title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om den vidare utvecklingen av mobil och trådlös kommunikation i Europa - Utmaningar och val för Europeiska unionen

eurovoc_concepts:
EU policy
new technology
radio telecommunications
standardisation
telecommunications industry

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 29. 05. 1997 KOM(97) 217 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN OM DEN VIDARE UTVECKLINGEN AV MOBIL OCH TRÅDLÖS KOMMUNIKATION I EUROPA Utmaningar och val för Europeiska unionen SAMMANFATTNING Detta meddelande ger en översikt över utvecklingen på marknaden för mobil och trådlös inom EG efter 1994 års grönbok om mobil och personlig kommunikation kommunikation1, och behandlar den framtida inriktningen för mobil och trådlös kommunikation. Det utgör ett svar på det uppdrag som rådet och Europaparlamentet efter grönboken gav kommissionen att rapportera om utvecklingen av mobil kommunikation2. Rapporten utgår från marknadsframgången för GSM och närbesläktade digitala kommunikationstjänster inom EG och över hela världen; den ökande användningen av mobil kommunikation för anslutning av datorer och för tillträde till Internet; utvecklingen av satellitbaserade personkommunikationssystem; de betydande framsteg som gjorts inom lagstiftningen mot ett fullt öppnande av telekommunikationsmarknaden för konkurrens i flertalet medlemsstater från 1 januari 1998, och det framgångsrika genomförandet av WTO-avtalet om grundläggande telekommunikationer. På grundval av dessa aktuella utvecklingar arbetar nu kommunikationsindustrin på en strategi för nästa generation av digitala mobilsystem, som i Europa går under namnet Universal Mobile Telecommunications System (UMTS). Detaljer i framtida tjänstekoncept och användarkrav måste lösas för att utforma strategier för lagstiftning, frekvenser och standardisering på europeisk och nationell nivå. Mobilkommunikationssektorn väntas växa snabbt, inlemmas i intelligenta nätstrukturer för multimedia, navigation, positionsbestämning och angränsande och utnyttjas mervärdestjänster. Med tanke på dess framtida ställning inom de världsomspännande telekommunikationerna, de utomordentliga exportmöjligheter den skapar, dess inverkan på totalekonomin, sysselsättningen och samhället i stort, är de politiska aspekterna på det "trådlösa informationssamhällets" utveckling mångfacetterade och av stor vikt. Detta meddelande syftar till att underlätta den politiska debatten genom att infordra svar på nyckelfrågor som rör både utformningen av framtida tredjegenerationssystem och den miljö i vilken sådana system bör växa fram. Dessa nyckelfrågor sammanfattas nedan : • Är detta rätt tidpunkt för att fastställa en strategi för introduktionen av UMTS, eller skulle lagstiftning i dag komma för tidigt? • Råder ett samförstånd i Europa om begreppet UMTS eller tredje generationens mobila kommunikationer? Kommer det att bli endast en ny teknologi eller flera samverkande lösningar, baserade på olika teknologier ? • Vilka roller bör den privata sektorn respektive de offentliga myndigheterna spela i övergången till UMTS? • Hur kommer UMTS att påverka den europeiska industrins konkurrenskraft? Grönbok om ett samordnat uppträdande rörande mobil och personlig kommunikation i Europeiska unionen, COM(94) 492 slutlig. , 27. 04. 94 Europaparlamentets resolution den 19 maj 1995 (A4-0097/95; EGT C 151/473, 19. 06. 95) och rådets resolution den 29 juni 1995 angående vidare utveckling av mobil- och personkommunikationssektorn i Europeiska unionen (95/C 188/02; EGT C 188/3, 22. 07. 1995) CK. Hur tillgodoser vi de bredare sociala och samhälleliga intressena i utvecklingen av "det trådlösa informationssamhället"? Utgående från svaren på detta meddelande och andra relevanta faktorer kommer kommissionen vid behov att föreslå åtgärder att antas av Europaparlamentet och rådet. Kommentarer bör insändas senast den 15 Juli 1997 till Europeiska kommissionen, DG XIII/A/1, la Loi 200, B-1049 Bryssel, att. : Mr. de Cockborne (fax + 32 2 296 8391) eller via e-post till: umts@bxl. dgl3. cec. be. rue de (b INNEHÅLL SAMMANFATTNING INNEHÅLL 1. INTRODUKTION 2. VAR STAR VII DAG? 2. 1. Dagens mobila kommunikationer i Europa och den övriga världen 2. 2. Lagstiftningsmiljön och standardiseringsramar har varit nyckelfaktorer för mobilmarknadens utveckling 2. 3. Marknader och teknologier utvecklas. snabbt 2. 4. Aktiviteter på global och regional nivå främjar denna utveckling 3. MOBILKOMMUNIKATIONERNAS VIDARE UTVECKLING: VIKTIGA UTMANINGAR OCH FRÅGOR 3. 1. Huvudutmaningar för framtidens mobilkommunikationer 3. 2. En ny miljö för UMTS 3. 3. Kärnpunkter för framtida beslut : nyckelfrågor IV 1 5 5 6 7 9 13 13 13 14 3. 4. Att skapa förutsättningar för utveckling: nyckelfrågor om offentliga myndigheters roll 16 4. SLUTSATSER BILAGA I: EUROPAS MOBILA KOMMUNIKATIONER I SIFFROR BILAGA II: REGELVERK FÖR MOBILA KOMMUNIKATIONER BILAGA III: ÖVERSIKT ÖVER FREKVENSER FÖR MOBILA KOMMUNIKATIONER BILAGA IV: FÖRTECKNING ÖVER FÖRKORTNINGAR 21 24 27 29 33 le 1. INTRODUKTION Europa har i dag skapat en miljö inom vilka mobil kommunikation kan blomstra och har en ledande roll inom mobilkommunikationer på global basis Mobil kommunikation har varit ett av de snabbast växande segmenten inom telekommunikationsmarknaden under de senaste fem åren. Detta framgår av den spektakulära tillväxten av antalet GSM3-abonnenter och -investeringar. Sedan det lanserades kommersiellt 1992 har GSM och dess närbesläktade teknologier, DCS-1800 och PCS-1900, framträtt som en världsstandard för mobil kommunikation, med tjänster som tillhandahålls via nästan 200 nät till över 30 miljoner användare i mer än 100 länder. Asien håller på att bli en av de största marknaderna för GSM-system, medan PCS-1900 snabbt vinner framgångar i USA. Genom att erbjuda alleuropeisk täckning med ett enda abonnemang är GSM ett konkret exempel på ett fungerande transeuropeiskt nät. Det har utvecklats genom industriledda ansträngningar, med stöd av ett väl anpassat regelverk och snabba standardiseringsbeslut. GSM: s tillväxt matchas av den fortsatta utvecklingen av andra mobila och trådlösa teknologier i Europa och övriga delar av värden. Dessa system inkluderar sladdlösa telefoner, trådlösa nät för telefoner och datorer inom byggnader, personsökning och användning av trådlösa teknologier som konkurrerar med fasta allmänna nät på lokal nivå. Satellitbaserade system för personkommunikation kommer att ge ytterligare stimulans åt de mobila kommunikationerna4. Satellitsystemen gör det möjligt att tillhandahålla avancerade kommunikationstjänster, som ofta kräver hög överföringskapacitet, i delar av världen där marknäten är underutvecklade. De kan också komma att erbjuda kostnadseffektiv täckning i mer avlägsna regioner i Europa. Européerna drar fördel av mobilsystemen och konkurrensen mellan mobilnäten Dagens användare kan upprätthålla kontakten var de än befinner sig. Mobil kommunikation är inte längre ett privilegium för affärsmannen eller resenären. Alla har möjlighet att ringa telefonsamtal, ta emot fax, kontrollera E-post eller använda Internet på rörlig fot. Mobil kommunikation har blivit ett väsentligt verktyg för företag av alla storlekar, men når också allt fler hem och har därför fatt en viktig socioekonomisk 3 4 Uttrycket GSM används i detta meddelande för att täcka flera teknologier : GSM 900, DCS 1800 och PCS 1900, vilka alla tillhandahåller samma funktioner och tjänster. För att främja en aktivare roll och ett konsekvent handlingssätt när de gäller satellitkommunikationer i antog informationssamhället', meddelande frän kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, COM(97) 91 slut. , Bryssel, 05. 03. 