 af 29. 7. 1996 Uddybning af Waterford havn Uddybningen af havnen med henblik på at etablere en minimumsdybde på 6 m og bygningen af et drejebassin vil forbedre adgangen til Belview havn, mindske forsinkelser som følge af tidevandet, gøre det muligt for større skibe at anvende havnen og forbedre sikkerheden. SF-bidrag: 1. 330. 250 ECU Projekt nr. 94. 07. 65. 011: Ændret beslutning C(95)1874/Endelig/3 af 25. 7. 1995 Programmet til forbedring af de større vejforbindelser 1994 Programmet omfatter syv beslægtede projekter til forbedring af de større vejforbindelser. Det tager sigte på at forbedre vejbanerne gennem ny belægning, at forbedre den eksisterende dræning og at udvide kørebanen. SF-bidrag: 11. 416. 350 ECU 96. KAPITEL 3 - Konvergens og betinget støtte 97 KAPITEL 3 KONVERGENS OG BETINGET STØTTE 3. 1 GENERELT til traktatens procedure Støtte fra Samhørighedsfonden er betinget af, at medlemsstaterne opfylder visse kriterier i relation Ifølge fondsforordningens artikel 6, stk. 3, kan suspensionen af finansieringen først få virkning to år efter ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union, dvs. den I. november 1995. Som nævnt i kapitel 1 var princippet vedrørende betinget støtte derfor gældende igennem hele 1996. Der gives i det følgende en beskrivelse af medlemsstaternes konvergensprogrammer. store underskud. forbindelse med for i De tal, der i dette kapitel betegnes som skøn, er dem, der figurerede i Kommissionens økonomiske prognose i efteråret 1996, selv om der også er taget højde for den efterfølgende udvikling af situationen. 3. 2 KONVERGENSPROGRAMMER 3. 2. 1 SPANIEN I 1996 var den spanske økonomiske politik stadig domineret af det reviderede konvergensprogram (1995-1997), der blev godkendt i juli 1994. Programmet skal hjælpe landet med at gennemføre en faktisk og nominel konvergens og i særdeleshed med at opfylde kriterierne for ØMU'ens tredje fase. Den økonomiske aktivitet udviste en klart positiv tendens allerede i begyndelsen af 1996, og situationen blev yderligere forbedret i det andet halvår. Det skønnes, at BNP blev øget med 2,1%» i 1996, hvilket dermed er højere end gennemsnittet i EU, som skønnedes at ligge på 1,6%. Spanien har endvidere for nylig fremvist gode resultater med hensyn til jobskabelse. Arbejdsløshedsprocenten faldt således fra 22,9% til 21,9%) fra første til tredje kvartal 1996, og dette fald ville have været endnu større, hvis ikke også den erhvervsaktive befolkning var vokset kraftigt. Regeringen gennemførte i 1996 en række nye strukturreformer. Foranstaltningerne omfatter et øget udbud af byggearealer i byerne, indførelse af fri konkurrence på telefonområdet, adgang for udenforstående til basistelekommunikationsnettet og iværksættelse af et omfattende privatiseringsprogram. Det forventes, at liberaliseringen inden for telekommunikationssektoren er fuldt gennemført i 1998. Disse foranstaltninger gør det muligt at anvende de permanente midler mere effektivt. Inflationsraten faldt markant i 1996; således faldt den i årlige gennemsnit fra 4,7% i 1995 til 3,6% i 1996 og fra 4,3% i december 1995 til 3,2% i december 1996. Rentesatserne faldt også 97 KAPITEL 3 - Konvergens og betinget støtte 98 markant i 1996. Renten på offentlige papirer med en løbetid på ti år faldt fra 9,9% i december 1995 til 6,9% ved udgangen af 1996, og rentemarginalen i forhold til de tyske obligationer faldt til et historisk lavt niveau (omkring 100 basispoint) ved udgangen af 1996 i forhold til 350 basispoint ved årets begyndelse. Underskuddet for alle de offentlige forvaltninger androg i 1995 6,6% af BNP i forhold til en målsætning på 5,9% i det reviderede konvergensprogram som følge af en række udgifter, man ikke tidligere havde været ude for. Inden for rammerne af Samhørighedsfondens procedure forpligtede de spanske myndigheder sig derfor højtideligt til strengt at overholde målsætningen for underskuddets størrelse til konvergensprogrammet for 1996. Ifølge de foreliggende oplysninger er målsætningen om et underskud på 4,4% af BNP i 1996 blevet opfyldt. Dertil kommer, at målsætningen i henhold til finansloven for 1997 er at bringe det offentlige i overensstemmelse med konvergensprogrammet. underskud ned på 3% af BNP i henhold i 1997 Siden 1994 betragter Rådet Spanien som et land med et uforholdsmæssigt stort underskud, jf. traktatens artikel 104 C, stk. 6. I overensstemmelse med bestemmelserne i denne artikel har Rådet hvert år rettet henstillinger til Spanien om at bringe denne situation til ophør. 3. 2. 2 PORTUGAL Det portugisiske reviderede konvergensprogram, der dækker 1994-1997-perioden, blev godkendt af de nationale myndigheder i november 1995. Det sigter mod at sikre Portugals fulde deltagelse i ØMU'ens tredje fase, især gennem en mindskelse af både den fiskale ubalance og inflationsforskellen i forhold til de EU-lande, der udviser de bedste resultater på disse områder. En anden målsætning er den gradvise tilnærmelse af den portugisiske indkomst pr. indbygger til det europæiske gennemsnit. Efter den voldsomme recession i 1993, kom der igen gang i den portugisiske økonomi i midten af 1994. Men som følge af en fortsat svaghed i den private interne efterspørgsel voksede BNP først i 1996 hurtigere end i EU som helhed, dog stadig med en beskeden sats på 2,5%. Trods det træge konjunkturopsving opfyldte Portugal i 1996 målsætningerne i det reviderede konvergensprogram, og målsætningen for nedbringelsen af det generelle offentlige underskud blev endda mere end opfyldt. De portugisiske offentlige finanser har undergået en markant og vedvarende forbedring siden 1993. Især takket være en langt mere effektiv skatteinddrivelse og et fald i de interne rentesatser er det offentlige underskud faldet fra 6,9% af BNP i 1993 til 5,1% i 1995 og 4,0% i 1996. Hvad angår den offentlige gæld, blev væksten i gælden/BNP kraftigt bremset i 1994 og i 1995, og udviste en faldende tendens i 1996, hvor den androg ca. 71%. Den gunstige udvikling skyldtes ikke kun det faldende primære underskud, men også faldet i rentesatserne for den offentlige gæld. Portugal forbliver dog stadig et land, hvis offentlige underskud betragtes som uforholdsmæssigt stort, jf. traktatens artikel 104 C. En restriktiv kurs i både den monetære politik og valutapolitikken sammenholdt med den svage interne efterspørgsel var medvirkende til et markant fald i inflationen fra 6,8% i 1993 til 4,2% i 1995 og 3,1%) i 1996. Den positive udvikling i inflationen kombineret med fortsat voksende tillid til den førte politik fremkaldte et vedvarende fald i rentesatserne og frem for alt en -98- KAPITEL 3 - Konvergens og betinget støtte 99 mindskelse af er indsnævringen af det langsigtede rentespænd i forhold til D-marken, som ved udgangen af 1996 androg 1 procentpoint. for de øvrige EU-lande. Speciel! renteforskellen over interessant 3. 2. 3 GRÆKENLAND Grækenlands reviderede konvergensprogram blev gennemgået af Rådet (Økofin) den 19. september 1994. Programmets hovedmålsætning er at forberede Grækenlands fulde deltagelse i ØMU'ens tredje fase i 1999. I henhold til programmet skal dette mål nås gennem en indsats i forhold til alle de svage led i økonomien: inflationen, en fiskal ubalance og en svag vækstrate. har Tilpasningsstrategien nedbringe budgetunderskuddet, mindske restriktiv monetær politik og valutakurspolitik og støtte den økonomiske vækst bl. a. ved en hensigtsmæssig anvendelse af strukturfondene. i foranstaltninger, inflationen gennem formål består der en til at I forhold til konvergensprogrammets målsætninger har udviklingen siden 1994 været blandet. På den ene side har den mindskede inflationsrate forpurret programmets målsætning; på den anden side har de gode resultater med hensyn til en mindskelse af uligevægten på budgettet være i overensstemmelse med programmets målsætninger. Nedbringelsen af underskuddet og mindskelsen af inflationen og af rentesatserne har skabt forudsætningerne for økonomisk vækst. Væksten har siden 1995 været stærkere end forudset i konvergensprogrammet, idet den steg til 2% i 1995 og skønes at ville stige til 2,4% i 1996. De faktorer, der har bidraget hertil, har været en stigning i investeringerne fulgt af en vækst i det private forbrug og i eksporten. Et stigende privat forbrug har været delvis forbundet med en positiv vækst i realindkomsten, en faldende realrentesats og en mindre usikkerhed med hensyn til skatteprovenuet. i forbindelse med en stor Den øgede vækst har sammen med en hurtig likviditetsvækst nettokapitaltilstrømning hindret inflationen i konvergensprogrammet. I 1995 lå forbrugerprisinflationen på et gennemsnit af 9,3% og i 1996 af 8,5%. Medens den importerede inflation er reduceret til en ubetydelighed - hvilket er et resultat af den vellykkede valutakurspolitik, der er blevet ført - har inflationen i de beskyttede økonomiske sektorer gennemgående været høj. i at falde til det niveau, som var forudset at på udvide henblik skattegrundlaget I treårsperioden 1994-1996 er konvergensprogrammets budgetmålsætninger blevet opfyldt. og modernisere Foranstaltningerne med skatteforvaltningen har bidraget hertil. I 1995 afslørede tiltag med henblik på at forbedre gennemsigtigheden overskud i det sociale sikringssystem, som der ikke kunne gøres rede for, hvilket medførte et fald i det generelle offentlige underskud til 9,1%) af BNP, hvilket er 1. 6 point under konvergensprogrammets målsætning. I 1996 svarede det generelle offentlige underskud, som skønsmæssigt androg 7,6% af BNP, til konvergensprogrammets målsætning. Til grund for denne udvikling lå imidlertid det forhold, at det offentlige underskud blev 1 procentpoint højere end forudset i forhold til BNP som følge af indtægtsfald og overskridelser på udgiftssiden, som kun blev delvis opvejet af et fald i kapitaludgifterne. Nøgletallet for den offentlige gæld faldt med 1. 2 point til I 10,6% af BNP i 1996; konvergensprogrammet havde ikke forudset nogen ændringer i 1996 i forhold til 1995. 99 KAPITEL 3 - Konvergens og betinget støtte 100 Det blev konstateret, at Grækenland havde et uforholdsmæssigt stort underskud i 1994, jf. traktatens artikel 104 C, stk. 6. Siden da har Rådet hvert år rettet en henstilling til Grækenland om at bringe denne situation til ophør. 3. 2. 4 IRLAND Det seneste program for Irland dækkede perioden 1994-1996 og blev gennemgået af Rådet (Økofin) den 19. september 1994. Programmet havde stort held med at fortsætte den stabilitetsorienterede strategi i de tidligere programmer. Der skal imidlertid nu forelægges et nyt program, selv om den seneste aftale mellem arbejdsmarkedets parter for perioden 1997- 2001 kunne danne basis for et sådant program. I henhold til programmet for 1994-1996 forventedes en forholdsvis beskeden årlig vækstrate for BNP på 4,0%. Det forventedes endvidere, at inflationen fortsat ville ligge på et forholdsvis beskedent niveau, nemlig ca. 2,5% om året, bl. a. hjulpet af den løntilbageholdenhed, der var blevet aftalt mellem arbejdsmarkedets parter. Skattepolitikken sigtede imod at holde budgetunderskuddet inden for 3% af BNP, hvilket var i overensstemmelse med en planlagt nedbringelse af nøgletallet for gælden på 3-4 procentpoint årligt. De økonomiske resultater i 1996 lå pænt inden for de rammer, der var udstukket i konvergensprogrammet. Det skønnes at væksten i BNP har ligget på 7,8%, hvilket er noget højere end det forholdsvis bedskedne mål på 4,0%). Budgetmålsætningerne er også helt klart opfyldt. Den seneste tids markante vækst har haft en positiv effekt på de offentlige finanser, hvilket skønsmæssigt resulterede i et nettofald i lånoptagningen på 1% af BNP i 1996, medens nøgletallet for gælden skønnes at være faldet med 6. 5 procentpoint til 75,1% af BNP. Den årlige inflation androg i 1996 2,0%, hvilket betyder, at gennemsnittet for den treårige periode 1994-1996 lå inden for målsætningen på 2,5%, som blev opstillet i konvergensprogrammet. -100 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner KAPITEL 4 VURDERING AF DE VEDTAGNE PROJEKTER OG AKTIONER 4. 1 GENERELT 4. 1. 1 VURDERING AF PROJEKTERNE Ved bedømmelsen af de projekter, medlemsstaterne har forelagt, er der blevet lagt en særlig vægt på dokumenteringen af det forhold, at de mobiliserede ressourcer var proportionale med den forventede økonomiske gevinst. Denne ex ante-kontrol er blevet gennemført på basis af en cost/benefit-analyse foretaget af medlemsstaterne og forelagt for hvert enkelt projekt eller gruppe af projekter. Hvad angår visse miljøprojekter, har vanskeligheden ved at kvantificere den forventede gevinst ført til, at medlemsstaterne har anvendt andre metoder af en mere kvalitativ karakter. Kommissionen har på grundlag af de oplysninger, medlemsstaterne har meddelt, foretaget en vurdering af projekternes socioøkonomiske effekt, og har eventuelt ladet foretage supplerende analyser. På grundlag af disse analyser har Samhørighedsfonden i visse tilfælde anmodet medlemsstaterne om at ændre de pågældende projekter og har endog afslået at finansiere visse projekter. Således har fonden afslået at yde støtte til projekter i havnene i Alexandroupoli, Volos og Mykonos. Fit andet eksempel er projektet vedrørende dæmningen Enxoe i Portugal, som blev redimensioneret, inden det blev godkendt, idet man lod den del, der vedrørte anvendelsen afvandet til overrisling, i Grand Porto-syd blevet udgå; endvidere er projektet vedrørende vandforsyningen redimensioneret. Program for ex post-kontrol Samhørighedsfonden havde i 1996 virket i fire år, og de første projekter, som fonden har finansieret, blev fuldført; endvidere er en række projekter næsten fuldført, og for disse afventer man Kommissionens endelige rapporter og redegørelser. Fra nu af vil antallet af afsluttede projekter stige støt. Det ville derfor være passende, om Kommissionen udarbejdede et program for ex post-kontrol. Samhørighedsfonden har da også indledt drøftelser med henblik på udformningen af et eventuelt program for ex post-kontrol af de støttede projekter. Målsætningerne for en ex post-kontrol af projekterne er opstillet i fondsforordningens artikel 13, stk. 4, hvor det hedder, at Kommissionen og de støttemodtagende medlemsstater under projekternes gennemførelse og efter deres afslutning skal foretage en evaluering af projekterne ud fra følgende kriterier: 101 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 102 den måde, hvorpå projekterne er udført, den potentielle og faktiske virkning af gennemførelsen, om de oprindelige mål kan nås eller er blevet nået. Dertil kommer, at ex post-kontrollen også skal omfatte en vurdering af projekternes indvirkning på miljøet. 4. 1. 2 INDTÆGTSSKABENDE PROJEKTER Hvad angår indtægtsskabende projekter, bør Samhørighedsfondens støtte fastsættes under hensyntagen til indtægterne. Fremgangsmåden er den, at støtten afpasses, så den udgør 80/85% af den investeringsdel, der ikke vil være indtægtsskabende. Der er sket en sådan nedsættelse af støtten i alle tilfælde, hvor der kunne skabes utvivlsomme og væsentlige indtægter på grundlag af de investeringer, Samhørighedsfonden samfinansierer. Følgende projekter er eksempler på indtægtsskabende projekter: • I Spanien: Miljø Skovrejsning og erosionskontrol i Norte-flodens afstrømningsområde. Beslutning C(96)2788 af 10/10/96. Godkendt støtte: 2. 847. 306 ECU. Skovrejsning og erosionskontrol Beslutning C(96)595 af 7/3/96. Godkendt støtte 15. 352. 436 ECU. Skovrejsning og erosionskontrol i Duero-flodens afstrømningsområde. Beslutning C(96)617 af 7/3/96. Godkendt støtte 5. 113. 726 ECU i Ebro-flodens afstrømningsområde. af til det undersøgelse af En metode skovrejsningsprojekter er blevet udarbejdet i samarbejde med de spanske myndigheder og er blevet anvendt på projekter, for hvilke der blev indgivet ansøgning om støtte i 1996. Metoden tager højde for det indtægtsskabende potentiale ved særlige træsorter og for jordbundsforholdene, hvor træerne skal plantes. potentielle afkast • I Portugal: Miljø Transport Anlæg til forbrænding af fast affald LIPOR II Håndtering af fast kommunalt affald i Lissabon-nord VALORSUL Motorvej A3 Braga Oeste/Ponte de Lima • I Grækenland: Transport Irland: Ny international lufthavn i Athen (Spata) Banegård i Thriassio Pedio Banestrækning Athen-Korinth Havnen i Piræus, Ikonion kaj II Transport Forbedring af containerterminalen i havnen i Cork 102- KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 103 Udvidelse af havnekajen i Waterford 4. 2 T R A N S E U R O P Æ I S KE T R A N S P O R T N ET 4. 2. 