1997 'Satellitkommunikationer kommission ätgärdsplan nyligen EU: för en ^L funktion5. I Skandinavien har mer än var fjärde person en mobiltelefon, ibland istället för en fast anslutning. Mobila och trådlösa nät utgör också alternativ till de fasta näten för telefonbolagen, i synnerhet nya sådana som vill tillhandahålla en kostnadseffektiv väg in i företagen och hemmen. På detta sätt kan de mobila och trådlösa systemen föra ner konkurrensen ända till det lokala planet. Mot ett "trådlöst informationssamhälle" för varje medborgare och företag De potentiella fördelarna med det "trådlösa informationssamhället" är uppenbara6. Kommissionen underströk i sitt meddelande om samhällsomfattande tjänster7 att "nya interaktiva tjänster bör göras tillgängliga för varje medborgare inom EG sä alt fördelarna med de nya teknologierna och tjänsterna kan användas inom områden som utbildning, hälsovård och tillgång till offentlig information". UMTS kan bidra till förverkligandet av denna vision. UMTS erbjuder potentiella fördelar för Europas befolkning både som medborgare, konsumenter och i deras arbete genom att ge större urval, lägre priser och full rörlighet. Detta kommer att ge ökad tillgång till underhållning, stöd åt äldre och handikappade, allmän information samt inköp och banktransaktioner från hemmet. Användningen av mobilkommunikationer för distansarbete kommer att ge stimulanser för ökad sysselsättning, rörlighet och utveckling av glesbygder och avsides belägna områden, och dessutom rent generellt öka den europeiska industrins konkurrenskraft. Detta bör ha en betydande inverkan för att öka sysselsättningen i EG: s alla regioner. Som språngbräda mot det "trådlösa informationssamhället" innebär UMTS samtidigt sociala och samhälleliga utmaningar som måste bemötas samtidigt med de teknologiska frågorna. Utmaningen för tredje generationens mobilsystem. Den sammansmältning mellan telekommunikationer, informationsteknologi och massmedia som visar sig i Internets utveckling löper parallellt med en sammansmältning mellan fasta globalisering och mobila av bevittnar tjänster. telekommunikationerna, världsomspännande sökningskapacitet. Detta kommer att leda till en ökad efterfrågan av tjänster som täcker överföring av data, ljud och bild både i fasta och mobila nät. ökad av GSM: s nästan Samtidigt som speglas en vi Mobilkommunikation kan exempelvis underlätta distansarbete eller tillgäng till hemmabasen under resor. 6 'Informationssamhället: EU:s Se grönboken 'Leva och arbeta i informationssamhället: människan först' COM(96) 38924. 07. 96; och rådet, roll', meddelande Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, COM(97). att antas inom kort. kommissionen från till Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén angående samhällsomfattande telekommunikationstjänster med sikte pä en helt libcraliscrad marknad COM(96) 73 slut. 13. 03. 1996. i Europa, för övergången Telekommunikationsindustrin utvecklar för närvarande en strategi för tredje generationens digitala mobilsystem8. I Europa ligger fokus både på UMTS-konceptet (Universal Mobile Telecommunications Systems) och på idén med global multimediamobilitet (GMM). Denna vision står i centrum för den vidare utvecklingen av mobil och trådlös kommunikation full marknadstäckning i direkt konkurrens med dagens operatörer av fasta nät, och för en eventuell integrering av fasta och trådlösa nät i en personlig kommunikationsmiljö. Även om mänga av detaljerna för UMTS återstår att utarbeta har ETSI fastställt vissa breda målsättningar för UMTS i sin rapport om standardiseringsramar för GMM9. Enligt ETSI tillhandahåller högkvalitativa mobilkommunikationstjänster" som uppfyller sådana krav som integrering av fasta och mobila tjänster i samma terminal, multimediakapacitet, låga kostnader och högeffektivt utnyttjande av frekvensområden10. från mobil kommunikation "personliga, tillgängliga, globalt UMTS till Även om den stora satsningen i utvecklingen av UMTS måste komma från industrin som svar på användarbehoven, är det en viktig utmaning för EG och dess medlemsstater att skapa en gynnsam miljö inom vilken dessa initiativ kan utvecklas, och att överföra GSM- framgångarna till tredje generationens system. Detta utgör en viktig möjlighet för den europeiska industrin med tanke på den globala marknaden för mobil utrustning och tjänster. Den måste ses mot bakgrunden av den europeiska telekommunikationssektorns allmänna utveckling mot full konkurrens från den 1 januari 1998, och mot det framgångsrika genomförandet av WTO-förhandlingarna om öppnandet av en världsomspännande marknad för grundläggande telekommunikationstjänster och en avveckling av tullavgifterna för informationsteknikprodukter11. När man bestämmer hur EG och individuella länder skall förhålla sig till dessa förväntade egenskaper hos UMTS måste man ta hänsyn till ett antal faktorer som återspeglar olika och ibland motstridiga intressen hos de berörda aktörerna, som t. ex. etablerade mobiloperatörer och potentiella nykomlingar, utrustningstillverkare och användare. Detta bör bl. a. inkludera de bredare sociala och samhälleliga aspekterna av det "trådlösa informationssamhället" och utvecklingen av globala standarder. Med detta meddelande uppfyller kommissionen en begäran från rådet och från Europaparlamentet att efter grönboken om mobila och personliga kommunikationer rapportera om mobilkommunikationers vidare utveckling och evolutionen mot UMTS12. Sektion 2 ger en översikt av marknader, regelverk och teknologitrender. Sektion 3 Analoga mobilsystem anses utgöra den första generationens teknologi, medan digitala teknologier som GSM i Europa eller D-AMPS och PCS 1900 i USA representerar den andra generationen Global multimediamobilitct (GMM) - Standardiseringsramar, ETSI-dokumcnt ETSI/TA24(96)45, oktober 1996. 10 Se nedan, del 2. 4. WTO GATS GBT 1997; Avtalet om informationsteknologi (ITA) baserat på ministeruttalandet (WTO:s ministcrmötc i Singapore 14 december 1996), godkänt av ITA:s förhandlingsparter i Geneve den 26 mars 1997. (Basic Telecommunications) den 14 februari 12 Europaparlamentets beslut den 19 maj 1995 (A4-0097/95; EGT C 151/473, 19. 06. 95) och rådets beslut och av mobil- den personkommunikationssektorn i Europeiska unionen (95/C 188/02; EGT C 188/3, 22. 07. 1995) utvecklingen angående vidare 1995 juni den 29 inbjuder till kommentarer om en rad frågor som gör det lättare att identifiera framtida UMTS-koncept, och om nödvändiga åtgärder för att främja utvecklingen. 2. VAR STÅR VII DAG? 2. 1. Dagens mobila kommunikationer i Europa och den övriga världen I dag använder mer än 37 miljoner européer mobiltelefoner (tabell I. l). Av dessa använder 25 miljoner digitala (GSM) och 12 miljoner analoga system. Dessutom finns ca 4,5 miljoner användare av analoga och digitala personsökningssystem. Användningen av mobila data i Europa växer snabbt, med en beräknad tillväxt från ca 3 miljoner mcbildataanvändare i dag (ca 1% av befolkningen) till ca 8 miljoner år 2000. För närvarande representerar de mobila abonnemangen ca 14% av det totala antalet telefonabonnemang inom Europa. De cellulära mobiltjänsternas penetrering har redan nått ca 30% i vissa EU-länder (tabell 1. 2). Inom Europa förväntas de nå 40-50% av befolkningen till år 200513. I dag opererar minst två digitala mobilsystem i varje EG-medlemsstat (utom i Luxemburg som dock snart kommer att bevilja en andra licens), ytterligare DCS 1800-system har fatt licens i 6 medlemsländer och de övriga medlemsländerna skall bevilja licenser för DCS 1800 från 1 januari 1998. Dessa digitala system kommer att läggas till de 20 analoga nät som fortsätter att operera inom EG och som fortfarande står för en tredjedel av mobiltelefonabonnemangen. Det sker en gradvis men accelererande övergång från analoga till digitalt baserade tjänster för såväl mobila röst- och datakommunikationer som för personsökning. Inte desto mindre fortsätter de analoga näten att växa stadigt i några länder p. g. a. de relativt begränsade behoven av sökning för bostadsanvändare och de billigare tjänstepaketen i analoga system. GSM har dock redan passerat de analoga systemen mätt i antal användare i Europa (tabell 1. 3). Sedan det lanserades kommersiellt 1992 har GSM utgjort en världsstandard för mobil kommunikation. GSM och de närbesläktade teknologierna DCS-1800 och PCS-1900, tillhandahåller täckning via 187 nät i 103 länder och har en abonnentbas på 32. 7 miljoner användare. Asien håller på att bli en av de största kunderna för GSM-system, med Kina främst räknat efter marknadsstorlek och kontrakt. I USA vinner PCS-1900 snabbt framgångar med som potentiellt erbjuder nästan 100% befolkningstäckning. licensierade nätverk Med undantag för Europa, där GSM står som det enda digitala systemet i dag, kännetecknas situationen för cellulära system på världsbasis av en mångfald teknologier, både analoga och digitala, som tävlar om kunderna. Därför är global sökning utanför GSM-systemet i praktiken omöjlig och ibland svår även på nationell nivå. En användare som reser måste hyra en lämplig terminal vid resmålet, men kan ändå finna det svårt att till de nuvarande hålla kontakten. Sådan konkurrens mellan systemen har lett 13 Detaljerad marknadsinformation och prognoser återfinns i två undersökningar som gjorts för kommissionen: "Mobile Market Review", KPMG, november 1996 och "UMTS Market Forecast, Analysys/Intercai, februari 1997 ansträngningarna att utveckla flerfunktions- och flerbandsterminaler som kan "tala" de olika regionala "språken". 