1 OVERORDNET STRATEGI Inden for transportsektoren finansierer Samhørighedsfonden udelukkende projekter af fælles interesse, som er blevet uidentificeret inden for rammerne af de retningslinjer, som er omtalt i traktatens artikel 129 C. 1 1996 blev de multimodale retningslinjer for udviklingen af de transeuropæiske transportnet endelig vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet^. Disse retningslinjer danner således grundlag for udvælgelsen af de projekter, som kan modtage støtte fra fonden. Retningslinjerne angiver målsætningerne for TEN, identificerer nettene og opstiller de kriterier og specifikationer, som lægges til grund for identificeringen af projekter af fælles interesse. Samhørighedsfonden har en vigtig rolle at spille ved udviklingen af de transeuropæiske net i de fire samhørighedsfondslande på grund af fondens specifikke mål og de omfattende midler, den råder over; således bør ca. halvdelen af fondens budget på 16 mia. ECU i perioden 1993-1999 allokeres til transportprojekter. Ikke desto mindre står det klart, at omfanget af arbejdet med den fulde gennemførelse af TEN gør, at det er nødvendigt med en omhyggelig anvendelse af midlerne og med en koordinering med Fællesskabets øvrige finansielle instrumenter, hvis Fællesskabets støtte til TEN skal udnyttes så godt som muligt. Samhørighedsfonden har derfor haft et tæt samarbejde med de pågældende medlemsstater for at opstille prioriteringerne for indsatsen og koordinere sin støtte med støtten fra EIB, EFRU og TEN for at sikre, at midlerne anvendes så effektivt som muligt. Inden for det planlagte transportnet er hovedvægten normalt blevet lagt på de største vej-, jernbane- og søfartsforbindelser, som sikrer eller forbedrer hovedforbindelserne mellem samhørighedsfondslandene og de øvrige EU-lande. Andre støttede projekter tager sigte på at forbedre forbindelserne og handelen mellem randområder og hovedcentrene for økonomisk aktivitet i de pågældende lande og at forbedre sammenhængen i nettet tæt ved bycentrene. De mange omfarts- og ringveje omkring byer, som Samhørighedsfonden har finansieret, tjener to formål, nemlig at forbedre de forskellige dele af nettet og mindske de uheldige miljømæssige virkninger som følge af trafikken i byer og bycentre. Samhørighedsfonden har lagt særlig vægt på gennemførelsen af de højt prioriterede projekter, som blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Essen i december 1994 (jf. bilag III i Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet). Af de fjorten prioriterede territorium: projekter er de fem placeret helt eller delvis på samhørighedsfondslandenes Højhastighedstog syd; De græske motorveje (Pathe og Via Egnatia); Motorvej Lissabon- Vailadolid; Konventionel banestrækning Cork-Dublin-Belfast og Vejforbindelse Irland-Det Forenede Kongerige-Benelux. Det efterfølgende afsnit 4. 2. 3 indeholder yderligere detaljer vedrørende de fremskridt, der er gjort på området. 7 Beslutning 1692/96/EF af 23. juli 1996. 103- KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 104 For at opnå størst virkning af Samhørighedsfondens ressourcer, er der fastlagt tre hovedområder, hvor yderligere støtte menes at kunne give de bedste resultater. 0 finansiering af tekniske, økonomiske og finansielle feasibility-undersøgelser, der baner vejen for offentlige eller blandede projekter: sådanne undersøgelser er omkostningskrævende og risikable, da det er usikkert om projektet bliver til noget; således er støtte i form af tilskud et vigtigt element, fordi den bidrager til at mindske risikoen, 0 støtte til færdiggørelse af vigtige afsnit af transportkorridorer, som måske i sig selv er finansielt urentable, men som gør, at såddanne korridorer færdiggøres, og dermed sikrer eller opretholder deres generelle økonomiske eller finansielle levedygtighed: grænseoverskridende sektioner gennem tyndtbefolkede områder er typiske eksempler på en sådan støtte, 0 finansiering af afsnit af en rute, som fører til "fastlåst trafik", og som den private sektor derefter kan drage økonomisk fordel af: tilkørselsveje til broer eller tunneler, hvor der kan opkræves bompenge, er eksempler herpå. 4. 2. 2 UDBYGNING AF TRANSPORTNETTENE 11996 Samhørighedsfonden ydede i 1996 i alt 1. 222,1 mio. ECU i støtte til transportprojekter. Støtten omfatter forpligtelsesbevillinger til nye projekter eller til nye faser af eksisterende projekter samt supplerende bevillinger til projekter, som er blevet godkendt i tidligere år (nye årlige trancher eller ændringer af tidligere beslutninger). Det betyder, at den samlede støtte, Samhørighedsfonden og dens forløber, det midlertidige samhørighedsinstrument, har ydet siden 1993 til TEN-projekter på transportområdet, andrager 4. 219 mio. ECU, hvilket er et særdeles omfattende bidrag til den yderligere udvikling af TEN i de fire samhørighedsfondslande. Vej-/motorvejsprojekter tegnede sig fortsat for den største andel af støtten - 959,5 mio. ECU eller 78,4%) i 1996 - således som det fremgår af nedenstående tabel. Andelen ligger mellem 61,3% i Grækenland og 83,6% i Spanien. Jernbaneprojekterne tegnede sig for den næsthøjeste andel med en støtte på i alt 222 mio. ECU svarende til 18,1% af det samlede beløb. De øvrige transportformer tegnede sig for en lidt mindre del af støtten end i de tidligere år, selv om situationen varierer fra land til land afhængig af de særlige muligheder, som forligger. - 104 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 105 Forpligtelsesbevillinger til TEN-projekter efter transportsektor Sektor Forpligtelser 1993-95 Forpligtelser 1996 lait forpligtelser 1993-96 Mio. ECU 2. 124,7 619,1 114,6 115,5 21,1 2. 995,0 % af samlede beløb 70,9 20,7 3,8 3,9 0,7 Mio. ECU 959,5 222,0 23,0 15,6 4,0 % af samlede forpligtelse 78,4 1 8,1 1,9 1,3 0,3 Mio. ECU 3. 084,3 841,1 137,5 131,1 25,1 % af samlede forpligtelse 73,1 19,9 3,3 3,1 0,6 100,0 1. 224,1 100,0 4. 219,1 100,0 Veje Jernbaner Havne Lufthavne VTS* lait * VTS - styringssystemer for søtransport Forpligtelsesbevillinger til TEN-transportprojekter efter medlemsstat og sektor Medlems stat Transport sektor Forpligtelser 1993-95 Forpligtelser 1996 I alt forpligtelser 1993-96 Spanien Portugal Grækenl. Irland veje jernbaner havne lufthavne VTS* lait veje jernbaner havne lufthavne lait veje jernbaner havne lufthavne lait veje jernbaner havne lufthavne VTS* Mio. ECU 1. 218,7 402,4 0,0 73,2 21,1 % 71,0 23,5 0,0 4,3 1,2 Mio. ECU 567,4 111,0 0,0 0,0 0,0 1. 715,5 509,4 73,1 18,9 0,0 601,4 207,7 81,1 71. 0 39. 1 398,9 188,8 62. 5 24. 6 3,3 0,0 100,0 84,7 12,2 3,1 0,0 100,0 52,1 20,3 17,8 9,8 100,0 67,6 22,4 8,8 1,2 0,0 678,4 167,2 39,9 14,5 0,0 221,5 124,1 62,7 0,0 15,7 202,4 100,9 8. 4 8. 5 0,0 4,0 % 83,6 16,4 0,0 0,0 0,0 100,0 75,5 18,0 6,5 0,0 100,0 61,3 31,0 0,0 7,7 100,0 82,9 6,9 7,0 0,0 3,3 Mio. ECU 1. 786,1 513,4 0,0 73,2 21,1 2. 393,9 676,6 113,0 33,4 0,0 823,0 331,8 143,8 71,0 54,7 601,4 289,7 70,9 33,1 3,3 4,0 % 74,6 21,4 0,0 3,1 0,9 100,0 82,2 13,7 4,1 0,0 100,0 55,2 23,9 11,8 9,1 1 00,0 72,3 17,7 8,3 0,8 1,0 Total 279,2 100,0 121,8 100,0 401,0 100,0 * VTS : styringssystemer for søtransport Tal for perioden 1993-95 omfatter forpligtelser under de midlertidige finansielle samhørighedsinstrumenter -105 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 106 • Veje/motorveje Vej-/motorvejsprojekternes store andel i støtten er ikke overraskende, i betragtning af de forskelle, der stadig er mellem vejsystemerne i samhørighedsfondslandene og i de øvrige EU- lande, og den fortsatte stigning i vejtrafikken. Færdiggørelsen eller forbedringen af de større vej korridorer, som forbinder disse lande med EU-naboerne, og af forbindelserne mellem flaskehalse og randområderne og de centrale økonomiske centre samt trafikophobning omkring bycentre er landes og Fællesskabets indsats på området. fortsat hovedmålene for de enkelte fjernelsen af Vejprojekternes andel af støtten var særlig høj i Spanien i 1996 (83,6%), hvor dette især skyldes godkendelsen i løbet af året af to nye afsnit af Rias Bajas-motorvejen, som forbinder Galicien med det centrale spanske vejsystem og dermed med Frankrig og det øvrige EU, og som også forbedrer forbindelserne fra Nordportugal. Der blev også godkendt andre nye vejprojekter i 1996, og der blev ydet supplerende støtte til større vej korridorer, såsom den Zaragoza-Huesca-motorvejen, transcatalonske Bailén-Granada-motorvejen, Somport-tunnelen androg forpligtelsesbevillingerne til vejprojekter i Spanien 567,4 mio. ECU i 1996 eller knap 60% af de samlede bevillinger til samtlige vejprojekter i de fire lande. Sevilla-Granada-Almeria-motorvejen. hovedvej, og alt I Vejprojekternes andel var også stor i Irland (82,9% eller 100,9 mio. ECU), hvilket kan tilskrives godkendelsen af en række projekter, herunder nye afsnit af nord-syd-hovedvejen og Limerick, N25 en Dunkettle/Carrigtwohill, Kildare-omfartsvejen og Newmarket-on-Fergus-omfartsvejen). aflastningsveje omfartsveje omkring række byer (N7 og I Portugal var vejprojekternes andel lidt mindre end i tidligere år (75,5%). To af 1996- beslutningerne vedrører et nyt afsnit af CREL-ringvejen ved Lissabon og et nyt afsnit af A3, Braga-Ponte de Lima. Der blev endvidere i 1996 bevilget supplerende støtte til Tagus-broen. andel var den mindste I Grækenland, hvor vejprojekternes (61,3%), var hovedbegivenheden vedtagelsen ved årets slutning af ti beslutninger vedrørende to nye afsnit af Pathe-motorvejen (den større nord-syd-korridor), efter at man havde fundet en løsning på de langvarige problemer med de offentlige indkøb og projektstyringen. Der blev bevilget 124,1 mio. ECU i støtte til dette projekt over 1996-budgettet, hvilket gjorde muligt at gøre fremskridt med hensyn til færdiggørelsen af prioriterede afsnit. i 1996 • Jernbaner Der blev over 1996-budgettet bevilget 222 mio. ECU i støtte til jernbaneprojekter svarende til 18,1% af den samlede støtte. Af større projekter, som blev godkendt, kan nævnes forbedringen af den nordlige strækning i Portugal (en støtte på 104,9 mio. ECU, hvoraf de 33,1 mio. blev bevilget over 1996-budgettet med henblik på etableringen af et skinnesystem med fire spor på et af de travleste afsnit); fordoblingen af sporet på Thriassio Pedio-Elefsis-Korinth-linjen i Grækenland, (en støtte på 160 mio. ECU blev godkendt, hvoraf de 4 mio. blev bevilget over 1966-budgettet); og den nye DART-udvidelse i Dublin (en støtte på 16,9 mio. ECU blev godkendt). Der blev endvidere bevilget supplerende støtte til visse større projekter, der var blevet godkendt i tidligere år, herunder en forhøjelse af hastigheden til 200/220 km/t på Middelhavkorridoren i Spanien (81,7 mio. ECU), en generel modernisering af det konventionelle spanske jernbanenet 106- KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 107 (29,3 mio. ECU) og en fordobling af sporet på Evangelismos-Leptokarya-afsnittet på Grækenlands største nord-syd-banestrækning. • Søhavne og lufthavne Søhavne tegnede sig for en støtte på 23 mio. ECU i 1996 (1,9% af den samlede støtte til transportområdet), medens lufthavne tegnede sig for 15,6 mio. (1,3%). Hvad søhavne angår, lå de største projekter i Irland (uddybning af havnen i Waterford; adgang til Dublin havn, Tivoli-containerterminalen i Cork, Lo-Lo-term inalen i Dublin og udvidelsen af kajen i Belview) og i Portugal (reparation og forbedringer i havnene i Lissabon og Leixôes). Med hensyn til Portugal er et antal ansøgninger vedrørende udviklingen af havneinfrastrukturen fortsat under behandling. Det må også bemærkes, at der i 1996 blev bevilget støtte til indførelsen af et styrings- og i Irland samt Shannon- informationssystem flodmundingen. fire største havne for søtransport i de Hvad lufthaven angår, blev der i 1996 bevilget den årlige tranche til opførelsen af Athens nye lufthavn (Spata), som i 1995 havde fået bevilget i alt 250 mio. ECU fra Samhørighedsfonden. 4. 2. 3 DE PRIORITEREDE ESSEN-PROJEKTER De 14 højt prioriterede TEN-projekter, som blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Essen i december 1994, er blevet indføjet i de nyligt godkendte retningslinjer for udviklingen af de transeuropæiske transportnet (Bilag III). Af disse projekter er de 5 helt eller delvis beliggende i samhørighedsfondslandene. Samhørighedsfonden er således udmærket i stand til at stotte projekterne. Opgavens omfang investeringer, gennemførelsen af projekterne kræver: for de fem projekter alene andrager de samlede investeringer skønsmæssigt over 23 mia. ECU, hvoraf de 12 mia. ECU vil blive anvendt inden år 2000. illustreres på udmærket vis af de enorme Nedenfor projekternes aktuelle gennemførelsesgrad. følger en oversigt over Samhørighedsfondens bidrag til disse projekter og • Højhastighedstog syd 0 Madrid-Barcelona-Perpignan Samhørighedsfonden har finansieret tekniske feasibility-undersøgelser med i alt 8,02 mio. ECU på to afsnit af strækningen (Zaragoza-Lérida og Calatayud-Ricla). En ansøgning om støtte til bygning af de samme afsnit (351 mio. ECU) behandles i øjeblikket. 0 Madrid- Vitoria-Dax Der er ikke modtaget nogen ansøgning om støtte fra Samhørighedsfonden strækning. til denne -107 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 108 Højhastighedstog syd-projektet er genstand for drøftelser i en af undergrupperne af den højtstående Kinnnock-gruppe vedrørende finansiering gennem offentlige og private partnerskaber af prioriterede projekter inden for transeuropæiske transportnet (se 4. 2. 4). • Græske motorveje 0 Patras-Athen-Thessaloniki-Bulgarske grænse (Pathe) Bygningen af denne motorvej, som sikrer den større nord-sydgående vejkorridor i Grækenland, har stået på siden 1990. Samhørighedsfonden bevilgede støtte til en række afsnit af motorvejen i 1993 og 1994 (i alt 58,4 mio. ECU). Problemer i forbindelse med offentlige i 1995, men efter at disse problemer var blevet løst, blev 10 beslutninger vedrørende de vigtigste afsnit af denne motorvej vedtaget i slutningen af 1996 (samlet støtte: 124,1 mio. ECU). indkøb og projektstyringen forsinkede projektet 0 Via Egnatia (Igoumenilsa-Thessaloniki-Alexandroupolis-Tyrkiske grænse) 200 på det Arbejdet 1995. Samhørighedsfonden har i alt bevilget 76,4 mio. ECU i støtte til forskellige afsnit af dette projekt, hvoraf 40,7 mio. ECU blev bevilget i 1995. Samhørighedsfonden har i 1996 endnu ikke modtaget nogen yderligere ansøgning om støtte. Igoumenitsa-Panagia-afsnit startede lange km i • Motorvej Lissabon-Valladolid To afsnit af den portugisiske del af denne motorvej modtog fra Samhørighedsfonden på i alt 52,6 mio. ECU (Alcanena-Atalaia og Atalaia Abrantes). Imidlertid blev der ikke i 1996 modtaget nogen ansøgning, og der blev ikke bevilget yderligere støtte. i 1993/94 støtte i oktober 1994, Efter et seminar om dette projekt, som Samhørighedsfonden afholdt opfordrede Kommissionen de portugisiske og spanske myndigheder til at forelægge de foreløbige undersøgelser vedrørende de grænseoverskridende for Samhørighedsfonden med ansøgning om støtte. I juli 1996 modtog Samhørighedsfonden en ansøgning om støtte til udarbejdelsen af de tekniske feasibility-undersøgelser vedrørende det spanske afsnit Salamanca-Fuentes de Onoro (forventes godkendt i begyndelsen af 1997). afsnit af vejen De portugisiske myndigheder har foreslået at udvide omfanget af dette prioriterede projekt, idet der etableres en multimodal forbindelse med Spanien og det øvrige Europa. Kommissionen har hilst dette forslag velkomment og afholdte i oktober 1996 et seminar, hvor man nærmere skulle undersøge konsekvenserne af ændringerne. De foreslåede ændringer i det prioriterede projekt blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Dublin i december 1996. • Banestrækning Cork-Dublin-Belfast-Larne Der blev ikke ydet yderligere støtte til projektet i 1996, eftersom projektet i Irland forventes afsluttet i det første kvartal af 1997. Det prioriterede projekt er blevet udvidet, således at det også omfatter to vigtige tilslutninger til Londonderry og Limerick. 108- KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 109 • Vejforbindelse Irland-Det Forenede Kongerige-Benelux Der er lagt størst vægt på den del af projektet, som vedrører Irland, og der blev bevilget yderligere 30,2 mio. ECU til projektet over Samhørighedsfondens 1996-budget. Siden 1993 har Samhørighedsfonden ydet en samlet støtte til den del af projektet, der vedrører Irland, på 108,0 mio. ECU. Det forventes, at der i de kommende år vil blive ydet en væsentlig supplerende støtte med henblik på at færdiggøre projekter, som er under udførelse eller behandling med henblik på tildeling af støtte. Nedenstående tabel indeholder en række nøgletal vedrørende de højt prioriterede projekter, som blev vedtaget på Essen-topmødet, og som er af direkte interesse for Samhørighedsfonden: Anslåede samlede omkostninger Anslåede omkostninger Samhørighedsfonden 1995-1999 1993-1996 12. 870 6. 367 1. 072 238 4. 380 5. 065 717 145 8,0 258,9 52,6 53,9 Højhastighedstog syd Græske motorveje Motorvej Lissahon- Valladolid Banestrækning Cork- Duhlin- Belfast* Vejforbindelse Irland-Det 2. 680 1. 540 108,0 Forenede Kongerige- Benelux* lait * Irland alene 23. 227 11. 