2. 2. Lagstiftningsmiljön och standardiseringsramar har varit nyckelfaktorer för mobilmarknadens utveckling Att främja utvecklingen av mobiltjänster har redan från början varit ett centralt tema för gemenskapens telekommunikationspolitik. Överenskommelsen på 1980-talet om frekvenstilldelning för GSM-tjänster och tidtabellen för dess koordinerade introduktion i gemenskapen14 var avgörande för att skapa en gynnsam miljö för GSM- och DCS-1800- tjänster i Europa. Dessa beslut gick hand i hand med det detaljerade standardiseringsarbete som fullbordades av ETSI på basis av arbeten inom CEPT15 och samförståndsförklaringen om GSM. Dessutom har kommissionen aktivt övervakat konkurrensvillkoren för digital mobil utrustning och tjänster sedan de introducerades 199216. Detta har inbegripit att säkerställa att det i de flesta medlemsstater finns minst två operatörer av digitala cellulära system; att licensieringsprocedurerna är öppna, transparenta och icke-diskriminerande; och att licenserna leder till rättvisa marknadsvillkor för konkurrenter, i synnerhet där de kommit in på marknaden senare än den förste licenstagaren, som i de flesta medlemsstater automatiskt är operatören av det fasta nätet17 (se även bilaga II). De flesta regeringar gynnar nu sådan konkurrens. I allt högre grad använder man marknadsbaserade mekanismer för att säkerställa bästa balans mellan tjänstekvalitet, främjande av allmänhetens intressen och intäkter för staten. Utauktionering av frekvenser har använts, i synnerhet i USA, för att fa en ekonomisk vettig tilldelning av vad som betraktas som en värdefull resurs18. Gemenskapens lagar medger möjligheten att nationella 14 15 16 17 18 Se rådets direktiv angående frekvensband att reserveras för en samordnad introduktion av allmänna i EG, 25 juni 1987, alleuropeiska, cellulära, digitala 87/372/EEG, EGT L196/85, 17. 07. 87. Detta direktiv antogs i kombination med rådets rekommendation om samordnad introduktion av allmänna alleuropeiska, cellulära, digitala landbaserade mobilkommunikationer i EG, 25 juni 1987, 87/371/EEG, EGT L196/85, 17. 07. 87 landbaserade mobilkommunikationer Conférence Européenne des Postes et Télécommunications En annan faktor i vissa medlemsstater har varit de avancerade marknadsstrukturer som upprättats. till höga Förekomsten av fristående penctrcringsniväer för tjänsterna och till utvecklingen av innovativa prispaket. tjänstcleverantörer utöver nätoperatörerna har bidragit I flera fall har kommissionen ingripit för att säkerställa att kompensationsmekanismer införts till förmån för konkurrenten när licensgivningsvillkoren inte varit rättvisa. Se kommissionens beslut den 18 december 1996 angående villkor som ålagts en andra operatör av GSM-radiotelefonitjänster i Spanien, EGT L76, 18. 3. 97, och kommissionens beslut av 4 oktober 1995 angående villkor som ålagts en andra operatör av GSM-radiotelefontjänster i Italien, EGT L280, 23. 11. 95 I USA länkades inte de frekvenser som utauktionerades för personkommunikation till valet av en specifik teknologi. Detta kan ses som att ge marknadsaktörerna större frihet att bestämma hur tilldelade frekvenser används. Följden har blivit att minst tre digitala teknologier (PCS 1800, D- 6 licensmyndigheter använder avgifter (t. ex. för frekvenstilldelning) i syfte att optimalt utnyttja dessa resurser, förutsatt att sådana avgifter inte verkar diskriminerande eller hämmar utvecklingen av innovativa tjänster och konkurrens19. 2. 3. Marknader och teknologier utvecklas snabbt Sladdlösa telefonsystem överlappar med mobila cellulära system i nyckeltillämpningar Utöver förskjutningen mot digitala mobilkommunikationssystem baserade på GSM, har sladdlösa tjänster som medger begränsad rörlighet snabbt vunnit terräng. Till följd av detta ökar överlappningen mellan tillämpningar för sladdlösa system och cellulära mobilsystem. I Europa har DECT-systemet (Digital Enhanced Cordless Telephone) utvecklats och är nu kommersiellt tillgängligt (tabell 1. 4). Sådana system är betydligt mer än ett system som ger begränsad rörlighet kring kundens bostad (sladdlösa hemtelefoner, trådlösa PBX), eftersom de också kan användas som en nyckelkomponent inom fasta nät som en trådlös lokal slinga (WLL). Trådlösa lokala slingor har funnit stor användning i Central- och Östeuropa, där de ses som ett kostnadseffektivt sätt att utsträcka det fasta nätets tjänster i tätbebyggda områden där väntelistor kunnat förkortas från år till månader och veckor. I Ungern har exempelvis mer än 200 000 hem anslutits via WLL-system. Mobila teknologier har också använts i glest bebyggda regioner av gemenskapen, t. ex. i delar av Spanien där man kompletterar nätutbyggnaden genom att tillhandahålla en fast telefonlänk via en trådlös anslutning. Dessutom övervägs GSM-baserade lösningar i vissa länder i Central- och Östeuropa som ett alternativ till trådbundna lokala slingor. Vidare kan digitala trådlösa system som DECT också ge allmänheten begränsade mobiltjänster (t. ex. begränsad räckvidd; vissa system är också begränsade i sin förmåga att förmedla samtal mellan nätceller) som ett lågkostnadsalternativ till fullt utbyggda cellulära mobilsystem. Detta kan vara attraktivt i tättbebyggda områden. I andra delar av världen har PAC S (Public Access Cordless System) och PHS (Personal Handyphone System) nått betydande framgångar. Detta gäller särskilt PHS-systemet i Japan som introducerades 1995 och nu har nästan 6 miljoner användare. Det används huvudsakligen som en begränsad och billig allmän mobiltjänst (tabell 1. 5). En kombination av mobilkommunikationer och trådlösa teknologier ger utsikter till verklig konkurrens i den lokala slingan Utöver en roll i utvidgningen av allmänna tjänster både i glest och tätt befolkade områden erbjuder kombinationen av mobiltjänster, till priser som konkurrerar mer direkt med tjänster som erbjuds i allmänna fasta nät, och trådlösa anslutningar i hem och företag ett sätt att utsträcka konkurrensen till den lokala slingan. AMPS and IS-95/IS-54 CDMA) används i olika områden, men utan garanti för lösningar som erbjuder landsomfattande sökning. 19 Se artikel 11(2) i direktiv 97/H/EG från Europaparlamentet och rådet om ett gemensamt regelverk telekommunikationstjänster, licenser inom området för allmän auktoriscring och individuella 10. 04. 1997 EGT Ll 17, 7. 5. 97 I flera OECD-länder vinner nu mobiltelefonin fler nya abonnemang än de fasta näten, vilket återspeglar en hög penetrering för både mobila och fästa tjänster. Användarna förväntas i allt högre grad ersätta sina fasta anslutningar med en mobiltelefon. I en nära framtid kan därför mobila och trådlösa nät, tillsammans med infrastruktur för kabel-TV där sådan finns, erbjuda användarna verkliga alternativ till de etablerade operatörernas nät. Satellitbaserade mobilsystem ger utsikter till global sökning och kan överbrygga gap i regioner med mindre välutvecklade kommunikationsnät Utsikter till global rörlighet erbjuds nu av satellitburna personliga kommunikationssystem (S-PCS) som kommer att skickas upp under de kommande två åren, i många fall med utnyttjande av hybridterminaler som kan hantera både satellittjänsten och markbundna mobiltjänster. Dessa system ger inte bara användarna möjlighet att hålla kontakten när de reser i delar av värden med relativt underutvecklade telenät, utan även potentiell tillgång till bredbandskapacitet. Digitala mobiltjänster utvecklas som svar på användarbehoven GSM-teknologierna fortsätter att utvecklas för att möta användarnas krav på ytterligare mobilitet och bättre stöd för data och Internet-baserade tjänster20: • • GSM Triband-telefon - en hybridterminal som fungerar i GSM-900, DCS-1800 och PCS-1900-miljöer - är för närvarande under utveckling. Den låter användaren kommunicera via samtliga dessa nät, förutsatt att erforderliga sökningsavtal finns. Hybridtelefonerna GSM/PHS och GSM/CDMA har redan utvecklats och visats. Den japanska för samordning av GSM/PHS. industrin utvecklar också en infrastrukturlösning Nya multimediafunktioner utvecklas för GSM utöver de nuvarande möjligheterna till röst- och dataöverföring med 9. 6 kbit/s21. En sådan utveckling är HSCSD (High Speed Circuit-Switched Data) som nyligen standardiserats och vars utrustning väntas 1999. Utvecklingen av ett "mobilt Internet" är viktig för den vidare framväxten av mobila och trådlösa tjänster. Arbete pågår för att utvidga den mobila multimediakapaciteten22 och Internetprotokollet23. Ett förbättra stödet sammanförande av IP-teknologier och trådlösa tjänster förutses i den nya GPRS Internetbaserade tjänster inom för 20 Se t. ex. "UMTS Market Forecast", Analysys/Intcrcai Report, februari 1997 21 Högre hastigheter är möjliga om man använder sk. tidsmultiplexering, men en sådan utveckling skulle kräva avsevärt större bandbredd. Multiplexfunktion för GSM är för närvarande under utveckling. 22 Många tillverkare och operatörer har anslutit sig till det s. k. mobildatainitiativet MDI (Mobile Data Initiative). Dess syfte är att testa protokoll för datakommunikation mellan persondatorer, inklusive handburna sådana, via GSM-infrastrukturen. 23 Det verkar finnas ett växande samförstånd mellan industrins aktörer att Internet-protokollet ledande idag baseras, skulle kunna bli det (TCP/IP), på vilket transportprotokollet för framtida multimediatjänster och applikationer. Internet-tjänster redan (General Packet Radio Service) som kommer från ETSI 1998 och vars produkter väntas år 2000. Globala utvecklingar tjänar de allmänna strategiska intressena i olika delar av världen Utvecklingen runt om i världen inom mobil och trådlös kommunikation och satellit-PCS är ingen isolerad företeelse utan måste ses i ett större sammanhang. konsumentelektroniksektorn, Marknadens förväntade paradigmskifte från en marknad fokuserad på företag och nischanvändare till en massmarknad kan redan ses. I Japan har detta lett till att företag inom på konsumentmarknaderna, gett sig in på mobil och trådlös kommunikation. De har nu inlett storskalig produktion av nya kommunikationssystem (t. ex. PHS), med utrustning och bärbara apparater som så småningom kommer att lanseras på världens massmarknader. traditionellt styrka som har sin USA har en stark position inom satellitkommunikationer, mestadels på grund av de stora försvarssatsningarna på detta område under de senaste decennierna. Nya kommersiella initiativ som Iridium och Teledisc bygger på denna styrkeposition och är redan under uppbyggnad eller på planeringsstadiet. Medan Iridium, som enligt planerna tas i kommersiellt bruk 1998, inriktar sig huvudsakligen på mobilanvändaren, är ambitionerna med Teledisc mycket mer vittgående eftersom projektet syftar till att skapa en satellitbaserad, global "supertrafikled" för information som skulle kunna göra markbundna nät överflödiga. Europa måste hålla jämna steg med dessa globala satsningar och utnyttja sina starka sidor, som t. ex. GSM-teknologins nästan globala räckvidd, och sin traditionella kapacitet när det gäller integrering av kommunikationssystem. 2. 4. Aktiviteter på global och regional nivå främjar denna utveckling Aktioner på global nivå (ITU) • På WARC 92 avdelades 230 MHz i frekvensbanden 1885-2025 och 2110-2200 MHz för FPLMTS24, inklusive dess satellitbaserade komponent. Europa och Japan överväger nu identiska frekvenstilldelningar för tredje generationens markbundna mobiltjänster, medan tilldelningen i USA avviker från detta val. WARC 92 avdelade emellertid frekvensband för mobiltjänster /' allmänhet snarare än att länka vissa frekvenser till specifika teknologier. Därför har en del av frekvensutrymmet i USA kunnat ges till andragenerationssystem, så kallade PCS-system. Denna utveckling får troligen konsekvenser för möjligheterna att reservera ett gemensamt frekvensband för UMTS över hela världen. Följden kan bli en fragmentering av världsmarknaden som förhindrar att UMTS utvecklas till ett globalt system. • Inom ITU (den internationella telekommunikationsunionen) pågår verksamhet på internationell nivå med projektet IMT2000 (International Mobile Telecommunications 2000), tidigare kallat FPLMTS. En särskild arbetsgrupp (TG8/1) har bildats, där 24 FPLMTS: Future Public Land Mobile Telecommunications standardiseringsarbete ersätts nu denna Telecommunications 2000) förkortning av IMT2000 System. ITU: s Inom (International Mobile förslag till framtida mobila kommunikationssystem från olika delar av världen diskuteras. De europeiska synpunkterna inom detta samarbete saknar dock enhetlighet och gemensamt perspektiv p. g. a. viss osäkerhet om den exakta definitionen av tredje generationens mobila kommunikationssystem. • En regelbunden dialog om framtidens mobila system mellan lagstiftare och industrier från EG, USA och Japan har fortsatt inom ramen för FAMOUS25-mötena. Åtgärder på europeisk nivå • I ett läge med världsomspännande tillväxt för mobil och trådlös kommunikation har tillverkare, nätoperatörer, forskningsinstitut och universitet utfört betydande forsknings- och utvecklingsarbeten, i synnerhet inom ramen för EG-program som RACE (Research and Technology Development in Advanced Communications Technologies in Europe) och ACTS (Advanced Communications Technologies and Services). Under perioden 1991-1998 kommer ca 180 miljoner ecu i finansiellt stöd från gemenskapen att gå till forskning och utveckling rörande mobila, trådlösa och personliga kommunikationer, inklusive både markbundna och satellitburna system. • Inom Europa har UMTS Forum, med brett stöd från industrin och med assistans av kommissionen, satts upp för att involvera ett brett spektrum av intressenter i utvecklingen av strategier för UMTS26. Forum utvecklar en gemensam vision för UMTS och söker identifiera exakta industri- och användarkrav, inklusive speciella behov med avseende på frekvensspektrum. En första rapport kommer att sammanställas i juni 1997. • ERC (Europeiska radiokommunikationskommittén) har nyligen publicerat ett remissförslag om frekvensband för introduktionen av UMTS inom CEPT-länderna. Förslaget innebär att banden 1900-1980 MHz, 2010-2025 MHz och 2110-2170 MHz avdelas för markbundna UMTS-tillämpningar. Det föreslås också att minst två block på 30 MHz av frekvensbandet görs tillgängliga till den 1 januari 2002. Krav på att göra ytterligare i mån av marknadsefterfrågan. inom dessa band behandlas tillgängliga frekvenser Remisstiden för förslaget går ut den 30 maj 1997 och ett slutgiltigt beslut, där hänsyn tas till gjorda kommentarer, väntas i juni. Detta beslut är endast bindande för de länder som beslutar att skriva under det. • ETSI har definierat vissa allmänna egenskaper för tredje generationens terminaler och nät. Arbete på definitionen av UMTS har pågått under ett antal år. Nyligen publicerade ETSI sitt koncept för GMM (Global Multimedia Mobility). Detta koncept lämnar ett viktigt bidrag till definitionsprocessen för UMTS. En arbetsplan som kräver utveckling 25 FAMOUS (Future Advanced Mobile Universal System) håller sedan 1991 årliga möten mellan regeringsrepresentanter från USA, Japan och EU för att diskutera framtida mobilsystem, särskilt med syfte att säkerställa förmågan att samverka. 26 The UMTS Forum invigdes formellt den 16 december 1996 och bygger vidare på UMTS- arbetsgruppens tidigare arbete. UMTS Forum sammanför tillsynsmyndigheter, operatörer, tillverkare, satellitoperatörer och andra intressenter och institutioner som ETSI, ERO och ETO. Det finansieras via sina 70 medlemmar och har en årsbudget på ca 500 000 ecu. 10 av UMTS i två faser har föreslagits, med en första fas som leder till introduktion av UMTS-tjänster till år 2002. Viktiga beslut väntas tidigt nästa år angående de luftgränssnitt som skall användas för UMTS. 11 ETShs målsättningar för UMTS 1. Integrering av bostads- kontors- och cellulära tjänster i ett enda system och en användarutrustning (terminal) 2. Tal- och tjänstekvalitet som är helt jämförbar med dagens fasta nät, inklusive säkerhet som inte kan äventyras i mobil användning 3. Tjänstemöjligheter t. o. m. multimedia 4. Tillhandahållande av tjänster och nät hålls isär 9. Flexibilitet i radioresurser för flera nät och trafiktyper inom ett frekvensband 10. Effektivt utnyttjande av frekvensband 11. Skapande av direkt satellitåtkomst för en massanvändarbas 12. Användning av frekvensband enligt WARC '92 (1885-2025 och 2110-2200 MHz) UMTS-användamummer 5. fristående från nät- eller tjänsteleverantör som är 13. Låga kostnader terminaler för tjänster och 6. Kapacitet och förmåga att betjäna hela befolkningen 14. Flexibel användning personalisering, enkel 7. Möjlighet radiotäckning till skarvfri och global 15. Flexibilitet för introduktion av nya tjänster och tekniska funktioner 8. Radioburen kapacitet upp till 2 Mbit/s 16. Anpassningsbarhet för olika behov; allmänna, privata, bastelefoni för enkel telekommunikation; bredbandsmultimedia telekommunikation avancerad för Källa: ETSI TA 24, rapport om GMM (Global Multimedia Mobility) 12 3. MOBILKOMMUNIKATIONERNAS VIDARE UTVECKLING : VIKTIGA UTMANINGAR OCH FRÅGOR 3. 