847 481,4 Ud over de fjorten højt prioriterede projekter, der blev identificeret i rapporten udarbejdet af Christophersen-gruppen, og som blev godkendt på Det Europæiske Råd i Essen, blev der også forelagt en anden liste over projekter, som blev tillagt stor betydning. Samhørighedsfonden er interesseret i følgende projekter på denne liste: - Kombineret transport i Portugal og Spanien - Athens nye internationale lufthavn (Spata) - Marateca-Elvas-motorvejen (Lissabon-Madrid motorvejskorridoren) Samhørighedsfonden har allerede bevilget støtte til kombinerede transportprojekter på et afsnit af Marateca-Elvas-motorvejen og til Athens nye lufthavn (Spata). Christophersen-gruppen lagde også i sin rapport vægt på europæiske projekter vedrørende indførelsen af ny informationsteknologi og trafikstyringssystemer i EU. Samhørighedsfonden fremtrædende eksempler på sådanne projekter har bidraget med støtte (styringssystemer for søtransport og flytrafikstyring) i Spanien, Portugal, Grækenland og Irland. til en række 109 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 10 4. 2. 4 GRUPPEN AF KOMMISSIONSMEDLEMMER (TEN) / DEN HØJTSTÅENDE KINNOCK-GRUPPE Samhørighedsfonden har fortsat med at følge arbejdet i gruppen af kommissionsmedlemmer, som blev oprettet i begyndelsen af 1995 under ledelse af transportkommissær Neil Kinnock med den opgave at koordinere og sætte gang i gennemførelsen af de transeuropæiske net. Gruppen har beskæftiget sig med TEN's lovgivningsmæssige rammer, den har fulgt arbejdet på projekter af fælles interesse, og den har undersøgt, hvorledes man kan løse problemerne med finansieringen af TEN. Efter Rådets (transport) uformelle møde i Rom i april 1996 blev der oprettet en "højtstående gruppe" under transport- og ledelse af Neil Kinnock sammensat af repræsentanter for finansministerier, den private sektor og 1MB med det sigte at fremme oprettelsen af offentlige transportnet, specielt vedrorende de transeuropæiske og private partnerskaber prioriterede projekter. Samhørighedsfonden har deltaget i denne gruppe og i undergruppen for højhastighedstog syd. Kinnock-gruppen vil forelægge en endelig rapport for Det Europæiske Råd i juni. inden for i moder Det må bemærkes, at der efter vedtagelsen i juli 1996 af Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet blev nedsat nye rådgivende udvalg for de enkelte TEN-sektorer. Samhørighedsfonden deltog også i det første møde i transportudvalget, som fandt sted i november. 4. 3 L I G E V Æ GT M E L L EM MILJØ OG T R A N S P O RT I henhold til fondsforordningen bør der tilstræbes en passende ligevægt mellem støtten til transportinfrastrukturprojekter og støtten til miljøprojekter. Kommissionens holdning til dette spørgsmål er, at man for hele perioden skal stræbe efter at tildele 50% af støtten til miljøprojekter, om end denne målsætning ikke skal betragtes som en ufravigelig regel. Der bør være en vis fleksibilitet for at tage højde for særlige situationer. I 1996 lykkedes det at komme endnu tættere på dette mål, idet 50,1% af budgetforpligelserne blev indgået for transportprojekter og 49,9% for miljøprojekter. For samtlige medlemsstater udviklede fordelingen af forpligtelsesbevillingerne mellem miljø- og transportområdet i perioden 1993-1996 sig som følger: Periode Miljø Transport 1993 1994 1995 1996 fra 1993 til 1996 ECU 606. 016. 992 923. 430. 183 1. 036. 709. 677 1. 219. 282. 135 3. 785. 438. 987 % 38,7 49,8 48,2 49,9 47,3 ECU 958. 253. 511 929. 157. 266 l. l 13. 1 19. 907 1. 222. 140. 391 4. 222. 671. 075 % 61,3 50,2 51,8 50,1 52,7 _LUL KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 111 I 1996 var den procentvise fordeling af forpligtelsesbevillingerne mellem miljø- og transportområdet efter medlemsstat som følger: Medlemsstat Miljø % Transport % Spanien Portugal Grækenland Irland 49,4 49_!6 53,8 46,0 50,6 5TL4 46,2 54,0 ~ | | 4. 4 VURDERING AF FORENELIGHEDEN MED EU's POLITIK PÅ ANDRE OMRÅDER 4. 4. 1 MILJØBESKYTTELSE Ifølge artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden skal projekterne være i overensstemmelse med EU's politik på andre områder, herunder politikken vedrørende miljøbeskyttelse. Målene for EU's politik på miljøområdet er fastlagt i traktatens artikel 130 R. De omfatter: - beskyttelse og forbedring af miljøet, - beskyttelse af menneskers sundhed, - en rationel udnyttelse af naturressourcerne. bidrage I henhold til programmet for Fællesskabets politik og virke inden for miljø og bæredygtig udvikling (det femte handlingsprogram) - vedtaget ved Rådets resolution i 1993 - skal Samhørighedsfonden især på miljøområder, der er af afgørende betydning for Fællesskabet, såsom bekæmpelsen af vandforureningen og tilvejebringelsen af en hensigtsmæssig affaldshåndtering. Ud over at fokusere på en række vigtige miljøspørgsmål påpeger programmet også nødvendigheden af at integrere miljødimensionen i de andre fællesskabspolitikker med henblik på at ændre og påvirke de uønskede bivirkninger af aktiviteten inden for visse økonomiske sektorer. traktatens målsætninger, til gennemførelsen af sidstnævnte Det transportinfrastrukturer er det andet prioriterede hovedmål for fondens investeringer. Samhørighedsfonden, interesse aspekt for er af eftersom Kommissionen har udviklet en omhyggelig procedure for ex ante-kontrol inden for såvel miljø- som transportinvesteringer. Hvad angår ansøgninger om støtte til miljøprojekter, bør disse ledsages af angivelse af: - hvilke miljømål, projektet sigter mod, - projektets berøringspunkter med EU's miljøbestemmelser, - om projektet er led i en plan eller et program, som indgår i gennemførelsen af en EU-politik eller EU-bestemmelser. 111 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 1 12 Endvidere bør disse oplysninger - hvis det er relevant - suppleres med oplysninger om indvirkningen på miljøet ifølge bestemmelserne i direktiv nr. 85/337/EØF. For transportprojekters vedkommende skal der også - hvis det er relevant - forelægges en vurdering af indvirkningen på miljøet i direktiv nr. 85/337/EØF. Endvidere bør man være særlig opmærksom på eventuelle følger for vigtige levesteder for fugle (direktiv nr. 79/409/EØF) samt for naturtyper og vilde dyr og planter (direktiv nr. 92/43/EØF) af gennemførelsen af sådanne projekter. ifølge bestemmelserne Der bliver også foretaget en vurdering af projekter inden for andre områder, såsom affaldshåndtering, genoprettelse af kystområder osv. med henblik på at sikre, at projekterne er i overensstemmelse med Fællesskabets miljøpolitik. Efter vurderingen - og inden Kommissionen træffer den endelige beslutning om støtte til et projekt - kan Kommissionen tilføje visse betingelser med hensyn til opfyldelsen af særlige miljømålsætninger eller for at sikre, at projektet opfylder visse tekniske krav, som er opstillet i fællesskabslovgivningen, f. eks. direktivetom byspildevand (91/271/EØF). for Spørgsmålet om forenelighed er ikke blot af betydning beslutningen. Overvågningsudvalgene skal også sikre, at de miljøpolitiske bestemmelser overholdes, idet de har til opgave at kontrollere, at de krav eller betingelser, der er opstillet i beslutningen, overholdes. Såfremt dette ikke er tilfældet, kan udbetalingerne suspenderes og støtten nedsættes eller endog helt bortfalde. i den fase, der går forud 4. 4. 2 DEN FÆLLES TRANSPORTPOLITIK De fremtidige visioner for den fælles transportpolitik er indeholdt i Kommissionens meddelelse "Den fremtidige udvikling af den fælles transportpolitik" (KOM(92) 494). Et væsentligt element heri er den nye politik for transeuropæiske net, som er fastlagt i traktatens afsnit XII, men også behovet for at lade den miljømæssige dimension indgå i transportområdet. Den fælles transportpolitik tager også hensyn til, at der er et stadig større transportbehov i et fællesskab uden grænser. Dette problem hænger også sammen med, at en stor del af de bestående transportnet, navnlig i Fællesskabets centrale områder, er hårdt belastede, og at der i randområderne er en mangel på infrastrukturer og på forbindelser med Fællesskabets centrale områder. Udviklingen af de transeuropæiske transportnet løser til en vis grad disse problemer og er nært forbundet med den fælles transportpolitik. Fællesskabet vil bidrage til de transeuropæiske net ved at opstille retningslinjer. Der er et stærkt ønske om at fremme to grundlæggende områder gennem disse retningslinjer, nemlig det indre marked og den økonomiske og sociale samhørighed. Transportnettenes hovedfunktion skal være at skabe forbindelse mellem på den ene side o- områder, indlandsområder og randområder og på den anden side Fællesskabets centrale områder. Retningslinjerne skal indeholde målsætninger og prioriteringer for foranstaltningerne og fastlægge, hvilke projekter der er af fælles interesse. Der bør gøres en særlig indsats for randområderne. 112- KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 113 Alt dette afspejles i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet. , hvori den multimodale transport nævnes som et af midlerne til at øge nettets effektivitet og sikkerhed og fremme miljøbeskyttelsen. De forskellige transportformer og de tilsvarende projekter er derfor medtaget i retningslinjerne som begyndelsen på en proces baseret på komplementaritet og gradvis integration. Retningslinjernes "multimodale" målsætning er et vigtigt kriterium i forbindelse med prioriteringen af opgaverne. Retningslinjerne indeholder en beskrivelse af de transeuropæiske transportnets forskellige elementer: 0 Det transeuropæiske vejnet med de vigtigste hovedstrækninger og forbindelsesveje er det bærende element i landtransporten. 0 Det transeuropæiske jernbanenet beslår af højhastighedstognet og konventionelle jernbanestrækninger samt korridorer med kombineret transport. 0 Havnene har en vigtig funktion som bindeled mellem land- og søtransport. 0 Styrings- og informationssystemet for søtransport er af stor betydning for søtransporten, da det skal kontrollere, planlægge og styre denne i Fællesskabets farvande for at øge sikkerheden og effektiviteten og samtidig beskytte miljøet i miljøfølsomme områder. Systemet er af direkte betydning for den fremtidige udvikling af randområderne i den sydlige del af Fællesskabet (Grækenland, Spanien og Portugal). 0 Det transeuropæiske lufthavnsnet omfatter ca. 250 lufthavne, der er udvalgt på grundlag af en række kvantitative kriterier og deres funktion som forbindelsesled mellem Unionen og resten af verden og mellem Unionens centrale områder på den ene side og trafikmæssigt isolerede områder i Unionen på den anden side. For at nettet kan opfylde disse funktioner, foreslås det i retningslinjerne at prioritere følgende: optimering og udbygning af lufthavnskapaciteten, forbedring af indvirkningen på miljøet (miljømæssig forenelighed), forbindelser til andre transportnet. Lufthavnene har en særlig funktion ved især at sikre forbindelserne til randområder. 0 Med hensyn til overvågningen af lufttrafikken skulle en gradvis etablering af et net for flytrafikstyring, som omfatter en flynavigationsplan og faciliteter til styring af og kontrol med flytrafikken gøre lufttransporten sikrere og mere effektiv i fremtiden. Projekter, der opfylder ovennævnte kriterier, kan ifølge traktaten modtage støtte fra Fællesskabet i form af medfinansiering af arbejder, som gennemføres af medlemsstaten. Støtten udbetales først og fremmest gennem Samhørighedsfonden, som i de fire berørte lande yder støtte til transportprojekter, der betragtes som værende af fælles interesse for nettene. Samhørighedsfonden yder derfor et meget væsentligt bidrag til transportprojekterne for alle transportformer, og den medvirker derved til at mindske den mangel på infrastruktur, der betragtes som en af hindringerne for personers frie bevægelighed og frie varebevægelser til og fra -113 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 1 14 randområderne. Den er blevet et af Fællesskabets vigtigste redskaber til udvikling af de transeuropæiske net og til opnåelse af en bæredygtig mobilitet i overensstemmelse med Fællesskabets miljøpolitik gennem støtte til projekter, der omfatter forskellige transportformer. 4. 4. 3 OFFENTLIGE INDKØB I 1994/1995-rapporten understregede Kommissionen, at den ofte havde konstateret nødvendigheden af, at kontrollen foregår geografisk tættere på dem, der står for projekterne, for at forbedre sagernes forberedelse, opfølgning og hurtige gennemførelse samt forståelsen af fællesskabsbestemmelserne. Information om offentlige indkøb findes på nationalt, regionalt eller lokalt niveau, og kontrollen, som også skal være en støtte for dem, der står for projekterne, bør derfor rettes mod det relevante niveau. Som det blev nævnt i 1994/1995-rapporten, har Kommissionens tjenestegrene foretaget en større analyse af dette spørgsmål, som den 27. november 1996 udmundede i vedtagelsen af grønbogen Offentlige indkøb i EU: overvejelser for fremtiden. I 1997 vil Kommissionen indsamle kommentarerne og bemærkningerne fra de økonomiske aktører til dette dokument og forberede lovgivningsarbejdet på dette grundlag. Hvad kontrollen med støtten fra strukturfondene og Samhørighedsfonden angår, er der fremsat en række nye idéer, som det vil være hensigtsmæssigt at give en kort redegørelse for i denne sammenhæng. To af grønbogens seks kapitler har en direkte betydning for de kontrakter, der finansieres af Fællesskabet, nemlig punkt IV-D "Attestering" i kapitel 3 "Anvendelsen af lovgivningen om offentlige indkøb: den aktuelle situation og tendenserne" og punkt IV "Indkøb, hvori deltager EU's fonde" i kapitel 5 "Offentlige indkøb og de øvrige EU-politikker". Forslagene går ud på at oprette uafhængige organer på nationalt plan, som skal kontrollere, at reglerne for offentlige til kontrol af indkøb overholdes, at udbrede anvendelsen af attesteringsproceduren overholdelsen af fællesskabslovgivningen vedrørende offentlige indkøb, som allerede er foreskrevet i direktivet "om klagemuligheder inden for særlige sektorer" og at bevidstgøre leverandører og ordregivere på området "offentlige indkøb" om deres ansvar. Det skitserede scenario indebærer dog ikke, at Kommissionen opgiver sine prærogativer, idet den fortsat vil optræde i egenskab af traktatens og direktivernes vogter, også hvad angår reglerne om offentlige indkøb. I 1996 indtog overvågningen af de finansieringsansøgninger, der var blevet indledt i de foregående tre år, en mere central plads, idet der da var bedre mulighed for at vurdere gennemførelsesgraden for de projekter, for hvilke kontrakten først var blevet indgået efter vedtagelsen af beslutningen om finansiering (over 200 nye sager). Det er nemlig vigtigt at understrege, at medlemsstaterne ofte indgiver ansøgningen, inden der overhovedet er indledt en udbudsprocedure, for at sikre sig Fællesskabets finansielle støtte, inden arbejdet igangsættes. Oplysningerne omkring de indgåede kontrakter og protokollerne vedrørende tildelingen af ordrer kommer ofte først til Kommissionens kendskab i projekternes gennemførelsesfase, i forbindelse med de efterfølgende betalinger eller udbetalingen af restbeløbet. Kommissionen vil gerne understrege, at de nationale myndigheder og de nationale overvågningsudvalg generelt viser god samarbejdsvilje med hensyn til besvarelsen af de spørgsmål, Kommissionen stiller i forbindelse med vurderingen af finansieringsdossiererne på alle stadier (ansøgning, beslutning, ændring, betaling, restbeløb). Som tidligere resulterede behandlingen af dossiererne i følgende situationer: 114 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 115 0 ubetinget godkendelse i tilfælde, hvor overensstemmelsen med reglerne om offentlige indkøb er blevet fastslået, og hvor alle relevante oplysninger omkring offentlige indkøb er blevet forelagt, eller hvor projektets økonomiske størrelse ligger under den tærskel, som er fastsat i direktiverne om offentlige indkøb, 0 principgodkendelse med forbehold af en efterfølgende kontrol i tilfælde, hvor tildelingen af kontrakterne foregår efter godkendelsen af finansieringen, eller hvor det er sandsynligt, at der vil blive iværksat yderligere udbudsprocedurer på et senere tidspunkt, 0 udskydelse af beslutningen om godkendelse af finansiering, indtil de nationale myndigheder har skabt klarhed om tvivlsomme punkter, 0 suspension afbetalinger (de relevante Direktorater i Kommissionen i fællesskab) i tilfælde hvor en virksomhed, der føler at have lidt skade, har indgivet klage, og der er fremsendt et påkrav til de nationale myndigheder, 0 finansieringsafslag som følge af, at der er konstateret overtrædelse af reglerne om offentlige indkøb på grundlag af dossieret, eller i tilfælde hvor en virksomhed, der føler at have lidt skade, har indbragt en klage. 4. 4. 4 KONKURRENCEPOLITIK Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden skal fondens interventioner navnlig være forenelige med konkurrencepolitikken. Til det formål har Kommissionen indført et internt kontrolsystem for at undersøge, om de foranstaltninger, som medfinansieres af Samhørighedsfonden, overholder Fællesskabets konkurrenceregler, specielt hvad angår statsstøtte. I det store og hele skaber disse interventioner meget sjældent problemer med hensyn til forenelighed med konkurrenceretten. Det skyldes i stor udstrækning, at det som regel drejer sig om infrastrukturprogrammer, hvor enkeltvirksomheder ikke opnår særlige fordele, forudsat at reglerne om ordretildeling i forbindelse med offentlige udbud overholdes. Således tager Fællesskabets kontrol af overholdelsen af konkurrencereglerne først og fremmest sigte på, om projekter vedrørende infrastrukturer er åbne for alle aktører, der opfylder de nødvendige tekniske og juridiske krav, samt anvendelsen af fællesskabsrettens regler og bestemmelser vedrørende støtte til transportsektoren. 4. 5 SAMHØRIGHEDSFONDENS SOCIOØKONOMISKE VIRKNINGER 4. 5. 1 INDLEDNING Kommissionen skal vurdere resultatet eller den forventede effekt af Samhørighedsfondens tiltag både på enkeltprojcktniveau og for alle interventioner under ét. -115 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner På projektniveau anvendes som regel cost/benefit-analyser og andre former for mikroøkonomiske analyser, særlig når det gælder ex ante-kontrol af projekter, hvortil der søges støtte. De generelle procedurer, som Kommissionen anvender, er beskrevet ovenfor i denne rapport. I afsnit 4. 5. 2 nedenfor gøres der nærmere rede for arbejdet på dette område og for en række foreløbige resultater af nyligt gennemførte undersøgelser finansieret af Samhørighedsfonden. Når det gælder Samhørighedsfondens indsats som helhed, må den vurderes inden for rammerne af de regionale og nationale økonomier, hvor interventionerne sker. Dette betyder normalt, at man anvender økonomiske modeller, som søger at afspejle den virkelige verden - om end i en forenklet form. På denne måde bliver det muligt at tage højde for både de afsmittende virkninger af sådanne interventioner, de langsigtede udbudsøkonomiske indvirkninger og eventuelle feedback-effekter fra den pågældende økonomi. Samhørighedsfonden bestilte i 1995 en større undersøgelse af disse spørgsmål hos London School of Economics and Political Science (LSE), som i december 1996 fremlagde den endelige rapport. Målet for denne undersøgelse og en række foreløbige resultater beskrives nærmere i afsnit 4. 5. 3. I samme afsnit redegøres der for resultaterne af en undersøgelse af Samhørighedsfondens makroøkonomiske effekt i Spanien, som blev gennemført til brug for de spanske myndigheder i 1995 med støtte fra Samhørighedsfonden. Endelig gives der i afsnit 4. 5. 4 nogle foreløbige oplysninger om Samhørighedsfondens potentielle beskæftigelseseffekt. 4. 5. 2 ØKONOMISK VURDERING AF PROJEKTERNE Ansøgningerne om støtte fra Samhørighedsfonden skal indeholde en økonomisk analyse, som viser, at det pågældende projekt forventes at give økonomiske og sociale fordele på mellemlang sigt, som står i rimeligt forhold til de anvendte ressourcer (artikel 10, stk. 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1164/94). Det vil sige, at projektets forventede nyttevirkninger må være positive og bidrage til den almindelige økonomiske velstand. Som en generel regel skal dette bedømmes ved hjælp af cost/benefit-analyser. Dog kan man acceptere andre former for kvantitative analyser, som f. eks. cost/effectiveness-analyser eller multikriterieanalyser, i forbindelse med miljøprojekter, da der er risiko for, at cost/benefit-analyser ikke giver entydige resultater. Det er primært den pågældende medlemsstats opgave at udføre cost/benefit-analyser og andre i forbindelse med støtteansøgningerne. Kommissionen skal økonomiske undersøgelser kontrollere, om de anvendte metoder er generelt acceptable, om forudsætningerne er korrekte og resultaterne troværdige. I den forbindelse kan Kommissionen anmode eksterne konsulenter eller Den Europæiske Investeringsbank om assistance, medens medlemsstaterne kan få teknisk bistand fra Samhørighedsfonden som hjælp til finansiering af relevante undersøgelser. Medlemsstaterne har stort set reageret positivt og indsendt cost/benefit-analyser eller andre undersøgelser sammen med støtteansøgningerne. Både antallet af sådanne undersøgelser og deres kvalitet har været stigende siden Samhørighedsfondens oprettelse. Kommissionen er dog klar over, at det er nødvendigt med en ekstra indsats på dette område, og har derfor taget følgende initiativer: 116- KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 1 17 - bestilt en undersøgelse fra en specialist i transportøkonomi om de vurderingsmetoder og forudsætninger, der anvendes i forbindelse med ansøgningerom støtte til transportprojekter, - finansieret en undersøgelse bestilt af de irske myndigheder om den økonomiske vurdering af miljøprojekter, som har modtaget støtte fra Samhørighedsfonden, - godkendt teknisk bistand til visse medlemsstater for at hjælpe dem med forundersøgelser i forbindelse med projekter, inklusive cost/benefit-analyser. Desuden planlægger Kommissionen i 1997 at foretage en gennemgang af de økonomiske vurderingsbetoder, som anvendes på de projekter, for hvilke der ansøges om støtte, med henblik på at identificere den bedste metode og udstikke supplerende sektorspecifikke retningslinjer, i det omfang det er nødvendigt. finansierer en Det er almindelig kendt, at det er meget vanskeligt at foretage økonomiske vurderinger af forskellige miljøprojekter miljøprojekter. Samhørighedsfonden vedrørende f. eks. vandforsyning, rensning af byspildevand, håndtering af kommunalt affald, erosionskontrol, skovrejsning, naturbevarelse, renovering af strande osv. Et fælles træk ved denne type projekter er, at det direkte "produktionsresultat" ikke har nogen markedspris, eller at det, hvis ikke altid afspejler produktionsresultatets virkelige det findes (ved f. eks. vandforsyning), økonomiske og sociale værdi. Disse projekter har desuden ofte betydelige indirekte virkninger, f. eks. på sundhed og trivsel, som vanskeligt lader sig opgøre i tal. lang række Modtagerlandene har gjort en betydelig indsats for at benytte hensigtesmæssige metoder i deres økonomiske analyser af miljøprojekter. En af de mest anvendte metoder har været cost/benefit- analysen. I visse tilfælde har man forsøgt at kvantificere og vurdere den direkte nytte af miljøprojekter, som f. eks. forbedret vandkvalitet, større trivsel eller bedre mulighed for rekreative udfoldelser, medens man i andre tilfælde har forsøgt at vurdere mulige indirekte virkninger, f. eks. følgevirkninger for den økonomiske udvikling. I mange tilfælde er disse analyser blevet suppleret med en kvalitativ bedømmelse af nyttevirkningerne. En undersøgelse til brug for de irske myndigheder, som blev finansieret af Samhørighedsfonden, peger på vanskelighederne i den forbindelse og konkluderer, at trods den stadig mere omfangsrige internationale litteratur om evaluering af miljøprojekter "har man endnu ikke kunnet blive enige om en standard eller en metode, som kan anvendes generelt". Forfatterne mener, at der er en generel mangel på grundlæggende data, som kan anvendes til denne type analyser, og manglende erfaring med anvendelsen af økonomiske vurderingsmetoder. De fremhæver, at der på kort sigt ikke er nogen anden mulighed end at anvende de begrænsede data, som foreligger, og at kvantificere nyttevirkningerne, hver gang det er muligt, med de vurderingsmetoder, som findes i de anvender kontingensvurderingsmetoder (som omfatter vurdering af nyttevirkningerne gennem statistiske undersøgelser af brugergrupper), da disse metoder efter deres opfattelse har opnået en stadig stigende accept og "kan blive standard værktøj et for at opstille skøn over ikke-markedsmæssige nyttevirkninger". Skønt undersøgelsen drejede sig om projekter vedrørende vandforsyning og rensning af spildevand i Irland, antages de grundlæggende konklusioner at have en mere generel gyldighed. undersøgelser. På eksisterende anbefaler at man længere sigt de, Kommissionen anvender også andre kvantitative metoder, såsom multikritcrieanalysc, med henblik på at prioritere indsatsen på miljøområdet. Sådanne metoder er f. eks. blevet udviklet i forbindelse med skovrejsnings- og crosionskontrolprojekter i Spanien. - 117 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 118 Som allerede nævnt vil der i 1997 blive foretaget en gennemgang af de metoder, medlemsstaterne har anvendt ved den økonomiske vurdering af miljøprojekter. 4. 5. 3 GENERELLE SOCIOØKONOMISKE VIRKNINGER Ifølge forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden skal Kommissionen i sin årsrapport give oplysning om "fondens økonomiske og samfundsmæssige virkninger i medlemsstaterne og for den økonomiske og sociale samhørighed i Unionen". Dette betyder, at den projektbaserede approach bør suppleres med en mere global fokusercn på de støttede aktioners indvirkning på økonomiske variabler, såsom vækst, beskæftigelse og handel i de pågældende økonomier. Det betyder også, at man må forsøge at vurdere interventionernes indvirkninger på kort sigt på efterspørgslen i gennemførelsesfasen og deres bivirkninger på mellemlang og lang sigt for udbuddet i driftsfasen. Når det for eksempel gælder investeringer inden for indkomst- og beskæftigelsesstigninger, som finder sted i bygge- og anlægsfasen og følgevirkningerne for indkomster, beskæftigelse, handel osv. , som er et resultat af tidsbesparelser, reducerede driftsomkostninger og en generelt øget konkurrenceevne som følge af forbedringer på de pågældende transportinfrastrukturer. transport, kan man skelne mellem de direkte og indirekte Tilsvarende virkninger kan også forventes ved miljøinvesteringer, selv om disse - som tidligere pågeget - er sværere at vurdere og i mange tilfælde ikke kan måles via konventionelle produktionsopgørelser. Undersøgelse gennemført af London School of Economics Med henblik på at opfylde de generelle krav i forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden fik London School of Economics and Political Science (LSE) i juli 1995 til opgave at gennemføre en undersøgelse for at udvikle og teste en eller flere økonomiske modeller, som kan anvendes til at kvantificere den socioøkonomiske virkning af fondens indsats. Det er meningen, at disse metoder skal anvendes på fondens to største indsatsområder - transportinfrastrukturer og miljø - og på forholdene i de fire støttemodtagende medlemsstater. Det er også meningen, at metoderne skal anvendes til at vurdere effekten af individuelle projekter eller projektgrupper og af fondens aggregerede interventioner. Det var således hensigten at tilvejebringe en sammenhængende ramme for en analyse af virkningen af Samhørighedsfondens støtte til de fire pågældende lande. LSE har ledet undersøgelsen, og har stået for arbejdet med opstillingen af økonomiske modeller, men skolen har - navnlig hvad angår indsamling og analyse af data - haft et tæt samarbejde med forskningshold i hver af de fire samhørighedsfondslande: Instituto Valenciano de Investigaciones Economicas, Universidad de Valencia; Regional Development Institute, Pantheon University, Athens; Centra de Investigaçâo de Desenvolvimento e Economia Regional (CIDER), Universidade do Algarve; og Centre for European Economic and Public Affairs, University College, Dublin. En styregruppe bestående af repræsentanter fra direktoratet, som Samhørighedsfonden henhorer under, (GD XVI/E), GD XVI A og G, GD II, GDXII og Eurostat, har fulgt arbejdet på undersøgelsen meget nøje. im. KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 19 Der blev i september 1996 forelagt et udkast til endelig rapport om undersøgelsen; udkastet blev derefter revideret i december 1996. Rapporten vil blive færdigredigeret og offentliggjort en gang i begyndelsen af 1997. Rapporten indeholder en litteraturoversigt, en komplet beskrivelse af de modeller, der er udviklet, og de første resultater af forsøg og simulationer med modellerne under anvendelse af data vedrørende Samhørighedsfondsprojekter. Et særskilt dossier vil indeholde en beskrivelse af de anvendte datasæt omfattende de vigtigste økonomiske variabler helt ned til NUTS 3 regionalniveauet i de fire samhørighedsfondslande og de umiddelbare geografiske nabolande (Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige). LSE valgte en innoverende approach baseret på anvendelsen af de nyeste økonometriske metoder ved tre hold af økonomer på et stærkt detaljeret regionalt datasæt. LSE anbefaler tre komplementære metoder ved vurderingen af indvirkningen af Samhørighedsfondens indsats. 11er følger en redegørelse for hovedtrækkene ved disse metoder og for en række foreløbige resultater: • "Vector autoregression- (VAR-) modeller" Disse modeller tjener til at fastslå indvirkningen af Samhørighedsfondens investeringer på de regionale arbejdsmarkeder gennem en beregning af den dynamiske respons af økonomiske variabler, såsom private investeringer og beskæftigelse, på ændringer i de offentlige investeringer. Modellerne anvender de nyeste økonometriske teknikker til at spore forbindelser mellem disse variabler over en længere periode (15-20 år). Der er udviklet modeller for hvert af samhørighedsfondslandene, men man har opnået det mest komplette resultater for Spaniens vedkommende, fordi der findes flere data til rådighed vedrørende dette land. Selv om de er baseret på veletablerede metoder, er modellerne innoverende, i den forstand at de omfatter en høj grad af regional opsplitning, at de tager højde for den dynamiske effekt af investeringer i infrastruktur, og at de indregner afsmitning mellem regionerne. Resultater fra alle fire samhørighedsfondslande viser en stærk, positiv sammenhæng mellem offentlige investeringer og private investeringer i de pågældende økonomier, hvilket tyder på en stærkt positiv effekt af investeringer i nye infrastrukturer. De tal, som er opstillet i LSE- undersøgelsen, gør det muligt at beregne denne potentielle effekt på lang sigt baseret på historiske mønstre. VAR-modellerne over lang sigt samt over samhørighedsfondsprojekternes lokale arbejdsmarked indvirkningen af sådanne ændringer (beskæftigelsestal, ledighed og migration). anvendes indvirkning på beskæftigelsen på i beskæftigelsen på det beregninger også lave kan til at Der foreligger følgende foreløbige resultater af modelsimulationer for en række større projekter, der har modtaget stotte fra Samhørighedsfonden: Rias Bajas-motorvejen Madrid-ringvej M40 Tejo-broen kortsigt +1,17% lang sigt + 11,0% kort sigt + 0,56% + 3,3% lang sigt lang sigt + 5,3% langsigt +3,1% langsigt 3900 langsigt 3400 langsigt 16500 -119 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 120 NB: indvirkningen er i hvert enkelt tilfælde relateret til effekten på en "repræsentativ region" • Regionale "computable general equilibrium"-modeller Denne metode går ud på at opbygge en datamatiseret beskrivelse af den reelle verden, hvor ligninger repræsenterer adfærden hos økonomiske agenter såsom forbrugere, producenter og det offentlige. Der blev ved undersøgelsen opbygget tre "computable general equilibrium"-modeller (CGE-modeller) for henholdsvis Spanien/Portugal, Grækenland og Irland. Hver model omfatter et sæt regioner, hvor den økonomiske aktivitet finder sted (NUTS 2-regioner i Spanien/Portugal og Grækenland og NUTS 3-regioner i Irland), og som er forbundet ved transportnet, der danner basis for udveksling af varer og tjenesteydelser. Sammen med tværregionale handelspartnere kan modellerne rumme to eksterne handelspartnere, nemlig EU og den øvrige verden. Regionerne er hver især udstyret med egne specielle faktorudrustninger og erhvervssektorer. CGE-modellerne kan anvendes til at aflæse effekten af transportinfrastrukturinvesteringer på en særlig region og/eller regioner i transportomkostningerne og de deraf følgende ændringer i handel, afsætning og indtjening. Analysen kan gennemføres i etaper med gradvis større indvirkning på arbejdstagernes og virksomhedernes mobilitet. land ved at spore den sandsynlige reduktion i et Hvis man anvender disse etaper, kan man beregne de samlede ændringer i velfærd og arbejdsindtægter for de enkelte regioner som følge af særlige transportinfrastrukturprojekter. CGE-analysen fremhæver den afsmittende effekt af ændringer i transportnettene, som ofte bevæger sig i bølger gennem en lang række regioner i det enkelte land. De første resultater af simulationer - som fremgår af nedenstående tabel - tyder på, at den samlede sociale nyttevirkning af visse projekter muligvis er større end den nyttevirkning, som fremstår som resultat af en traditionel cost/benefit-analyse, idet det lader til, at der er en kraftig nyttevirkning på mellemlang og lang sigt af afledte ændringer i den økonomiske aktivitet og i virksomhedernes placering: Samhørighedsfondsprojekternes indvirkning på realindkomsten RiasBajas* Madrid-ringvej M40 Pathe# Nord-syd korridoren, Irland Mio. ecu 121 Relat. 1. 0 Mio. ecu 185 1. 0 Relat. Mio. ecu 933 Relat. 1. 0 Mio. ecu 163 1. 0 Relat. 140 1. 14 230 1. 24 1098 1. 17 165 1. 01 162 1. 33 282 1. 52 1156 1. 