1. Huvudutmaningar för framtidens mobilkommunikationer De informations- och kommunikationsteknologiska industrierna är mycket betydelsefulla för den europeiska ekonomin, eftersom de utgör en stor och växande andel av den näringslivet. De utgör också en av nycklarna till framtida konkurrenskraft för industriella processer, produkter och framväxande informationssamhället. Om Europa skall kunna bygga vidare på framgången för GSM måste två utmaningar bemötas: tjänster och en plattform för det att uppfylla användarnas ändrade behov av mobiltjänster • att ytterligare förbättra förutsättningarna för industrins konkurrenskraft inom mobilkommunikationssektorn Det är viktigt att uppnå dessa mål, inte bara för telekommunikationssektorn utan också för ekonomin i sin helhet. Ökad konkurrenskraft för den europeiska mobilindustrin bidrar också till att vidareutveckla dess ledande position på den globala marknaden för mobil kommunikationsteknologi och mobila tjänster. 3. 2. En ny miljö för UMTS Miljön när GSM introducerades (slutet av 80-talet) liten marknad Miljön i dag (slutet av 90-talet) stor marknad nischmarknad för speciella användare massmarknad, allmänt tillgängliga tjänster endast mobil röstöverföring diversifierade tjänster (ökar fortfarande) nätoperatörer med monopol konkurrens (två eller tre nationella nät i de flesta medlemsstater och ökande) mobil som ensamstående tjänst (endast markbunden) integrering av tjänster (fasta, markbundna mobila, satellit) regional marknad global konkurrensmarknad begränsad teknologisk innovation som gav höga kostnader och begränsat tjänsteutbud enorma nya teknologiska möjligheter (större integrering, kompressionsteknik, effektivt frekvensutnyttjande, lågenergiinnovationer) som ger lägre kostnader för tjänster och utrustning Vid försöken att staka ut en väg för en framgångsrik övergång från andra till tredje generationens mobilteknologier kan lärdom dras från den tidigare övergången från analoga 13 System mobilkommunikationer förändrats under den senaste 5 åren. till GSM. Samtidigt är det viktigt att inse hur radikalt miljön för Den förändrade miljön innebär att det finns en rad möjliga scenarier för evolutionen mot tredjegenerationssystem som kan erbjuda alternativa eller kompletterande vägar för utformningen av framtidens mobilsektor. Snara beslut från industrin (t. ex. vilka investeringar som skall göras, vilka tjänster som skall erbjudas, vilka marknader att satsa på, om fokus skall ligga på utveckling av existerande tjänster eller på mer innovativa strategier?) kommer att vara avgörande för att bestämma vilken väg den faktiska utvecklingen kommer att ta. Med tanke på telekommunikationssektorns specifika krav (t. ex. behovet av samverkan mellan nät samt fördelningen av knappa resurser) har de offentliga myndigheterna ett särskilt ansvar för att de beslut som fattas främjar utvecklingen av dessa tjänster, och bidrar till att en konkurrenskraftig europeisk industri etableras. En klar och relativt detaljerad bild av den framtida utvecklingen behövs innan det är möjligt att besluta om vilka åtgärder, om några, som kan behövas på en europeisk nivå för ett positivt bidrag till den mobila och trådlösa teknologins framtida utveckling. 3. 3. Kärnpunkter för framtida beslut : nyckelfrågor Fem nyckelfrågor ligger till grund för besluten om lämpliga regelverk för UMTS. De har särskilt att göra med tidpunkten, den metod som skall följas och de konsekvenser som besluten kan ha för Europas industriella konkurrenskraft. Är detta rätt tidpunkt för att definiera en strategi för introduktion av UMTS, eller kommer lagstiftning för tidigt? Det förefaller klart att användarnas ändrade förväntningar, i synnerhet på områden som multimediatjänster, kommer att tillföra en ny dimension till de tjänster som kommer att behövas. Men det faktum att nya teknologier finns och kan visas i dag, är ingen garanti för att nya tjänster kommer att accepteras av marknaden eller ens behövas av användarna. Detta talar för att tidig lagstiftning bör undvikas. Ett för sent agerande kan å andra sidan äventyra evolutionen mot UMTS och potentiellt innebära en risk för den europeiska industrins ledande position. Råder det samförstånd i Europa om begreppet UMTS och tredje generationens mobilkommunikationer? Kommer det att finnas en enda teknologi eller ett antal samverkande lösningar baserade på olika teknologier ? Den nuvarande GSM-generationen utvecklas fortfarande för att erbjuda användarna fler och bättre tjänster inom existerande teknologiska ramar medan nya teknologiska möjligheter undersöks. Kommer övergången mot nästa generation av mobiltjänster att ske steg för steg genom förbättringar av GSM-teknologin, eller kommer det i något skede att krävas en växling från GSM till ett nytt system som erbjuder högre kapacitet och datahastigheter redan från starten? Kan övergångslösningar utvecklas som kombinerar element från de två systemen, t. ex. användningen av olika luftgränssnitt inom en gemensam plattform? Kommer UMTS att konstrueras som ett heltäckande system där användarna väljer de serviceelement de behöver, eller som ett antal tekniska lösningar som, även om de kan samverka, var och en kräver specialiserade terminaler ? _ Vilka roller bör den privata sektorn respektive de offentliga myndigheterna spela vid övergången till UMTS? Det står klart att den privata sektorn måste ta ledningen vid skapandet av en ny mobilmiljö. Men uppmärksamhet måste också ägnas den roll som offentliga myndigheter på nationell och EG-nivå kan spela vid utformandet av en miljö som främjar en marknadsledd utveckling av nya system och som erbjuder större urval till lägre priser för kunderna. Vilken grad av samförstånd är nödvändig när UMTS definieras för att de rätta politiska besluten skall kunna fattas ? Hur kan UMTS påverka den Europas industrins konkurrenskraft? Bör man vid frekvenstilldelningen prioritera utvecklingen av UMTS före andra mobila och trådlösa teknologier ? I så fall, hur skulle detta inverka på Europas förmåga att behålla en telekommunikationsindustri som är konkurrenskraftig på global nivå? Marknaden utvecklas extremt snabbt över hela världen. Detta inkluderar såväl utvecklingen av mobila och trådlösa system som utvecklingen länkad till ett "Mobilt Internet ". Vad skulle mot denna bakgrund vara rätt tidpunkt för introduktionen av UMTS ? Àr de datum som föreslås av ETSI (introduktion av UMTS på pilotnivå till 2002 och i full skala 2005) passande ? Hur tillgodoser vi bredare sociala och samhälleliga intressen i utvecklingen av det "trådlösa informationssamhället"? Mobil och trådlös kommunikation anses vara ett viktigt medel för att föra ut informationssamhället på massmarknaden. Behövs det ytterligare åtgärder för att styra en hållbar utveckling av det "trådlösa informationssamhället", och vilka frågor bör i så fall tas upp? Behövs exempelvis ytterligare åtgärder för att säkerställa att Europas alla medborgare får tillgång till dessa nya tjänster och teknologier? Hur skall alleuropeisk sökning, som är en av de stora fördelarna med GMS, utsträckas till framtidens mobila multimediaålder? Framväxten informationssamhället " kommer också att bero på i vilken mån allmänheten uppfattar utrustningen för radiokommunikationer som säker. Forskning för ytterligare data på detta område planeras. 