24 184 1. 13 164 1. 35 287 1. 55 1157 1. 24 183 1. 12 * Galicia-Madrid-motorvejen, Spanien # Motorvej Patras-Athen-Thessaloniki/Bulgarske grænse "Relat. " angiver indvirkningen på realindkomsten på kort, mellemlang og lang sigt i relation til den direkte indvirkning 120 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 121 CGE-metoden har også en lang tradition bag sig inden for økonomien, men de modeller, LSE har udviklet for Samhørighedsfonden, er innoverende med hensyn til graden af regional opsplitning, den eksplicitte hensyntagen til transportomkostningerne og dermed samhandelen mellem lokaliteter og antagelserne om dårlig konkurrenceevne for visse forskellige geografiske erhvervssektorers vedkommende. LSE's arbejde er også innoverende, derved at det er første gang, man anvender regionale CGE-modeller på et stort datasæt og bruger dem til gennemførelse af en strategisk analyse. • Eksplicitte "distribution dynamics "-modeller Disse modeller tjener til at undersøge vækst- og konvergensdynamikken for et tværsnit af regioner i modsætning til mere traditionelle fremgangsmåder, såsom i samhørighedsfondslandene regressionsanalysen, som kun undersøger forholdene i en repræsentativ region. Modellerne repræsenterer en udvikling af de traditionelle "distribution dynamics"-metoder, idet man tilføjer data vedrørende den specifikke økonomiske struktur i regionerne og vedrørende forbindelserne mellem regionerne. Der er ved undersøgelsen udviklet en række grafiske og statistiske beskrivelser af de dynamikker, der bestemmer den regionale indkomstfordeling. Modellerne kan bruges til at give svar på bl. a. følgende spørgsmål: 0 bevæger hele tværsnittet af regioner sig gradvis mod en udjævning eller en uddybning af indkomstforskellene? 0 hvor mobile er regionerne inden for den regionale indkomstfordeling? 0 hvorledes påvirker strukturændringer i en enkelt region udviklingen i den regionale indkomstfordeling? 0 hvorledes påvirker ændringer i relationerne mellem de forskellige regioner udviklingen i den regionale indkomstfordeling? 0 hvad er effekten af afsmitningen mellem de forskellige regioner? indeholder en historisk analyse af udviklingstendenserne Undersøgelsen i den regionale indkomstfordeling på NUTS 3-niveau i samhørighedsfondslandene og forsøg på at redegøre for de observerede mønstre i form af tværregionale forbindelser og en fordeling af offentlige og private investeringer på tværs af regionerne. Det vurderes, at disse modeller mest vil blive anvendt ved undersøgelsen af generelle udviklingstendenser i retning af konvergens i samhørighedsfondslandene samt af effekten af Samhørighedsfondens aggregerede investeringer i infrastrukturer, f. eks. alle transport- eller miljøinvesteringer i en bestemt region. De modeller, der er et resultat af LSE-undersøgelsen, som er blevet beskrevet i korte træk ovenfor, vil blive anvendt på en række investeringer, som Samhørighedsfonden foretager i de kommende år. Målet er at sikre det vigtige grundlag for en analyse af de enkelte projekter - hvad enten der er tale om ex ante- eller ex post-kontrol - og at påvise den gavnlige socioøkonomiske effekt af Samhørighedsfondens indsats på lang sigt. Samhørighedsfondens makroøkonomiske indvirkning i Spanien I november 1995 blev der fra en undersøgelse om Samhørighedsfondens makroøkonomiske effekt i Spanien, som var blevet bestilt af de spanske forelagt en endelig rapport 121 - KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 122 myndigheder og havde fået støtte fra Samhørighedsfonden. Den metode, der blev anvendt i forbindelse med denne undersøgelse, var at benytte eksisterende økonomiske modeller til at vurdere den samlede effekt af fondens interventioner på den spanske økonomi. Selv om investeringer, som fik støtte fra Samhørighedsfonden, tilsammen udgør en relativ beskeden del af Spaniens BNP eller indenlandske bruttoanlægsinvesteringer, påpeger forfatteren, at Samhørighedsfonden trods alt har spillet en vigtig rolle ved at støtte de offentlige myndigheders investeringsbestræbelser. Ifølge tal for 1993 anslås Samhørighedsfonden at stå for henholdsvis 12% og 11% af de centrale og regionale myndigheders samlede udgifter det pågældende år til transportinfrastrukturer og på miljøområdet. Andelen stiger til henholdsvis 18,5% og 29,1%, hvis man kun ser på de centrale myndigheders udgifter. Fondens nuværende procentandel må være højere, når man tænker på, at støtten til Spanien er steget betydeligt siden 1993. i perioden Undersøgelsen benyttede tre forskellige modeller: en input-output-model, den makroøkonomiske MOISEES-model og HERMIN-modellen. I input-output-modellen beregnes den forventede samlede og den sektormæssige effekt af de investeringer, som er foretaget med støtte fra Samhørighedsfonden af Samhørighedsfondens støtteforanstaltninger vil blive mest mærkbar fra 1996-1999, hvor den vil for 0,4% af Spaniens BNP og samlede beskæftigelse. Det anslås, at tegne sig Samhørighedsfonden i denne periode står for omtrent 50. 000 mandårs arbejde. Forfatteren regner med, at der skabes et mandårs arbejde, hver gang der afholdes en udgift på 4 mio. ESP i gennemsnit. Der gøres opmærksom på, at der tages de sædvanlige forbehold over for input output-modeller, og at modellen kun kan måle de kortvarige virkninger af Samhørighedsfondens investeringer. 1993-1999. Undersøgelsen effekten viser, at Simuleringerne med HERMIN-modellen viser, at Samhørighedsfondens indsats i perioden 1993- 1999 skulle kunne få en virkning på lige under 1% af Spaniens BNP og skabe 70. 000 job afhængig af dens udgifter i 1999. Ifølge MOISEES-modellen vil effekten ikke blive så stor. 4. 5. 4 BESKÆFTIGELSEN Skønt Samhørighedsfonden ikke udtrykkeligt har til opgave at skabe beskæftigelse, kan den dog give et vigtigt bidrag til jobskabelsen i samhørighedsfondslandene i kraft af de omfattende ressourcer, den råder over. Investeringer i infrastrukturer skaber beskæftigelse direkte og indirekte; på kort sigt skabes der først og fremmest direkte job i byggebranchen, medens indirekte job skabes gennem den øgede efterspørgsel efter varer og tjenesteydelser til byggebranchen og til opfyldelsen af de nyansattes behov. På længere sigt skabes der også beskæftigelse i projekternes driftsfase; den direkte beskæftigelse bliver i den forbindelse mere begrænset, men der vil indirekte blive skabt længerevarende job, i det omfang de nye infrastrukturer reducerer produktionsomkostningerne og øger tiltrækningskraften og konkurrencenevnen i de pågældende økonomier. En del af disse virkninger kan anslås med en vis sikkerhed. Alle ansøgninger til Samhørighedsfonden skal som et minimum angive antallet af job, som forventes at blive et direkte resultat af projekterne. En analyse af ansøgninger fra 1993 og 1994 viser, at for hver 1 mio. ECU, som gives i støtte til transportprojekter, skabes i gennemsnit omkring 21 direkte job (mandår), og at for hver I mio. ECU, som går til miljøprojekter, skabes der 26 job (mandår). 122 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 123 Anvendes de nævnte gennemsnitstal på den støtte, som Samhørighedsfonden har bevilget siden 1993, fremkommer følgende foreløbige resultater: i l ir KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 124 Anslået beskæftigelse afhængig af Samhørighedsfonden År «'•' Direkte beslutlllijiel. se Indirekte beskæftigelse* Beskæftigelse i alt 1993 1994 1995 1996 1 /T. 1* i ' 36,000 44,000 50,000 57,000 mm 10,800 13,200 15,000 17,100 MJM 46,800 57,200 65,000 74,100 24M80 baseret på en anslået multiplikator på 1,3. Disse beskæftigelsesoverslag bør fortolkes med en vis forsigtighed. Det er hensigten, at de skal vise nettobeskæftigelseseffekten på lang sigt af Samhørighedsfondens interventioner. For at beregne denne effekt må man først prøve at vurdere, i hvilken udstrækning projekterne ville være blevet gennemført uden Samhørighedsfondens støtte, og i hvilken udstrækning projekterne har erstattet andre aktiviteter inden for de pågældende økonomier. Tallene angiver derfor kun den bruttobeskæftigelse, som anses for at være afhængig af de finansierede projekter på kort sigt, dvs. i bygge- og anlægsfasen. I den ovenstående tabel er der anvendt en multiplikator på 1,3 for at vurdere en eventuelt indirekte beskæftigelseseffekt. Dette er et forsigtigt skøn, og det bør noteres, at medlemsstaterne i de oplysninger, som gives i forbindelse med støtteansøgningerne, forudsætter et forhold mellem direkte og indirekte beskæftigelse på næsten 1:1. Metoden med at vurdere beskæftigelseseffekten ud fra projektansøgningerne er klart utilstrækkelig, når det gælder vurdering af de langsigtede virkninger af investeringsprojekter. Til det formål må projekterne ses i deres specifikke økonomiske sammenhæng og bedømmes ud fra en række andre faktorer, som påvirker den økonomiske udvikling. Den tidligere nævnte undersøgelse, der i øjeblikket gennemføres af London School og Economics tager sigte på at opfylde dette og at tilvejebringe generelle beskæftigelsesoverslag på et forsvarligt teoretisk grundlag. Afsnit 4. 5. 3. 1 indeholder en række første overslag vedrørende bestemte projekter. Sideløbende hermed vil oplysningerne fra de ansøgninger, der indgives til Samhørighedsfonden, fortsat give begrænsede, men nyttige indikationer om beskæftigelseseffekten. 4. 6 SAMORDNING OG ØVRIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER SAMMENHÆNG MED FÆLLESSKABETS Ved oprettelsen af Samhørighedsfonden gjorde Rådet i den pågældende forordnings betragtninger opmærksom på behovet for at samordne de foranstaltninger vedrørende miljøet og de transeuropæiske net, der gennemføres med støtte fra Samhørighedsfonden, strukturfondene, EIB og de øvrige finansielle instrumenter. Derfor er det Kommissionens opgave ved gennemførelsen af strukturfondenes mål at sikre koordinering og sammenhæng mellem støtten fra disse fonde og -124- KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 125 støtten fra de ovrige finansielle instrumenter, speciell Samhørighedsfonden. Samtidig skal Kommissionen imidlertid tage tilbørligt hensyn til nærhedsprincippet, ifølge hvilket det primært er medlemsstaternes ansvar at udarbejde relevante nationale strategier og målsætninger samt udvælge og gennemføre egnede projekter. Der er blevet indført en række bestemmelser og procedurer, som skal sikre, at denne forpligtelse overholdes. 4. 6. 1 STRUKTURFONDENE Der kan også søges om støtte til projekter på miljøområdet og vedrørende de transeuropæiske transportinfrastrukturer gennem strukturfondene, specielt EFRU og i mindre udstrækning EUGFL, Udviklingssektionen. Det er derfor nødvendigt at træffe passende foranstaltninger til koordinering af Samhørighedsfondens aktioner med Fællesskabets øvrige finansielle instrumenter med henblik på at sikre sammenhæng og undgå risikoen for dobbeltfinansiering. Forpligtelsen til samordning af aktioner i den forbindelse fremgår af Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden. Ifølge forordningens artikel 9 kan der ikke samtidig ydes støtte til udgiftsposter fra denne fond og fra strukturfondene. Videre bestemmes det, at støtten til et projekt fra Samhørighedsfonden og anden fællesskabsstøtte ikke tilsammen må overstige 90% af de samlede udgifter til det pågældende projekt. Når det gælder forholdet til strukturfondene, navnlig EFRU, indeholder bestemmelsen intet forbud mod, at separat støtte fra forskellige instrumenter kombineres i forbindelse med et større projekt, dog under forudsætning af at udgifter vedrørende en bestemt projektfase klart kan identificeres med hensyn til tidspunkt og art. Der er truffet en række foranstaltninger vedrørende de procedurer, som skal følges i forbindelse med samordningen. reel (EFSR) for at opnå en af EF-støtterammerne Først og fremmest har det været Kommissionens opgave at sikre en overordnet koordinering ved udarbejdelsen fordobling af forpligtelsesbevillingerne til mål 1 og Samhørighedsfonden for de fire lande, som får bidrag fra Samhørighedsfonden, i overensstemmelse med de beslutninger, Det Europæiske Råd traf på mødet i Edinburgh. Støtterammernes finansieringsplaner indeholder derfor specifikke oplysninger om bidragene fra Samhørighedsfonden. For Spaniens vedkommende, hvoraf kun en del af landet er støtteberettiget under mål 1, er et bidrag på 7. 950 mio. ECU fra Samhørighedsfonden blevet opført i støtterammen for mål 1-områderne for perioden 1993-1999. Dette beløb blev udregnet i overensstemmelse med og partnerskabsprincipperne tilkommer det den nationale regering og overvågningsudvalget for EFSR under mål 1 at forelægge passende projekter for at sikre en reel fordobling i de mindst begunstigede områder i Spanien. I sin egenskab af en "ikke-regional" fond registrerer Samhørighedsfonden normalt ikke sin støtte under en regional klassifikationskategori. Edinburgh-målsætningen. nærheds- henhold til I For det andet kræver samordningen af konkrete projekter endnu større opmærksomhed, da strukturfondene primært arbejder ved hjælp af operationelle programmer, medens Samhørighedsfonden finansierer individuelle projekter eller grupper af projekter. Man har indført passende samordningsprocedurer, der gør det muligt at checke, at de projekter eller projektfaser, der forelægges for Samhørighedsfonden, ikke allerede er blevet forelagt for strukturfondene. 12£_: KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 126 Dette kræver obligatorisk høring af de tjenestegrene, der forvalter strukturfondene, inden Kommissionen træffer nogen beslutning om ydelse af støtte fra Samhørighedsfonden. De involverede tjenestegrene har indført kontrolforanstaltninger for at sikre, at ingen udgiftspost kan finansieres af både strukturfondene og Samhørighedsfonden. Disse procedurer har hidtil fungeret tilfredsstillende. Eftersom udvælgelsen af individuelle projekter inden for rammerne af de flerårige operationelle programmer normalt sker på det regionale programmeringsniveau, er EFRU og Samhørighedsfonden begge startet på at deltage i nogle af overvågningsudvalgenes møder med det formål at lære den anden part nærmere at kende. Takket være disse administrative arrangementer har det været muligt at undgå enhver form for dobbeltfinansiering. Det er dog sket, at medlemsstaterne har forelagt forskellige faser af et og samme projekt for to forskellige instrumenter, men dette er helt i overensstemmelse med forskrifterne. Eftersom Samhørighedsfonden henhører under et direktorat inden for rammerne af GD XVI - Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Samhørighed - er fonden i nær kontakt med de administrative enheder, der forvalter EFRU-programmerne i de pågældende fire medlemsstater. Samhørighedsfondens og strukturfondenes aktioner er komplementære, hvad angår styring og gennemførelse. Følgelig er målsætningerne om. effektive og finansielt forsvarlige aktioner komplementære, bl. a. inden for offentlige og private partnerskaber, indtægtsskabende projekter, projektstyring, offentlige indkøb og konkurrencepolitik. 4. 6. 2 BUDGETMIDLER TIL TRANSEUROPÆISKE NET En ny finansiel forordning om generelle regler for støtte til de transeuropæiske net blev formelt vedtaget af Rådet i september 1995". Forordningen er retsgrundlaget for udbetaling af EU- midler til de transeuropæiske net (TEN) i perioden 1995-1999. Modsat Samhørighedsfonden finder TEN-forordningen anvendelse i hele Fællesskabet og gælder for de tre TEN-net: transport, energi og telekommunikation. Transportnettene kommer dog til at tegne sig for den største del af det samlede budget, dvs. 1. 785 mio. ECU af de i alt 2. 345 mio. ECU. Da transportprojekter, som støttes via denne forordning, kan svare til projekter, som finansieres af interesse i Samhørighedsfonden, har direktoratet for Samhørighedsfonden haft direkte udformningen af den nye forordning og på nært hold fulgt forhandlingerne inden dens vedtagelse. Ifølge den nye forordning kan Fællesskabet yde finansiel støtte til de transeuropæiske net i form af feasibility-undersøgelser, rentegodtgørelse, tilskud til garantipræmier og undtagelsesvis i form af direkte tilskud. Der kan kun gives støtte til projekter af fælles interesse som defineret i TEN-retningslinjerne, og støtten kan højst udgøre 10% af de samlede investeringsomkostninger (50% i forbindelse med feasibility-undersøgelser og andre undersøgelser). Samhørighedsfonden har fra første færd haft tæt kontakt til GD VII for at sikre sig, at TEN- projekterne behandles ensartet, og at kravene i de respektive forordninger opfyldes. Ud over regelmæssige drøftelser mellem de berørte tjenestegrene sendes samtlige støtteansøgninger, som modtages af Samhørighedsfonden, til GD VII for nærmere kommentarer, og alle udkast til Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 15. september 1995. -126 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 127 beslutning om tildeling af finansiel stolte videresendes til godkendelse. GI) VII informerer på sin side Samhørighedsfonden om alle modtagne ansøgninger om støtte via dets budgetmidler og dets forslag til anvendelse af disse midler. Samhørighedsfonden har også deltaget i alle møder i Udvalget for Transportinfrastrukturer, som er blevet nedsat med henblik på at bistå Kommissionen med at udarbejde det årlige program for projekter, som skal støttes via transportbudgettet. Størrelsesforholdet mellem Samhørighedsfondens ressourcer og ressourcerne i henhold til TEN-forordningen fremgår klart af, at sidstnævntes budget for TEN-transportprojekter i hele EU var på 280 mio. ECU samlede forpligtelsesbevillinger til TEN-projekter i de fire samhørighedsfondslande androg 1. 