27 insamling av "trådlösa det av 27 Kommissionen upprättar för närvarande ett forskningsprogram om de eventuella hälsoeffekterna vid användning av mobiltelefoner. Detta följer de rekommendationer från en tvärvetenskaplig expertgrupp som i fjol rapporterade att hittills utförda undersökningar och befintlig litteratur inte påvisar några ökade hälsorisker, men också att data är knapphändiga och otillräckliga för att dra bestämda slutsatser i detta skede och att ytterligare forskning behövs, i synnerhet när det gäller de atermiska effekterna. 15 3. 4. Att skapa förutsättningar för utveckling: nyckelfrågor om offentliga myndigheters roll Regelverket: lagt regelverk fram ett heltäckande EG har liberalisering av telekommunikationssektorn från den 1 januari 1998. Detta regelverk täcker både fasta och mobila kommunikationstjänster. Det är avsett att vara teknologiskt neutralt och tillräckligt flexibelt för att tillgodose nya teknologiska och marknadsmässiga utvecklingar. Med tanke på UMTS bör dock regelverket ses över för att fastställa om introduktionen av UMTS nödvändiggör några ändringar sett ur det medellånga perspektivet: för en full Kräver UMTS ytterligare telekommunikationer? ändringar i det övergripande regelverket för Det omfattande befintliga och framtida regelverket för konkurrens på den inre marknaden behandlar huvudaspekter som licensiering, förmåga att samverka, samhällsomfattande tjänster samt tilldelning av nummer och frekvenser. Det syftar till att skapa regler som kan tillämpas på företag som tillhandahåller tjänster via fasta, mobila och trådlösa anslutningar. En första prioritet måste vara ett ejfektivt genomförande av nuvarande EU-lagstiftning och snabb genomföring av beslut om frekvensfrågor i den europeiska radiokommunikationskommittén (ERC). En nyckelprincip inom detta regelverk är skapandet av villkor för tillhandahållande av innovativa tjänster. Regelverket öppnar också upp processen för tilldelning av frekvenser och/eller licenser genom att hindra medlemsstaterna från att automatiskt bevilja licenser till etablerade operatörer, samtidigt som det också förebygger att sådana operatörer automatiskt vägras licens för nya eller ytterligare mobilsystem om inte denna vägran motiveras av att den förhindrar att en dominant position uppstår eller stärks på en existerande marknad. I ljuset av marknadsutvecklingen kan vissa aspekter i samband med tillhandahållandet av allmänna tjänster behöva omprövas i framtiden. Medför UMTS speciella konkurrensfrågor som bör hanteras på en europeisk nivå? En av huvudfrågorna när det gäller rättvis marknadskonkurrens gäller sökningsaspekten. Åtminstone i ett inledande skede kan UMTS-systemen behöva träffa sökningsarrangemang med GSM-näten för att nå en tillräcklig grad av nationell och internationell täckning. På basis av kommersiella avtal mellan operatörer skulle en vägran att ingå sökningsavtal med UMTS-operatörer kunna bli ett allvarligt hinder för UMTS-systemens användning. Den kan också utgöra en konkurrensbegränsande handling enligt EG-fördragets konkurrensregler. I ett senare skede kommer sökningen att få en ny dimension vart efter som nya mobila och/eller fasta tjänstesegment smälter samman. Detta kommer att kräva en noggrann övervakning av sökningsarrangemangen. 16 Frekvensfrågor i samband med UMTS: Vilka är frekvenskraven för UMTS? Vilket beslut bör fattas avseende reservering av frekvenser med tanke på UMTS ? Inom de frekvensområden som avdelades för mobil kommunikation på WARC 92 är tidiga åtgärder för att tilldela exakta frekvensband för UMTS troligen av kritisk betydelse för dess utveckling i Europa och över hela världen. I detta sammanhang följer kommissionen noggrant kommentarerna och reaktionerna på det förslag till ERC-beslut som nämndes ovan. Tillvägagångssättet vid frekvenstilldelningen för andra generationens system var olika i EG och USA. Tidiga beslut angående GSM-frekvenstilldelning, och rensning av dessa frekvenser i medlemsstaterna till ett bestämt datum, var avgörande för GSM:s framgång. I USA däremot fortsätter flera digitala standarder att konkurrera, och licensgivningen för PCS-banden har inte länkats till användningen av en specifik teknologi. Vilken balans behöver uppnås med tanke på UMTS mellan en snar frekvenstilldelning för UMTS oçh behovet att hålla möjligheten öppen för konkurrens mellan framtida mobila system, med de fördelar detta kan medföra ifråga om innovation, tjänstekvalitet och urval? När behöver beslut om frekvenstilldelning fattas? Bör för multimediamobiltjänster) eller teknologiinriktad (dvs. för att lämna utrymme för en eller flera samverkande teknologier) ? tjänsterelaterad (t. ex. frekvenser vara tilldelningen av Vilka prioriteter kan fastställas för Europa i samband med UMTS vid de kommande WRC-mötena? Àven om viktiga beslut om frekvensband för FPLMTS togs vid WARC 92 bör, med tanke på det framväxande UMTS-konceptet, behovet av att utveckla ett tydligt europeiskt perspektiv före de kommande WRC-mötena beaktas. Klara beslut angående frekvensbanden kommer att vara avgörande för utvecklingen av de framtida systemen och för att visa en klar politisk satsning på tredje generationens system - även om valet av teknologi för sådana system avgörs i ett senare skede. Standardiseringsfrågor: Skapar UMTS nya prioriteter eller behov av ett nytt standardiseringstänkande? Allt eftersom grunddragen för UMTS eller andra tredjegenerationssystem framträder kommer troligen ETSI att fortsätta att spela en central roll i nära samarbete med UMTS Forum och andra intressenter för att avgöra de exakta standardiseringskraven. Hur kan man säkerställa att denna process förblir tillräckligt öppen för att utveckla ett brett samförstånd mellan intresserade parter både inom och utanför gemenskapen? Hur kan man säkerställa att utvecklingen av UMTS finner den rätta balansen mellan formell, öppen standardisering, där sådan är tillämplig (och vilket innebär vissa minimitider för dess antagande), och industriutvecklade de facto-stanaarder av mer 17 patentmässigt slag som ofta utvecklas i en takt som är mer anpassad till den snabba livscykeln för de informationsteknologier och tjänster som UMTS troligen kommer att erbjuda? GSM är en heltäckande och öppen standard som tillät utvecklingen av olika tjänsteformer samtidigt som GSM-plattformens integritet bibehölls. I vilken utsträckning kan eller bör ett liknande tillvägagångssätt användas för UMTS- konceptet ? Kräver UMTS en nyorientering av standardiseringen från telekommunikation som sådan och mot informationsteknologin ? Hur kan standardiseringsaktiviteterna omorienteras i tillräcklig utsträckning från en telekommunikations- och nätverkscentrerad inriktning till att ta hänsyn till den mycket snabba utvecklingen på servicesidan, t. ex. att ta hänsyn till efterfrågan av mobil åtkomst för Internet/Iritranet-tjänster (i TCP/IP-världen) och multimediatjänster i allmänhet ? 18 Forskning och utveckling: Vilka är de strategiska mål för forskning och utveckling som bör eftersträvas inom ramen för mobila och personliga kommunikationer. Inom Tredje och Fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling har betydande bidrag gjorts på europeisk nivå mot utveckling och validering av väsentliga teknologier, komponenter, system, nätverk, tjänster och applikationer för mobil och trådlös kommunikation. Sådana satsningar har bidragit till att bibehålla ett europeiskt ledarskap på detta område. Den snabba utvecklingen och den allt viktigare roll som markbundna och rymdbaserade trådlösa kommunikationer spelar pekar på ett behov att öka forsknings- och utvecklingsinsatserna inom denna sektor under det 5:te ramprogrammet. Huvudmålet med arbetet skulle bli att säkerställa global samverkan i framtida till bredbandsmultimedia för vem som helst, var som helst, när som helst, via mobila och trådlösa tjänster med en kapacitet och kvalitet som är jämförbar med tjänsterna i fasta nät. telekommunikationsnät integrerade tillgång för att ge • Vilken nivå av forsknings- och utvecklingsansträngningar kan förutses i förberedelserna för UMTS ? Forskning och utveckling är viktig eftersom den skapar vetenskaplig och teknisk kompetens och samtidigt bidrar till ett tidigt samförstånd om de väsentligaste teknologiska alternativen. Ett för standardiseringsprocessen nedströms och förbättrar Europas konkurrenskraft. I vilken omfattning har de teknologier som UMTS kräver blivit tillräckligt undersökta inom ramen för forsknings- och utvecklingsansträngningarna, och vilka ytterligare satsningar på forskning och utveckling behövs ? samförstånd utgör grunden sådant Internationella aspekter: Vilka former av samarbete bör EG prioritera i samband med UMTS ? / utvecklingen av tredjegenerationssystemen måste hänsyn tas både till förslag om regionala och globala tjänstekoncept och till WTO:s avtal om telekommunikationer. Mer än 60 WTO-medlemmar har gjort åtaganden i frågor som tillträde till marknader för mobiltjänster och frekvenser. I detta sammanhang måste EG och dess medlemsländer, operatörer, tillverkare och tjänsteleverantörer aktivt samarbeta med organisationer och företag på en global nivå för att säkerställa att framtida system uppfyller användarkrav på en hög grad av global förmåga att samverka och är kompatibla med gjorda WTO-åtaganden. I utvecklingen av koncept för UMTS i Europa, var bör initiativ till globalt eller regionalt samarbete förutses och på vilka mål bör de fokuseras ? Hur kan ett UMTS-koncept som utvecklats inom Europa bäst föras fram i internationella organisationer ? Kommissionen stöder ett fortsatt samarbete när det gäller frekvenstilldelning för trådlösa lokala slingsystem, och pä tredje generationens digitalsystem och 19 standardiseringsområdet. Hur kan medlemsstaterna bäst, i enlighet med EG- fördraget, bäst samordna sina positioner i internationella organisationer och forum där beslut om frekvenser fattas ? Hur kan det globala samarbetet på standardiseringsområdet förstärkas ? Hur kan nuvarande satsningar av medlemsstaterna och kommissionen inom ramen för reguljära kontakter med andra länder bäst användas för att främja europeiska positioner angående framtida mobilsystem ? 20 4. SLUTSATSER Efter det framgångsrika inrättandet av en miljö för andra generationens digitala mobila, cellulära kommunikationssystem växer nu krav fram på en ytterligare utveckling av de mobila och trådlösa systemen. Användarna lägger tonvikten på integrering av mobila kommunikationstillämpningar, högre prestanda (i synnerhet när det gäller multimedia), global och skarvlös tjänster och större kundanpassning av tjänsterna. trådbundna och täckning av trådlösa Ännu återstår många oklarheter när det gäller konkreta specifikationer för nästa generations trådlösa system, men diskussionsprocessen mellan marknadsaktörerna och inom standardiseringsorganen har inletts. Resultaten, i synnerhet från UMTS Forum och ETSI, kommer att vara av stor betydelse för definitionen av ett UMTS-koncept. I detta sammanhang måste de europeiska tillverkarnas och operatörernas legitima intressen vägas mot användarnas intressen. lagstiftning, Kommissionen har identifierat flera områden där satsningar på europeisk nivå kan vara viktiga, nämligen forskning och utveckling och internationellt samarbete. Målsättningen är att skapa ett regelverk som leder till större urval, förbättrad kvalitet och lägre priser för alla användare av mobiltjänster, samtidigt som det säkerställer full konkurrens i en miljö som stärker den konkurrenskraft som sektorn hittills uppnått. frekvenstilldelning, standardisering, Den senaste utvecklingen av lagstiftningsmiljön med sikte på full liberalisering av telekommunikationerna har gett ett heltäckande regelverk för både fasta och mobila telekommunikationssystem. Det kommer att bli viktigt att bedöma detta regelverks flexibilitet med tanke på de nya krav som framväxten av ett UMTS-koncept kan ställa på det. Samma sak gäller när man beslutar om turordningen för standardisering och den lämpligaste fördelningen av frekvenserna i de frekvensområden som hittills reserverats för UMTS. Den föreliggande ERC-remissen kommer att lämna ett viktigt bidrag i detta avseende. På internationell nivå stöder kommissionen samarbete inom berörda organisationer när det gäller frekvenstilldelning och standardisering av tredje generationens digitalsystem på basis av det UMTS-koncept som för närvarande diskuteras. Detta meddelande är avsett att ge alla intresserade parter möjlighet att ta del i den diskussion om UMTS framtid som redan påbörjats inom industrin. Kommentarer och åsikter välkomnas i alla frågor som tas upp i meddelandet. På basis av svaren på detta meddelande och andra relevanta faktorer kommer kommissionen, om och när så är lämpligt, att föreslå åtgärder för beslut i Europaparlamentet och rådet. Kommentarer28 skall sändas senast den 15 juli 1997 till Europeiska Kommissionen, DG XIII/A/1, la Loi 200, B-1049 Bryssel, att. Mr. de Cockborne (fax + 32 2 296 83 91) eller via e-post till: umts@bxl. dgl3. cec. be. rue de 28 Kommentarerna kommer att göras offentliga för allmänheten om inte annat uttryckligen begärs. 21 Bilagor At-ti. INNEHÅLL I BILAGORNA BILAGA I: EUROPAS MOBILKOMMUNIKATIONER I SIFFROR BILAGA II: REGELVERK FÖR MOBILA KOMMUNIKATIONER BILAGA III: ÖVERSIKT ÖVER FREKVENSER FÖR MOBILA KOMMUNIKATIONER BILAGA IV: FÖRTECKNING ÖVER FÖRKORTNINGAR 24 27 29 33 23 BILAGA I: MOBILKOMMUNIKATIONER I EUROPA I SIFFROR 100 = 15 Sep-93 Mar-94 Aug-94 Mar-95 Sep-95 Apr-96 Sep-96 Mar-97 nalogue HM Digital _ ^_ Penetration källa: Mobile Communications Tabell 1. 1: Ökningen av antalet mobiltelefonabonnemang i Europa källa: Mobile Communications 15 20 % of population Tabell 1. 2: (mars 97) Mobilkommunikationernas genomslag i olika länder 24 7-E: 6-& 5 # i 41 T 3 i il g 03 ATd//a: ^ MG Tabell 1. 3: Europas mobiltelefonabonnemang: analoga/digitala total DECT terminal equipment estimates 30. 000. 000 25. 000. 000 20. 000. 000 -fi 15. 000. 000 10. 000. 000 5. 000. 000 4 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 källa: IÎTSI Tabell 1. 4: Spridningen av DECT i Europa 25 PHS subscribers (Japan) 6,000,000 5,000,0001 4,000,00QÏ 3,000,0001 2,000,000. 1,000,0001 Jul-95 Sep-95 Nov-95 Jan-96 Mar-96 May-96 Jul-96 Sep-96 Nov-96 Jan-97 källa: MPT, Japan Tabell 1. 5 Spridningen av PHS i Japan 26 BILAGA II: REGELVERK FÖR MOBILA KOMMUNIKATIONER Efter 1994 års grönbok om mobil och personlig kommunikation har EG utarbetat en vision av personkommunikationsmiljön som återspeglar den ökade sammansmältningen av trådbundna och trådlösa, fasta och mobila lösningar for att uppfylla användarkraven. I synnerhet har regelverket29 etablerat nyckeldatum för ett ytterligare öppnande av mobil kommunikation över hela EG. NYCKELDATUM FOR UTVECKLINGEN AV MOBILTJANSTERI EG November 1996 • Anmälan om åtgärder vidtagna för att upphäva speciella och exklusiva rättigheter till mobiltelefoni; • Anmälan om åtgärder vidtagna för att häva restriktioner för mobiloperatörer att skapa egna nät/mikrovågslänkar och/eller använda infrastrukturer ägda av tredje part i sina mobilnät ; • Anmälan om åtgärder vidtagna för att möjliggöra för mobiloperatörer att direkt sammankoppla sina nät med fasta eller mobila nät i andra EG-länder30 ; Januari 1998 • Medlemsstaterna måste behandla ansökningar om licenser att driva DCS 1800-tjänster, i mån av tillgängliga frekvenser. • Nuvarande operatörer av fasta eller mobila nät far inte automatiskt beviljas nya frekvenser/licenser för nya mobiltjänster, i synnerhet DCS 1800-tjänster, inte heller får de automatiskt vägras ansöka om sådana frekvenser/licenser om det inte kan visas att ett beviljande till ifrågavarande operatör skulle eliminera effektiv konkurrens genom att förstärka de etablerade operatörernas (gemensamma) dominanta position. Restriktioner skall avlägsnas, där sådana finns, som förhindrar försäljning och användning av flerfunktionsutrustning som gör att samma telefonapparat kan användas för flera olika mobilsystem, t. ex. en GSM-DECT-telefon. Dessutom främjas mobilkommunikationernas utveckling av nyckelelement i de allmänna liberaliseringsregler som gäller både fasta och mobila nätoperatörer och leverantörer av tjänster. Detta regelverk är avsett att vara teknologineutralt. Samtidigt begränsar det 29 direktiv Se särskilt kommissionens direktiv 96/2/EG den 16 januari 1996 som ändrar direktiv 90/388/EEG med avseende på mobil- och personkommunikation, EGT L 20/59, 26. 1. 96. (Mobildirektivet); kommissionens på avseende telekommunikationsmarknaden, EGT L74, 22. 3. 96; direktiv 97/. /EG från Europaparlamentet och rådet angående ett gemensamt regelverk för allmän auktorisering och individuella licenser inom området telekommunikationstjänster, EGT L. , direktiv 97/ /EG från Europaparlamentet och rådet angående samverkan inom telekommunikationer för att säkerställa samhällsomfattande tjänster och samverkan genom tillämpning av principerna för öppna nätverk (ONP), EGT. konkurrens 96/19/EEG införande av fri 30 Ytterligare övergångsperioder som fördröjer direkt samverkan till 1 Januari 1999 har accepterats for Irland and Portugal. Beslut angående Grekland och Luxemburg fattas senare. 