224 mio. ECU. i 1996, medens Samhørighedsfondens 4. 6. 3 LIFE-PROGRAMMET LIFE, som blev oprettet i 1992, er et finansielt fællesskabsinstrument, som har til formål at støtte aktioner til fordel for miljøet i hele Den Europæiske Union og tilgrænsende områder. iværksættelsen af LIFE-instrumentets hovedformål er at bidrage fællesskabspolitikken og -lovgivningen på miljøområdet via finansiering af specifikke aktioner. til udviklingen og Der blev i 1996 gennem forordning (EF) nr. 1404/96 (EFT L 181 af 20. 7. 1996) vedtaget et LIFE Il-program for perioden 1996-1999 med et samlet budget på 450 mio. ECU. Visse projekter eller aktioner på miljøområdet i samhørighedsstaterne vil kunne modtage støtte fra Samhørighedsfonden og LIFE-programmet. risikoen For at undgå deltog Samhørighedsfonden i 1996 regelmæssigt i LIFE-forvaltningskomitéens møder, hvorved man bl. a. sikrede sig, at intet af de 104 projekter, der i 1996 blev finansieret via LIFE-programmet, også modtog støtte fra Samhørighedsfonden. for dobbeltfinansiering foranstaltninger, af visse 4. 6. 4 DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK Da EIB undertiden intervenerer med betydelige beløb i samhørighedsfondslandene ved finansieringen af projekter på aktivitetsområder, der er beslægtet med dem, der finansieres via Samhørighedsfonden, blev der i 1993 indført en ad hoc-ordning for udveksling af oplysninger mellem Kommissionen og EIB vedrørende de af medlemsstaterne indgivne støtteansøgninger, som siden da har fungeret særdeles tilfredsstillende. Således retter EIB for sit vedkommende henvendelse Samhørighedsfonden, når den får forelagt en låneansøgning. til Kommissionen, herunder Den regelmæssige udveksling af oplysninger giver i første række mulighed for at kontrollere, at EIB's lånelofter ikke overskrides, ligesom den sikrer en god kombination af tilskud og lån for de medfinansierede projekter. 127 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 128 På dette område findes der allerede en række store projekter, som først er blevet godkendt af Kommissionen på vegne af Samhørighedsfonden, og som senere samme år har modtaget et lån fra EIB. I disse tilfælde gennemføres de finansielle dispositioner og den økonomiske, tekniske og finansielle vurdering i et tæt samarbejde mellem Kommissionen og EIB. Med hensyn til denne projekttype kan nævnes en række eksempler på på større fælles aktioner. For Grækenlands vedkommende samfinansieringen af Athens (Spata), hvor Samhørighedsfonden har ydet en støtte på 250 mio. ECU; samfinansieringen af havnen i Piræus, som modtager støtte fra både Samhørighedsfonden og EØS-finansieringsmekanismen og et lån fra EIB samt ombygningen af visse afsnit af Pathe-vejkorridoren til motorvej. lufthavn Hvad Spanien angår, sker samfinansieringen normalt gennem individuelle lån fra EIB til de til selvstyrende samfund, og Spanien modtager samtidig støtte fra Samhørighedsfonden aktioner på miljøområdet. Inden for vejsektoren ydes der lån og støtte til ministeriet på visse vejstrækninger, gælder jernbaneprojekterne. Samhørighedsfonden. Det finansieres samme som af I Portugal har Samhørighedsfonden og EIB i 1996 gennemført tre store fælles investeringer, nemlig i Lissabon (VALORSUL) og banestrækningen i den nordlige del af landet. forbrændingsanlægget forbrændingsanlægget (LIPOR), i Porto Situationen er en anden i Irland, fordi EIB har været meget lidt aktiv i dette land (jf. EIB's årsberetning), og fordi de lån, der er ydet, er tildelt en række projekter inden for rammerne af et bloklån til det relevante ministerium. Hvad de individuelle lån angår, yder EIB lån til moderniseringen af signalsystemer på banestrækningen Dublin-Belfast. 4. 6. 5 EØS-FINANSIERINGSMEKANISMEN Finansieringsmekanismen, som blev etableret ifølge aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS)", ligger tæt op ad Samhørighedsfonden, hvad angår funktion og geografisk rækkevidde, om end den har langt mindre ressourcer. Mekanismen finansieres af de tidligere EFTA-medlemsstater i EØS (Østrig, Sverige, Finland - som i mellemtiden er indtrådt i EU - og Norge, Island og Liechtenstein) og forvaltes på deres vegne af EIB. Gennem mekanismen bevilges der støtte til projekter, som fremmer økonomisk og social samhørighed i Portugal, Grækenland, Irland, Nordirland og mål 1-områderne i Spanien. EØS-finansieringsmekanismen løber over en femårsperiode (1994-1999) og kan yde direkte tilskud og rentegodtgørelse i forbindelse med lån. Der gives prioritet til projekter, som lægger speciel vægt på miljø, transport (inklusive transportinfrastruktur) og uddannelse. Både offentligt og privat finansierede projekter er støtteberettigede, og blandt de sidstnævnte foretrækkes projekter, som er af interesse for små og mellemstore virksomheder. Mekanismen 9 Artikel 116 i EØS-aftalen og protokol 38. -128 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 129 råder over et budget på 500 mio. ECU til tilskud og 1,5 mia. ECU til rentegodtgørelse i forbindelse med EIB-lån. På grund af mekanismens sektormæssige og geografiske rækkevidde er der risiko for, at den og Samhørighedsfonden overlapper hinanden. Geografisk set er hovedforskellene, at mekanismen anvendes i Nordirland, men derimod ikke dækker Spanien bortset fra mål 1-områderne. Når det gælder sektorer, har EØS-mekanismen en større rækkevidde, men den kan også give støtte til af af infrastrukturprojekter Samhørighedsfonden. og miljøprojekter som dem, der samme støttes art I praksis er risikoen for overlapning dog begrænset på grund af mekanismens ringe størrelse. Desuden er det blevet ordnet således, at den forvaltes af EIB, og formålet hermed er at sikre, at den projektstøtte, som gives, er forenelig med andre EU-politikker og med andre finansielle instrumenter. Samhørighedsfonden har en aftale med EIB om udveksling af oplysninger om projekter, hvortil der søges støtte, og om rådgivning vedrørende projekter, hvortil der søges medfinansiering i form af lån og tilskud. Dette betyder, at Samhørighedsfonden informeres om ethvert projekt, som forelægges for EIB i forbindelse med EØS-mekanismen, og hvortil der eventuelt også søges om støtte fra Samhørighedsfonden. 4. 7 F O R B I N D E L SE M ED V U R D E R I N G EN AF P R O J E K T E R NE I N V E S T E R I N G S B A N KS E U R O P Æ I S KE DEN R O L LE 4. 7. 1 VIDEREFØRELSE AF DET INSTITUTIONALISEREDE SAMARBEJDE Samarbejdsaftalen af 23. september 1993 mellem Kommissionen og EIB om det finansielle samhørighedsinstrument er blevet videreført med henblik på Samhørighedsfonden. Den 15. december 1994 blev der således undertegnet en ny rammeaftale for perioden indtil 1999, svarende til gyldighedsperioden for forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden. Denne rammeaftale bygger på de samarbejdsprincipper, der blev fastsat ved oprettelsen af det finansielle samhørighedsinstrument, dvs. løbende udveksling af oplysninger, regelmæssige møder med EIB, anvendelse af EIB's ekspertise i forbindelse med vurderingen af projekter i de tilfælde, hvor projektlederen eller de nationale myndigheder anmoder om støtte både fra EIB og fra Samhørighedsfonden (samfinansiering), samt mulighed for vurdering af projekter, hvortil der kun anmodes om støtte fra Samhørighedsfonden. Efter at have fungeret i mere end tre år er dette samarbejde fortsat af afgørende betydning for vurderingen af Samhørighedsfondens aktioner, ligesom det åbner mulighed for at kombinere finansieringsformerne (tilskud og lån) bedst muligt. 4. 7. 2 RESULTATERNE AF SAMARBEJDET 11996 I 1996 samarbejdede Samhørighedsfonden med EIB vedrørende 36 projekter. Heraf blev 22 projekter til udtalelse. To større projekter var genstand for en grundig undersøgelse fra EIB's side, og 12 projekter var genstand for samfinansiering. forelagt EIB -129- KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 130 Af de projekter, der blev vurderet, havde 27 relation til miljoområdet, hovedsagelig inden for rensning af byspildevand og håndtering af kommunalt affald. Der er gennemført vurdering af 8 projekter vedrørende TEN-transportinfrastrukturer, hovedsagelig inden for områderne: søhavne, lufthavne og jernbaner. 130 KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 13] KAPITEL 5 OVERVÅGNING OG KONTROL 5. 1 OVERVÅGNINGSUDVALG 5. 1. 1 SPANIEN Overvågningsudvalget afholdt i 1996 to møder, som fandt sted i Madrid henholdsvis den 24. april og den 31. oktober. Møderne blev afholdt i overensstemmelse med overvågningsudvalgets forretningsorden. Således som Kommissionen havde anmodet om, blev overvågningsudvalget opdelt i separate udvalg, afhængig af hvilket organ, der stod for gennemførelsen af de pågældende projekter, eller hvilken sektor, der var tale om. Femte møde i overvågningsudvalget ( 24. april) Overvågningsudvalget blev opdelt i tre udvalg: udvalget for vandprojekter, udvalget for projekter lokale under centraladministrationen og udvalget myndigheder. for. projekter under de regionale og Udvalget blev ledet af Angel Torres, Generaldirektør for Planlægning. Desuden deltog Ministeriet for Offentlige Arbejder, Transport og Miljø (MOPTMA), Direktoratet for Vandkvalitet og Generaldirektoratet for Økonomisk Planlægning, Budget og Landsplanlægning samt forskellige organer såsom ICONA, MINER og AENA. Kommissionens delegation, som blev ledet af direktøren for Samhørighedsfonden, var sammensat af kontorchefen med ansvar for Samhørighedsfonden, sagsbehandlerne med ansvar for projekter i Spanien i Direktoratet for Samhørighedsfonden samt repræsentanter for GD XI og GD XVI-C. Med henblik på at opstille kriterierne for, hvilke projekter der skal henhøre under udvalget for vandprojekter, besluttede man at definere begrebet "vand", således at det alene omfattede projekter vedrørende vandets kredsløb, dog ikke vandrensningsprojekter. De projekter, som er omfattet, er altså projekter vedrørende kontrolsystemer samt programmerne LINDE og PICHRA. På dagsordenen for møderne i disse udvalg stod: kontrol af gennemførelsen af de enkelte projekter pr. 31. december 1995. Som helhed rejste Kommissionen spørgsmålet om forsinkelse allerede ved starten på gennemførelsen af miljø- og transportprojekterne. Det blev ligeledes konstateret, at en lang række projekter har undergået ændringer i forhold til de oprindelige planer, enten vedrørende de støtteberettigede omkostninger, tidsplanen eller den finansielle plan. På dette møde drøftede man visse spørgsmål vedrørende reglerne for de regionale og lokale myndigheders deltagelse og en afklaring af forholdet mellem Samhørighedsfondens projekter på den ene side og EFRU's projekter på den anden side. 131 KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 132 Ved den rejst en lejlighed blev der overvågningen og styringen af projekterne: række andre spørgsmål vedrørende vurderingen, 0 de fysiske og finansielle indikatorer i overvågningsskemaerne og i ansøgningerne om støtte bør fremover omfatte alle de udgifter, der er anført i oversigten over projektomkostningerne, 0 den endelige rapport om gennemførelsen af en gruppe af projekter bør udarbejdes for hvert enkelt projekt, medens konklusionerne vedrørende den funktionsmæssige sammenhæng eller en synlig strategi kan udformes således, at de gælder gruppen af projekter som helhed, 0 en passende omtale af Samhørighedsfondens indsats. I den forbindelse blev det påpeget, at informations- og for at skulle vedtage en beslutning om de Kommissionen offentlighedsforanstaltninger, medlemsstaterne burde sætte i værk, stod 0 en nærmere fortolkning af betalingsbestemmelserne: det arbejde, som er udført og betalt af det ansvarlige organ, udgør Samhørighedsfondens grundlag for udredning af udgifterne. Kommissionen gav endvidere udtryk for sin tilfredshed over afholdelsen af et ad hoc- overvågningsudvalgsmøde med deltagelse af forvaltningerne fra de selvstyrende og lokale samfund og anmodede om, at der blev nedsat et ad hoc-udvalg for skovrejsning samt særskilte udvalg for de selvstyrende samfund og de lokale myndigheder for at sikre en mere gennemsigtig styring af de pågældende projekter. Sjette møde i overvågningsudvalget ( 30. og 31. oktober ) Overvågningsudvalget blev opdelt i 5 underudvalg afhængig af hvilket organ, der står for gennemførelsen af de pågældende projekter, eller hvilken sektor der er tale om. I henhold til Kommissionens ønske blev de selvstyrende samfund og de lokale myndigheder holdt adskilt: udvalget for vandprojekter, udvalget for skovrejsningsprojekter, udvalget for projekter under centraladministrationen, udvalg for projekter under de selvstyrende samfund og udvalg for projekter under de lokale myndigheder. Udvalgene blev ledet af Pascual Fernandez, Generaldirektør for Analyse og Budgetplanlægning, med deltagelse af de forskellige samtalepartnere afhængig af hvilket udvalg, der var tale om, bl. a. Ministeriet for Vandkvalitet og Generaldirektoratet for Økonomisk Planlægning, Budget og Landsplanlægning, organer såsom ICONA, MINER og AENA samt repræsentanter for de regionale og lokale myndigheder. for Offentlige Arbejder, Transport og Miljø (MOPTMA), Direktoratet Kommissionens delegation, som blev ledet af direktøren for Samhørighedsfonden, var sammensat af kontorchefen med ansvar for Samhørighedsfonden, sagsbehandlerne med ansvar for projekter i Spanien i Direktoratet for Samhørighedsfonden samt repræsentanter for GD XI og GD XV1-C. A. o g G D X X. På dagsordenen for møderne i disse udvalg stod: kontrol af gennemførelsen af de enkelte projekter pr. 30. juni 1996. • Udvalget for projekter under centraladministrationen størsteparten af vej- og I dette udvalg drøftede man jernbaneprojekterne og rensning af byspildevand, affaldshåndtering og renovering af kystområder. Kommissionen konstaterede i det store hele en transportsektoren for miljøsektoren hovedsagelig inden inden for - 1 3 2- KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 133 tilfredsstillende gennemførelsesgrad af projekterne med undtagelse af visse projekter vedrørende renovering af kystområder. • Udvalget for projekter under forvaltningerne i de selvstyrende samfund De projekter, som er forelagt af de selvstyrende samfund, omfatter følgende sektorer: veje, rensning af byspildevand, affaldshåndtering og bymiljø. Gennemgangen af projekternes forskellige gennemførelsesgrad gav anledning repræsentanter for de nationale og regionale myndigheder og for Fællesskabet. informationsudveksling mellem de til en Kommissionen konstaterede, at der gennemgående er en vis forsinkelse i gennemførelsen af projekterne, bl. a. som følge af forsinkelser i udbudsprocedurerne og i tildelingen af ordrerne. • Udvalget for projekter under de lokale myndigheder De projekter, der er forelagt af de lokale myndigheder, omfatter følgende sektorer: rensning af byspildevand, affaldshåndtering og bymiljø. Gennemgangen af projekternes gennemførelsesgrad var rettet imod de mange projekter, hvor fristen for gennemførelsen er blevet udskudt. Kommissionen understregede nødvendigheden af at fremskynde gennemførelsen af projekterne mest muligt, trods vanskelighederne i forbindelse med udbudsproceduren og med styringen, når der er tale om grupper af projekter fra flere kommuner. • Udvalget for vandprojekter Gennemgangen af projekternes gennemførelsesgrad gav bl. a. anledning vedrørende ændringer, som var blevet foretaget i gennemførelsesdatoen for visse projekter. til bemærkninger Under møderne i overvågningsudvalgene understregede Kommissionen nødvendigheden af at råde over præcise og detaljerede oplysninger om de projekter, Samhørighedsfonden har finansieret inden for denne sektor, og nødvendigheden af at anmodninger om udbetaling af restbeløb vedrørende afsluttede projekter indgives så hurtigt som muligt, samt nødvendigheden af at ansøgningerne om støtte inden for denne sektor ledsages af en redegørelse for miljøeffekten, idet dette vil bidrage til at fremme godkendelsesproceduren. • Udvalget for skovrejsningsprojekter De projekter, der er forelagt af centraladministrationen, er - i de tilfælde hvor der er tale om en gruppe af aktioner - opdelt efter afstrømningsområder. Under gennemgangen af projekternes gennemførelsesgrad blev det konstateret, at de vedtagne projekter inden for denne sektor behøver et ekstra år til gennemførelsen på grund af selve arten af de aktioner, projekterne omfatter. Der er således tale om arbejder, som ikke kan udføres på visse tidspunkter af året (oktober-april) på grund af de klimatiske forhold. Man aftalte at afholde det syvende møde i overvågningsudvalget i den tredje uge i maj 1997 (omkring den 21. og 22. maj). Man ville da ligeledes afholde møder i fem udvalg, afhængig af hvilken sektor, der var tale om, eller hvilket organ der stod for gennemførelsen. 133- KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 134 5. 1. 2 PORTUGAL Overvågningsudvalget for projekter finansieret af Samhørighedsfonden holdt i 1996 tre møder, nemlig den 26. januar, den 18. juni og den 8. oktober. Der blev på disse møder ført grundige drøftelser bl. a. vedrørende den fremtidige planlægning på transport- og miljøområdet med henblik på at sikre en ligevægt mellem disse to hovedområder igennem hele den periode, hvor Samhørighedsfonden skal virke i henhold til fondsforordningen. Denne planlægning er ligeledes af stor betydning, hvad angår forvaltningen af midlerne i de næste tre år, idet der inden for rammerne af de samlede forpligtelser bør henstå en reserve, som i givet fald skal anvendes til udbetaling af betinget støtte. Hvad projekterne angår, foretages der jævnligt en gennemgang af den fysiske og finansielle gennemførelsesgrad i hvert enkelt tilfælde, og der gennemføres undertiden en revision af beslutningerne. På grundlag af oplysningerne fra de portugisiske myndigheder (pr. 30. 9. 96) kan det konstateres, at den finansielle gennemførelsesgrad på transportområdet for perioden 1993-1996 har været forholdsvis tilfredsstillende (98%). Ved udgangen af 1996 var 18 projekter blevet fuldført; for 14 projekters vedkommende havde man modtaget en endelig rapport med anmodning om betaling af restbeløb. For samme periode konstaterede man en noget langsommere finansiel gennemførelse på miljøområdet (51%). Ved udgangen af 1996 var fem projekter blevet fuldført, og for tre af disse projekter havde Kommissionens tjenestegrene afsluttet sagen. Ad hoc-overvågningsudvalget for den nye bro over Tejo-floden holdt møder i Lissabon den 26. februar, den 18. juli og den 26. november 1996. Blandt de emner, der blev behandlet, kan nævnes spørgsmål vedrørende projektets fysiske gennemførelsesgrad og miljøspørgsmål. Det har været muligt at indhente de forsinkelser, der var indtruffet med hensyn til gravearbejderne som følge af usædvanligt dårlige vejrforhold i vinteren 1995-1996, takket være en særlig indsats specielt fra og med maj måned 1996. Ifølge de seneste oplysninger lader det endog til, at arbejderne vil kunne afsluttes i januar 1998, dvs. tidligere end oprindeligt planlagt. Hvad angår miljøspørgsmål, og således som det specifikt er nævnt i det aftalememorandum, der blev undertegnet af Kommissionen og den portugisiske regering den 15. juli 1996, skal gennemførelsen af memorandummets bestemmelser med jævne mellemrum kontrolleres af det overvågningsudvalg, som har ansvaret for det pågældende projekt. Under det seneste møde i dette udvalg tog Kommissionen da også initiativ til en drøftelse vedrørende opfyldelsen af de i memorandummet indeholdte betingelser på grundlag af de dokumenter, de portugisiske myndigheder havde forelagt inden mødet. I den forbindelse kunne det fastslås, at den portugisiske regering til fulde havde opfyldt betingelserne i memorandummet, som udløb den 15. oktober 1996. J M. KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 135 5. 1. 3 GRÆKENLAND Overvågningsudvalget for projekter finansieret af Samhørighedsfonden mødtes fire gange i 1996, nemlig den 27. -28. marts og den 3. -4. oktober, hvad angår udvalgene for transport og miljø, og den 29. februar og den 21. oktober, hvad angår ad hoc-overvågningsudvalget for Evinos-projektet. ledet af departementschefen Overvågningsudvalget blev for Økonomiministeriet. Det var sammensat af departementscheferne af fra samhørighedsfondsinterventionerne, Samhørighedsfonden og de øvrige relevante Direktorater og Generaldirektorater, repræsentanter for EIB, kommunale repræsentanter sammenslutninger og en lang række borgmestre i deres egenskab af bygherrer. syv andre ministeriet, for for de græske ministerier, som er omfattet Kommissionen, repræsentanter repræsentanter nemlig for for Forretningsordenen for Samhørighedsfondens overvågningsudvalg er blevet ændret for at give plads for repræsentanter for de regionale og lokale myndigheder (to pladser) samt for en repræsentant for arbejdsmarkedets parter. Udvalget gennemgik skematiske oversigter vedrørende de enkelte beslutninger og projekter samt rapporter om hvert enkelt projekt, og Kommissionen har nøje undersøgt, om EF's politik er blevet overholdt. Særlig når det drejer sig om store projekter, anvender Samhørighedsfonden de horisontale retningslinjer for offentlige indkøb, som de græske myndigheder og Kommissionen er blevet enige om, nemlig begrænsning af de store rabatter, der ydes af projektkonduktørerne, og bibeholdelse af det oprindelige omkostningsniveau uden uberettigede forhøjelser. Hvad miljøpolitikken angår, kræver Samhørighedsfonden, at fællesskabsbestemmelserne på dette område overholdes, og gør den finansielle støtte afhængig af opfyldelsen af dette krav. Overvågningsudvalgets forskellige møder gjorde det endvidere muligt at: 0 underrette den af medlemsstaten udpegede myndighed, fagministerierne og de endelige støttemodtagere om resultaterne af behandlingen af de nye ansøgninger om støtte, 0 redegøre for størrelsen af de forpligtelser, der var indgået, og for de betalinger, der var gennemført i 1996, for så vidt angik græske projekter på transport- og miljøområdet, 0 modtage direkte oplysninger om de problemer, de endelige støttemodtagere var stødt på under arbejdets udførelse, 0 udveksle synspunkter (medlemsstat/Kommission) om, hvorvidt projekterne skulle fortsætte, hvorvidt udgifterne var støtteberettigede og om, hvilke oplysninger, der burde fremsendes til Kommissionen, 0 give de græske myndigheder mulighed for at fremsætte forslag over for Kommissionen om eventuelle ændringer, som burde foretages i 1996 i de allerede godkendte projekter. fysiske og Den tilfredsstillende. finansielle gennemførelse af projekterne på miljøområdet i 1996 er tempo, hvad angår Pathe- Gennemførelsen på transportområdet har nået et tilfredsstillende projektet, men er ikke tilfredsstillende med hensyn til forpligtelser og byggeri, hvad angår Egnatia-projektet, idet det var et afgørende år for agenturets start. Ifølge overvågningsudvalgets seneste oplysninger fra oktober måned ligger gennemførelsesgraden på 67% på transportområdet -135 KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 136 for Pathe og Egnatia. Eftersom betalingerne vedrørende Pathe er blevet frigivet med udnævnelsen af projektlederen i gennemførelsesgraden. ("Project Manager"), vil der vise en markant stigning sig 0 Ad hoc-overvågningsudvalget Ad hoc-overvågningsudvalget for Evinos-projektet mødtes to gange i 1996, nemlig den 29. februar og den 21. -22. oktober. skal sikre arbejdets videreførelse, lede beslutningstagningen og Projektet har været genstand for overvågning på det fysiske, finansielle og tekniske plan. Det rådgivende samordningsudvalg bestående af personer af internationalt ry er blevet nedsat; således at udvalget gennemførelsen af projektet sker til tiden, og det skal endelige rapportere til Samhørighedsfonden. Opgaven med udarbejdelsen af den endelige undersøgelse, som er blevet konsekvent udvidet, blev overdraget til kontrahenten. Støtten til finansieringen af foranstaltninger til endelig forebyggelse af af Samhørighedsfonden, blev afsluttet. Fonden afslog imidlertid at videreføre finansieringen af projektet, så længe de supplerende undersøgelser, bl. a. vedrørende jordskælvsrisici og risiko for jordskred, ikke er afsluttet, og så længe man ikke har fastslået effekten af disse risici på projektet i dets endelige udformning. jordskred blev bevilget. En væsentlig del af det projekt, der er finansieret Der blev i oktober afholdt et forberedende møde i ad hoc-overvågningsudvalget for projektet vedrørende Athens nye internationale lufthavn (Spata). 5. 1. 4 IRLAND Overvågningsudvalget i Irland holdt møde tre gange i 1996, nemlig den 30. januar, den 3. juli og den 10. december. Som tidligere var Kommissionen repræsenteret ved Direktoratet for Samhørighedsfonden og medlemmer af andre relevante tjenestegrene og de irske myndigheder ved Finansministeriet, som besatte formandsposten og varetog sekretariatsfunktionen for udvalget, og repræsentanter for de irske ministerier med ansvar for de støttemodtagende erhvervssektorer. Repræsentanter for de offentlige organer, som står for gennemførelsen af projekterne (herunder Irish Rail, det statslige jernbaneselskab, havnemyndighederne, Air Rianta, det statslige lufthavnsselskab), deltog også i møderne. En vigtig nyskabelse i 1996 var tilstedeværelsen i udvalget af repræsentanter for de lokale myndigheder, som har ansvaret for projektering, gennemførelse og styring af vej-, vandrensnings- og vandforsyningsprojekter. Formatet og indholdet af den information, der var tilgængelig for udvalget var blevet stærkt forbedret i 1995, og det var Kommissionens opfattelse, at den udleverede dokumentation var fyldestgørende med henblik på en vurdering af den finansielle og fysiske gennemførelse af projekterne, selv om det i visse tilfælde var nødvendigt at søge at skaffe supplerende og uddybende oplysninger med hensyn til nogle af havne- og affaldsprojekterne. Kommissionen var i det store og hele tilfreds med projekternes gennemførelsesgrad, og fandt det ikke i noget tilfælde nødvendigt at suspendere støtten. 136 KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 137 Ikke desto mindre gav Kommissionen gentagne gange udtryk for sin bekymring over oplysningerne fra myndighederne om stigninger i omkostningerne ved mange af projekterne, og Kommissionen erklærede, at der kun ville blive tilladt større ændringer i projekterne, såfremt der forelå detaljeret dokumentation for omkostningsstigningerne - og kun inden for visse grænser. 5. 2 KONTROLBESØG I henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 iværksatte Kommissionen en række aktioner med henblik på at kontrollere rigtigheden af de erklæringer, som medlemsstaterne havde fremsendt til støtte for deres ansøgninger, og sikre tilstedeværelsen af de administrative dokumenter og fra Samhørighedsfonden. regnskabsbilagene vedrørende de projekter, hvortil der er ydet finansiel bistand Kommissionens tjenestegrene aflagde i 1996 følgende kontrolbesøg som et led i overvågningen af forvaltningen og gennemførelsen af de godkendte projekter: 5. 2. 1 SPANIEN • Transportsektoren Kontrolbesøg aflagt afGD XVL 18. -22. marts: * Motorvejen Bai len-Granada (4 afsnit) Andalusien. SF nr. 94/11/65/003 24. -28. juni: * OR 1-Ekspresvejen Rias Bajas. Afsnittet Orense-Porrino. Galicien. SF nr. 94/11/65/002 Kontrolbesøg aflagt afGD XVI under ledsagelse afGD XX 21. -25. oktober: * Tilkørselsvej til St Jacques. SF nr. 93/11/65/013 * 0R1-Ekspresvejen Rias Bajas. Afsnittet Orense-Porrino. SF nr. 94/11/65/002 • Miljøsektoren Kontrolbesøg aflagt afGD XVI _LI7_ KA PITEL 5 - Overvågn ing og kontrol 138 6. -9. februar: * Vandforsyningen i Algodor de Tarancôn og sydlige del af Madrid. Castille La Manche og Madrid. SF nr. 94//11/61/013. * Rensningsanlæg i Lorca. Murcia. SF nr. 95/11/61/037. * Genoprettelse af miljøet. Bahia Portman. Murcia. SF nr. 94/11/61/022. 24. -28. juni: * Rensning af byspildevand i Renteria. Baskerlandet. SF nr. 93/11/61/024 * Affaldshåndtering og forurenet jord i Baskerlandet. SF nr. 95/11/61/043-7 * Kysten ved Lourido, Portonovo et La Lanzada. Galicien. SF nr. 94/11/61/027-028 7. -8. oktober: * Rensning af Besôs-floden. Catalonien. SF nr. 96/11/61/027 28. -29. oktober: * Håndtering af kommunalt affald. Tværkommunale enhed i Bages. Catalonien. SF nr. 95/11/61/025-1 og 96/11/61/026. * Håndtering af kommunalt affald i Rubi. Catalonien. SF nr. 95/11/61/025-6 * Center for genanvendelse i Gavå-Viladecans. Catalonien. SF nr. 95/11/61/022-D og 96/11/61/051. Kontrolbesøg aflagt afGD XVI under ledsagelse afGD XX 21. -25. oktober: * Donana-nationalparken. SF nr. 93/11/61/034 * Renovering af strande - Isla Cristina. SF nr. 93/11/65/057 4. -6. november: * Projekter til bekæmpelse af erosion i Andalusien. 5. 2. 2 PORTUGAL • Transportsektoren Kontrolbesøg aflagt afGD XVI 17. juni-26. november: * Ny bro over Tejo-floden - 94/10/65/005 138 KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 139 Kontrolbesøg aflagt af EIB under ledsagelse afGD XVI 22. juli: * Modernisering af den nordlige strækning II - B. de Prata/Alhandra - 96/10/65/002 Kontrolbesøg aflagt afGD XVI under ledsagelse afGD XX 30. september-4. oktober: * Vej til den østlige del af havnen i Sines - 93/10/65/012 * Tilkørselsvej til terminalen i havnen i Sines - 93/10/65/026 • Miljøsektoren Kontrolbesøg aflagt afGD XVI under ledsagelse afGD XX 30. september-4. oktober: * Samlebrønde til rensningsanlæg i Beirolas, Frielas og S. Joao da Talha - 93/10/61/013 * Opførelse af rensningsanlæg i Frielas og S. Joâo da Talha - 94/10/61/Q06-007 5. 2. 3 GRÆKENLAND • Miljøsektoren Kontrolbesøg aflagt afGD XVI 5. februar: * Rørledninger for byspildevand i Korinth. SF nr. 93/09/61/053-a * Anlæg til rensning af byspildevand, samleledninger og rørsystem for byspildevand i Loutraki. SF NR. 94/09/61/001-2 26. marts: * Rørledninger for byspildevand i Nea Makri. SF nr. 93/09/61/027-1 * Kloaksystem i Keratea. SF nr. 93/09/61 /027-2 3. oktober: * Beslyttelse af akviferer - Argolikon Pedion. SF nr. 93/09/61/009 21. -23. oktober: * Affaldshåndtering i Thessaloniki. SF nr. 93/09/61/035 * Affaldshåndtering i Skhisto. SF nr. 93/09/61/034 Kontrolbesøg aflagt afGD XX under ledsagelse afGD XVI 20. maj: 139- KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 140 * Anlæg til rensning af byspildevand i Rhodos by. SF nr. 93/09/61/046 25. -29. november: * Regnvands- og byspildevandssystem i Veria. SF nr. 93/09/61/032 * Regnvands- og byspildevandssystem i Veria. SF nr. 94/09/61/032 * Vandforsyningsledninger i Veria og Yannitsa. SF nr. 93/09/61/058 * Anlæg til rensing af byspildevand i Yannitsa. SF nr. 93/09/61/055-3 * 1. -5. april: Revisionskontrol af pengestrømmen mellem Kommissionen og medlemsstaternes finansielle organer i forbindelse med projekterne under Samhørighedsfonden 5. 2. 4 IRLAND i • Transportsektoren Kontrolbesøg aflagt afGD XVI 24. -26. juli: * Dublin havn - nordkajen ro/ro-kajpladsen. SF nr. 93/07/65/017 * Ennis, hoveddrænledningen. SF nr. 93/07/65/029. 23. -27. september: * Portlaoise-omfartsvejen. SF nr. 94/07/65/007 Kontrolbesøg aflagt afGD XX under ledsagelse afGD XVI 7. -10. maj: * Forbedringer på jernbanenettet I. SF nr. 93/07/65/019-023-024-025 * Cork havnebugserbåd. SF nr. 93/07/65/013 * Cork passagerterminal for jernbanen. SF nr. 93/07/65/015. • Miljøsektoren Kontrolbesøg aflagt afGD XVI 24. -26. juli: * Ballinrobe - kloaksystem. SF nr. 93/07/61/027 * Tuam - regionale vandforsyning (fase I). SF nr. 93/07/61/028 23. -27. september: * Dublin - regionale vandforsyning. SF nr. 93/07/61/012 et 94/07/61/015 -140 KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 141 Tekniske kontrolbesøg gennemført med bistand af videnskabelige konsulenter. En række konsulenter, der er udpeget med henblik på teknisk bistand fondsforordningen, gennemførte vurdering/evaluering af projekterne og/eller af projektforløbet. specifikke kontrolbesøg med henblik på en i henhold til teknisk 5. 3 EIB's ROLLE EIB's rolle i forbindelse med overvågningen af samhørighedsfondsprojekterne er nøje defineret ved Rådets forordning, i henhold til hvilken Den Europæiske Investeringsbank er repræsenteret i de overvågningsudvalg, som er oprettet i hver enkelt modtagermedlemsstat. projekter, EIB har deltaget aktivt i møderne i disse udvalg, især i ad hoc-overvågningsudvalgene for de (f. eks. store overvågningsudvalget for broen over Tejo-floden og for Athens nye internationale lufthavn (Spata)). Samhørighedsfonden sam finansieres af EIB der og Ud over dette samarbejde, som er fastsat i forordningen, yder EIB, som har sine egne procedurer for overvågning af de projekter, den finansierer, Kommissionen teknisk støtte i forbindelse med projekter, hvoraf den allerede har finansieret en del, og hvortil medlemsstaten ud over lånet anmoder om tilskud fra Samhørighedsfonden. 5. 