27 lagstiftningsingreppen till det minimum som är nödvändigt för att trygga effektiv konkurrens och skydda allmänhetens intressen. Detta innebär t. ex. att mobiloperatörerna har rätt att : • sammankoppla till det allmänna fasta telenätet i sitt medlemsland ; • dra fördel av kostnadsinriktade priser för sammankoppling med nät vars operatörer har fristående erbjudanden om rätt att välja liksom betydande marknadskraft, sammankoppling från en standardlista ; och • erhålla licenser på basis av öppna, transparenta och icke diskriminerande procedurer inom fastställda tidsgränser. Medlemsstaternas möjlighet att begränsa antalet licenser som beviljas får endast styras av tillgången på radiofrekvenser eller, på temporär basis, brist på tillgängliga nummer. Ett nyckelmål för regelverket är att säkerställa en balans mellan lagstiftningen och konkurrensgraden på enskilda marknader. När marknadsaktörer åläggs skyldigheter måste de nationella lagstiftande myndigheterna ta hänsyn till dessa aktörers position på den ifrågavarande marknaden och graden av konkurrens på marknaden. Således är mobiloperatörerna i detta skede inte föremål för så mycket detaljerad lagstiftning angående tjänstekvalitet eller prisövervakning som den som åläggs operatörer av fasta nät med betydande marknadskraft. Dessutom kommer, vid bedömningen om mobilnäten har hela relevanta marknaden betydande marknadskraft, telekommunikationsmarknaden snarare än bara mobilsektorn. vara ofta den att Oaktat detta kan mobiloperatörerna på andra områden redan komma att åläggas ansvar (ofta på nationell basis) av allmänna till rollen som som hör telekommunikationsnät och/eller -tjänster. leverantörer 28 BILAGA m: ÖVERSIKT AV FREKVENSER FOR MOBILA KOMMUNIKATIONER Tabell III. l ger en översikt över det frekvensspektrum som används för olika mobilteknologier i Europa. Tabell III. l: Översikt av spektrum som används av olika mobiltjänster i Europa Frekvensområde System 47-88 MHz CT1, personsökning, PMR, MOBITEX 138-174 MHz först P L M N s31 > RC2000, PMR, PAMR (MPT 1327), ERMES, personsökning32, MOBITEX 380-430 MHz TETRA 420-470 MHz RC2000, NMT 450, System C, RTMS, PMR, personsökning 862-960 MHz TACS, ETACS, NMT 900, GSM, DSRR, CT2, PMR 1670-1900 MHz TFTS33, DCS 1800, DECT 1885-2200 MHz FLMTS/UMTS Källa: KPMG b Tabell III. 2 visar de harmoniserade frekvensband som avdelats för valda mobilsystem i Europa. Underlaget för en harmoniserad tilldelning av frekvensbanden i Europa har hittills utgjorts av två mekanismer: EG:s direktiv (dvs. för GSM, DECT och ERMES) och ERC- beslut. Tabell III. 2: Frekvensband som tilldelats för valda mobilsystem i Europa System GSM Tilldelad frekvens Underlag för tilldelning 890-915 MHz och 935-960 MHz 87/372/EEC DCS 1800 1710-1785 MHz och 1805-1880 MHz ERC/DEC/(95)3 DECT ERMES TFTS DSRR TETRA 1880-1900 MHz 169. 4-169. 8 MHz 1670-1675 MHz 888-890 MHz och 933-935 MHz 380-400 MHz för och 410-430 MHz myndigheter räddningstjänster för offentliga 91/281/EEC 90/544/EEC ERC/DEC/(92)1 ERC/DEC/(96)6 ERC/DEC/(96)4 Källa: Europeiska kommissionen, ERC 3 ' Dc flesta har redan avaktivcrats eller kommer att avaktiveras inom kort. 32 Huvudsakligen POCSAG. 33 Tilldelning av ITU/WARC92. 29 Tabell III. l ger en översikt över frekvenser som tilldelats för GSM och analoga tjänster i 900 MHz-bandet. Tabell III. l: Frekvens tilldelade för GSM och analoga cellulära system i 870-960 MHz- bandet MHz 960- 950- Q940- 930- 920- 910 ==•900 890 880- 870. m n^P&^iåiäiii a -0 CZ3 WM mm o. •£. 2 S I» 2 E B « B Z Eilia frequency used for GSM technology frequency range not confirmed | | frequency used for analogue technology Källa: KPMG Utnyttjandet av frekvenserna i detta område är tämligen likartat i de olika länderna. Vissa länder har tagit frekvensharmoniseringen till dess gräns och helt koordinerat interferensproblemen och både sina GSM-frekvenser. Därigenom minimeras användare och operatörer får färre problem. Även om frekvensanvändningen samordnas finns det stora skillnader i de bandbredder som tilldelats operatörer i olika länder, och även olika operatörer inom samma land. I vissa fall kan skillnaderna mellan länder vara berättigade beroende på olika marknadsförhållanden, i synnerhet beträffande användningen av analoga system omkring 1990 när GSM introducerades. Att motivera skillnader inom länder är dock svårare. Mycket ofta kommer en etablerad operatör med en mobiltelefoniavdelning att dra fördel av tillgången till både analoga och digitala frekvensband. Detta ger en privat operatör i samma land ett betydande nackdel. 30 Tabell III. 2 visar de frekvenser som används för mobil kommunikation i 1800 MHz-bandet. lallocated to DCS 1800 * frequency range not confirmed used for DCS 1800 services Källa: ERO 1995 Tabell III. 2: Frekvenstilldelning och användning för mobila cellulära system i 1800 MHz- bandet Införandet av DCS-1800 är fortfarande i sin linda jämfört med GSM, även om regelverket nu ålägger EG-medlemsstaterna att behandla ansökningar om licenser för sådana system från den 1 januari 1998. Många länder utanför EG, i synnerhet i Östeuropa och de baltiska staterna, har inga planer alls att introducera denna teknologi. Ett av huvudskälen för detta är att som avdelats för DCS-1800 krockar med den nuvarande frekvenstilldelningarna för andra system i många länder. frekvenser 1992 års ITU:s världsradiokonferens (WARC) avdelade, på världsbasis, 230 MHz i 2 GHz-bandet för FPLMTS/IMT-2000, inklusive både markbundna och satellitburna tillämpliga globala standarder och komponenter. Målsättningen var att, genom koordinerad tilldelning av frekvenser från nationella och regionala myndigheter, etablera allmänna och personliga kommunikationer utan gränser genom en skarvlös infrastruktur. Hela det 230 MHz frekvensområde som avdelades på WARC-92 reserverades i Europa för tredje generationens UMTS-teknologi. På annat håll, och särskilt i USA, är situationen betydligt mer komplicerad och föga hopp finns om att någonsin nå fram till en gemensam global standard med de olika regionala lösningar som redan existerar. Tabell III. 3 visar tilldelningen av frekvensband för framtida mobilkommunikationer och den nuvarande situationen i olika av världen. 31 1700 2 4 6 8 1800 2 4 6 8 lg00 2 4 6 8 2000 2 4 6 8 2100 20 40 6 8 220020 40 6 8 - o — o — o — a — i — p — o — o — e , —. — q — o , — a — q — • — Q — q — o , — o , — , — , — , — q — o, , — , — i — q —q MSS= Mobile Satellite System Tabell III. 3: Frekvenstilldelning för framtida mobila kommunikationer (FPLMTS) kring 2 GHz 32 BILAGA IV: LISTA ÖVER FÖRKORTNINGAR ACTS CDMA CEPT Advanced Communications Technologies and Services Code Division Multiple Access European Conference of Postal and Telecommunications Administrations D-AMPS Digital cellular communications from North America DCS-1800 MHz DECT ERC ETSI FAMOUS FPLMTS. GMM GPRS GSM Digital Cellular communication System, liknar GSM men använder 1800 Digital Enhanced Cordless Telecommunications European Radiocommunications Committee European Telecommunications Standardisation Institute Future Advanced Mobile Universal System Future Public Land Mobile Telecommunications System Global Mobile Multimedia, koncept utvecklat av ETSI General Packet Radio Service Global System for Mobile HSCSD High-Speed Circuit Switched Data IMT2000 International Mobile Telecommunications 2000 IP ITU OECD PACS PBX PHS Internet Protocol International Telecommunications Union Organisation for European Cooperation and Development Public Access Cordless System Private Branch Exchange Personal Handyphone System PCS-1900 Personal Communication System, i princip GSM vid 1900 MHz RACE PCS S-PCS TCP/IP UMTS Research and technology development in Advanced Communications in Europe Personal Communication System Satellite-based Personal Communications System Transmission Control Protocol/Internet Protocol Universal Mobile Telecommunications System WARC/WRC World (Administrative) Radio Conference WLL WTO Wireless Local Loop World Trade Organisation, Världshandelsorganisationen 33 ISSN 1024-4506 KOM(97) 217 slutlig DOKUMENT SV 15 16 Katalognummer : CB-CO-97-259-SV-C ISBN 92-78-20742-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 3°1