4 SVIG OG UREGELMÆSSIGHEDER Efter artikel 12 i Rådets forordning nr. I 164/94 skal de støttemodtagende medlemsstater træffe de nødvendige foranstaltninger til at forebygge og forfølge uregelmæssigheder. Det påhviler dem desuden at sørge for, at midler, der er gået tabt som følge af uregelmæssigheder og for forsømmelighed, tilbagebetalingen af uberettiget udbetalte beløb. er medlemsstaterne også tilbagebetales. Generelt ansvarlige Medlemsstaterne skal også underrette Kommissionen om de foranstaltninger, der træffes i kontroløjemed og for at forebygge svig. De skal navnlig underrette Kommissionen om de etablerede kontrol- og forvaltningsordninger, og de skal stille alle relevante nationale til rådighed for Kommissionen. Med vedtagelsen af Kommissionens kontrolrapporter i 1994 udstedte Kommissionen gennemførelsesbestemmelser forordning nr. 1831/94 vedrørende medlemsstaternes forpligtelser i forbindelse med samhørighedsfondsfinansieringen. Dette regelsæt vedrører bl. a. indførelsen af et informationssystem for uregelmæssigheder. For at give medlemssstatcrne et incitament til at forfølge uregelmæssigheder kan Kommissionen yde et bidrag til medlemsstaternes omkostninger ved retssager med henblik på inddrivelse af uberettiget udbetalte beløb. i tidligere år modtog Kommissionen I 1996 som rapporter om svig eller uregelmæssigheder i forbindelse med projekter godkendt efter Rådets forordning (EF) nr. 1164/94. Følgelig iværksatte Kommissionen ingen undersøgelser vedrørende de nærmere forhold omkring de projekter, der havde modtaget støtte fra Samhørighedsfonden. ingen -141 KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 142 På den anden side er Kommissionen på grundlag af de regelmæssige overvågnings- og kontrolbesøg ikke helt overbevist om, at medlemsstaterne fuldt ud har forstået betydningen af deres ansvar i forbindelse med de ovennævnte forordninger. Kommissionen videreførte derfor i 1996 sine informationsseminarer for at gøre forvaltningerne mere bevidste om problemet og udveksle erfaringer. I forbindelse med overvågnings- og kontrolbesøgene blev Kommissionen opmærksom på en række tilfælde af forsømmelighed og visse uregelmæssigheder i Grækenland, Irland og Portugal, som til dels kan tilskrives forkert fortolkning, misforståelse eller ukendskab til de regler, Kommissionen håndhæver. Under et kontrolbesøg i Grækenland blev Samhørighedsfonden opmærksom på, at betalingsanmodningerne i forbindelse med et bestemt projekt ikke byggede på foretagne betalinger. Samhørighedsfonden underrettede det græske Økonomiministerium, som står for gennemførelsen og opfølgningen af samhørighedsfondsprojekterne. I mellemtiden har de ansvarlige myndigheder bøjet sig for Kommissionens krav, og de betalingsanmodninger, der forelægges for Kommissionen, er nu baseret på foretagne betalinger. I 1996 rettede Kommissionen en opfordring til de portugisiske myndigheder i anledning af visse forhold, den havde konstateret under et kontrolbesøg i 1995, vedrørende CRIL-projektet (Lissabons ydre ringvej - nr. 93/10/65/025) Under et kontrolbesøg i Irland blev det klart, at for det pågældende projekt blev punkt 3 i de finansielle gennemførelsesbestemmelser, der vedføjes projektbeslutningerne, ikke fuldt overholdt. Miljøministeriet har iværksat en undersøgelse vedrørende sagen. I et andet tilfælde måtte Samhørighedsfonden suspendere betalingen til et spildevandsprojekt på anmodning af Kommissionens tjenestegrene med ansvar for miljø. Kommissionen havde grund til at antage, at Fællesskabets miljølovgivning ikke var blevet overholdt i forbindelse med projektets gennemførelse. Begge sager verserer. 5. 5 IGANGVÆRENDE RETSLIGE PROCEDURER Der er, så vidt Kommissionen ved, ingen verserende retssager i forbindelse med projekter, som er godkendt inden for rammerne af Rådets forordning (EF) nr. 1164/94. 5. 6 EN SUND OG EFFEKTIV FINANSIEL FORVALTNING (SEM^ Kommissionen har under SEM 2000-handlingsprogrammet intensiveret dialogen med medlemsstaterne med henblik på at forbedre den finansielle forvaltning af Fællesskabets budget. Parallelt med et for strukturfondenes vedkommende har Samhørighedsfondens ledelse udformet et sæt regler for udgiftsdækning. Målet er så vidt muligt at samordne disse regler med de principper, der håndhæves af strukturfondene, under hensyntagen til de særlige forhold, som gælder for Samhørighedsfonden. Reglerne vil efter godkendelse af Kommissionens Økonomiske og Juridiske Tjeneste blive fremsendt til medlemsstaterne i begyndelsen af 1997. Det forventes, at kodificerede og klare principper vil lignende initiativ 142 KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 143 øge gennemsigtigheden af Samhørighedsfondens aktiviteter yderligere, og at de vil bidrage til at skærpe de nationale myndigheders opmærksomhed omkring reglerne for støtteberettigelse og andre grundlæggende spørgsmål, som har betydning for en effektiv forvaltning. 143 KAPITEL 6 - Dialog mellem institutionerne, information og offentlighed 144 KAPITEL 6 DIALOG MELLEM INSTITUTIONERNE - INFORMATION OG OFFENTLIGHED 6. 1 OPLYSNINGSPLIGT OVER FOR EUROPA-PARLAMENTET. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET forelægger I henhold til artikel 14 i forordning om oprettelse af Samhørighedsfonden Kommissionen en årsrapport om for Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med henblik på behandling og udtalelse. Årsrapporten for 1995 blev behørigt forelagt for de nævnte institutioner den 4. september 1996. fondens virksomhed Opmærksomheden henledes på, at der i fondsforordningens bilag II er opstillet en række detaljerede krav vedrørende de oplysninger, årsrapporterne bør indeholde. På dette grundlag har det været muligt at skabe en konstruktiv dialog mellem institutionerne, og Kommissionen har haft mulighed i tilpasse præsentationen af oplysningerne overensstemmelse med de ønsker og den kritik, som er indeholdt i de forskellige udtalelser. for at finpudse og I forbindelse med en række forslag vedrørende beslutningstagningen og fondens forvaltning, som blev stillet af Europa-Parlamentet og Regionaludvalget, har Kommissionen imidlertid måttet gøre opmærksom på, at gennemførelsen af Samhørighedsfonden nødvendigvis bør være i fuld overensstemmelse med forordningens bestemmelser; endvidere har Kommissionen ikke fulgt en henstilling fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg om at begrænse oplysningerne om projekter i årsrapporten, da denne bør tjene en lang række forskellige formål og derfor bør være så komplet som muligt vedrørende oplysninger om projekter. Kommissionens repræsentanter har ved en række lejligheder i løbet af året haft lejlighed til at informere repræsentanter for de andre institutioner om specifikke emner og at drøfte disse emner med sidstnævnte. Disse drøftelser vedrørte især proceduren for betinget støtte og og samt resultaterne offentlighedsforanstaltninger og vurderingen af effekten af fondens indsats i almindelighed. af midtvejsrevisionen informations- forvaltning, fondens 6. 1. 1 EUROPA-PARLAMENTET Udtalelsen vedrørende årsrapporten for 1995 (NOVO rapport EP 219. 991) indeholdt en række positive kommentarer og bemærkninger vedrørende Samhørighedsfondens virke og specielt budgetgennemførelsen. Europa-Parlamentet udtrykte tilfredshed over en gennemførelsesgrad for forpligtelses- og betalingsbevillingerne på næsten 100% i regnskabsåret og understregede i forbindelse med sin glæde over, at der samhørighedsfondsprojekterne. ikke havde været tilfælde af svig Europa-Parlamentet gav udtryk for sin støtte til målsætningen om en 50/50-fordcling af budgetmidlerne mellem de to investeringsområder (miljø og transportinfrastruktur) for hver af de pågældende medlemsstater og for hele den perioden, som er dækket af fondsforordningen. 144 KAPITEL 6 - Dialog mellem institutionerne, information og offentlighed 145 Hvad angår fordelingen inden for de to områder, gjorde Europa-Parlamentet opmærksom på, at antallet af projekter vedrørende affaldshåndtering var for lavt inden for miljøsektoren. Samtidig beklagede Europa-Parlamentet, at vejprojekterne fortsat havde en alt for fremtrædende plads inden for transportsektoren. Europa-Parlamentet påpegede endvidere, at man bør være mere opmærksom på det forhold, at sø- og lufttransport er af stor betydning for de mere afsides liggende områder. De forsøg, Kommissionen havde gjort på at vurdere den socioøkonomiske effekt af de støttede projekter, blev hilst velkommen af Europa-Parlamentet. 1 den forbindelse bør det nævnes, at de teknikker, der er udviklet til dette formål for Kommissionen, skal tjene til at kvantificere jobskabelsen og effekten på den økonomiske vækst, og at de modeller, som nu anvendes, også tjener til at vurdere andre større investeringer, f. eks. de investeringer, der samfinansieres under strukturfondsprogrammerne, specielt EFRU. Der blev rejst kritik af sammensætningen af visse overvågningsudvalg og af visse aspekter ved samarbejdet med andre finansielle organer vedrørende vurderingen og overvågningen af projekterne; Kommissionen tog disse bemærkninger ad notam, men må gentage, at bestemmelserne i forordningen om oprettelse af Samhørighedsfondens nøje bør overholdes. 6. 1. 2 DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Antallet af punkter, som blev rejst af de to organer vedrørende årsrapporten for 1995, var betydelige færre end for tidligere årsrapporter. Dette skyldes uden tvivl det forhold, at Kommissionen i vid udstrækning har været i stand til at tage hensyn til tidligere forslag - ikke mindst vedrørende antallet af møder i overvågningsudvalgene, projektudvælgelsen og balancen mellem de to indsatsområder - samt det forhold at de to organer efterhånden har erhvervet en større indsigt i Samhørighedsfondens særlige karakteristika. Der er helt klart udmærkede relationer mellem Kommissionen, som forvalter af fonden, og de to organer som repræsenterer arbejdsmarkedets parter og regionerne. Der er tilfredshed med, at arbejdsmarkedets parter og de lokale partnere i stigende grad inddrages i arbejdsgangene, selv om der stadig er plads for forbedringer på dette felt. Begge organer samt Europa-Parlamentet havde på et tidligt tidspunkt udtrykt ønske om en analyse af den jobeffekt, som udøves af samhørighedsfondsprojekterne; og de to organer kom med mange positive bemærkninger og anmodninger om yderligere udvikling af disse redskaber. Det Økonomiske og Sociale Udvalg udtrykte skuffelse over, at årsrapporten blev publiceret så sent, da rapporten indeholdt fyldige oplysninger om de enkelte projekter. Udvalget udtrykte håbet om, at fremsendelsen af årsrapporten til de øvrige institutioner for fremtiden ville blive fremskyndet. 6. 2 INFORMATION AF MEDLEMSSTATERNE 145- KAPITEL 6 - Dialog mellem institutionerne, information og offentlighed 146 Medlemsstaterne holdes sædvanen tro informeret om Samhørighedsfondens aktiviteter gennem en række informationsmøder. Disse afholdes normalt to gang om året, og blev i 1996 afholdt den 31. maj og den 13. december. og Samhørighed, for Regionalpolitik På mødet i maj overværede medlemsstaternes repræsentanter et indlæg af Landåburu Illarramendi, Generaldirektør vedrørende Samhørighedsfondens aktuelle situation og virke og kom herunder ind på princippet om betinget støtte og på den såkaldte midtvejsrevision vedrørende BNI-kriteriet, dvs. spørgsmålet om hvorvidt medlemsstaterne fortsat er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, når man sammenligner deres bruttonationalindkomst med gennemsnittet for Fællesskabet som helhed (jf. afsnit 1. 1. 2. i denne rapport). Der blev på mødet fremlagt en ajourført liste over projekter samt det første udkast til årsrapporten for 1995 om Samhørighedsfondens aktiviteter. Blandt de emner, som især blev berørt, kan nævnes de igangværende bestræbelser på at sikre en 50/50- fordeling af fondens finansielle midler mellem de to indsatsområder og den finansielle gennemførelse af det disponible budget. Ud over de velkendte punkter vedrørende de aktuelle aktiviteter og den aktuelle projektstøtte indeholdt dagsordenen for decembermødet også et særligt punkt vedrørende informations- og offentlighedsforanstaltninger efter Kommissionens beslutning på dette område (jf. afsnit 1. 1. 3 i denne rapport). Der blev givet en audiovisuel præsentation af beslutningens hovedpunkter og nogle få eksempler på, hvorledes medlemsstaternes myndigheder kan opfylde bestemmelserne om information og offentlighed omkring de projekter, der gennemføres med støtte fra Samhørighedsfonden. 6. 3 INFORMATION AF ARBEJDSMARKEDETS PARTER Der blev i 1996 afholdt to møder med arbejdsmarkedets parter (UNICE, EFS, CEEP og EUROCHAMBRES), nemlig den 20. februar og den 11. september. Ved begge lejligheder drøftede man først og fremmest de projekter, der var blevet godkendt indtil dato, og udsigterne for resten af året; information og data om Samhørighedsfondens aktiviteter i de tre år, fonden havde eksisteret, gjorde det også muligt at drøfte generelle spørgsmål vedrørende fondens prioriteringer, balancen mellem områderne, den socioøkonomiske effekt af investeringerne samt beskæftigelseseffekten. Møderne er en glimrende lejlighed for fondens ledelse til at stifte bekendtskab med synspunkterne hos de aktører, som er, om ikke direkte, så indirekte involveret i projekterne, ofte som repræsentanter for arbejdsmarkedets to parter. som underleverandører, hovedleverandører, forbrugere og brugere eller 6. 4 INFORMATIONSMØDER FOR DE BERØRTE KREDSE Samhørighedsfonden samhørighedsfondslande, jf. listen nedenfor. gennemførte en række informationsaktiviteter i de fire 146 KAPITEL 6 - Dialog mellem institutionerne, information og offentlighed 147 Fonden gennemførte navnlig en række uddannelsesaktiviteter vedrørende fondens virke; dette skete i samarbejde med Kommissionens kontorer i medlemsstaterne. Disse aktiviteter skal bidrage til at informere om fonden, f. eks. om adgangen til støtte, og om hvilke bestemmelser der skal overholdes med hensyn til information og offentlighed. Aktiviteterne skal endvidere bidrage til at sikre en bedre forberedelse af de ansøgninger om støtte, der indgives til fonden, en bedre finansiel styring af de samfinansierede projekter og en nemmere og hurtigere behandling af ansøgningerne. * 19. 03. 1996: En præsentation af Samhørighedsfonden for lederne af Kommissionens kontorer i medlemsstaterne * 20. 03. 1996: En præsentation af informations- og offentlighedsforanstaltningernc for Europa-Parlamentets Udvalg om Regionalpolitik * 25-26. 04. 1996: Madrid; en præsentation af Samhørighedsfonden for spanske lokale myndigheder * 21. 22. 05. 1996: Rhodos; et uddannelseshandlingsprogram - UCLAF/Samhørighedsfonden * 14. 06. 1996: Eindhoven, konference med titlen "Innovative Financing opportunities for European Biodiversity" * 28. 06. 1996: Et informationsmøde for medlemsstaterne om informations- og * 3-4. 10. 1996: offentlighedsforanstaltninger Killarney, UCLAF/Samhørighedsfonden Irland; et uddannelseshandlingsprogram * 23-24. 10. 1996: Lissabon; et uddannelseshandlingsprogram - UCLAF/Samhørighedsfonden * 29. 10. 1996: Madrid; et seminar om informations- og offentlighedsforanstaltninger * 5-6. 11. 1996: Oslo; et seminar om regionalpolitik og samhørighed i EU - En præsentation af Samhørighedsfonden og dens virke for Sammenslutningen af Norsk Industri. 6. 5 TRUFFET AF KOMMISSIONEN INFORMATIONS- OG OFFENTLIGHEDSFORANSTALTNINGER informations- og offentlighedsforanstaltninger Kommissionen gennemførte en række i overensstemmelse med målsætningerne i Kommissionens beslutning om informations- og offentlighedsforanstaltninger (jf. kapitel 1). Der blev navnlig publiceret en foto-brochure på engelsk, fransk og tysk med korte beskrivelser af udvalgte samhørighedsfondsprojekter i de fire pågældende medlemsstater og til vide kredse og anvendes som transportinfrastruktur). Brochuren blev distribueret Samhørighedsfondens "visitkort" i forbindelse med seminarer, konferencer og andre lejligheder. Efterhånden som der startes flere projekter, vil brochuren blive ajourført med nye informationer; teksten vil dog forblive kort og ikke-teknisk, idet hovedvægten lægges på præsentationen af projekterne gennem fotos. aktionsområder (miljø begge inden for og Samhørighedsfonden bidrog også til andre publikationer om regionalpolitik og samhørighed, som blev publiceret afGD XVI. Den Europæiske Fond for Regional Udvikling udgiver en række publikationer, nogle om generelle andre om specifikke emner i forbindelse med samhørighed. Samhørighedsfonden med det særlige udvalg af støtteberettigede sektorer og medlemsstater, den dækker, omtales i disse publikationer, når det byder sig, og fonden yder selv bidrag til de emneområder, som behandles. -147 KAPITEL 6 - Dialog mellem institutionerne, information og offentlighed 148 Årsrapporten blev publiceret i et passende format, og et sammendrag af rapporten blev trykt i INFOREGIO-nyhedsbrevene, som publiceres afGD XVI-EFRU. Kommissionen har såsom informationsmøder og konferencer; der er tale om grafisk computerdesign, audiovisuelt materiale og trykt materiale. fremstille ad hoc-materiale lejligheder, særlige ladet for J4£r ISSN 0254-1459 KOM(97) 302 endelig udg. DOKUMENTER DA 13 01 Katalognummer : CB-CO-97-290-DA-C ISBN 92-78-21440-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg