title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet om EU's politik mod korruption

eurovoc_concepts:
corruption
fraud against the EU
intergovernmental cooperation (EU)
public morality

text: tift< W KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 21. 05. 1997 KOM(97) 192 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM EU'S POLITIK MOD KORRUPTION INDHOLD Del I: INDLEDNING 1. 1 BEHOVET FOR EN BEDRE EU-POLITIK MOD KORRUPTION 1. 2 KORRUPTIONENS OMFANG Del U: KORRUFOONSBEKÆMPELSE PÅ BESTEMTE OMRÅDER E 1 KORRUPTION OG STRAFFELOVGIVNINGEN SKATTEFRADRAG DET INDRE MARKED OG ANDRE INTERNE POLITIKKER H. 2 H. 3 H. 3. 1 Udbudsdirektiverne 11. 3. 2 Finansielle transaktioner n. 3. 2. a Virksomhedsregnskaber n. 3. 2. b Pengeinstitutter 11. 3. 3 Andre foranstaltninger og politikker n. 3. 3. a Sortlistning n. 3. 3. b "Anti-korruptionsløfte" H. 3. 3. C Civilt søgsmål H. 3. 3. d Informanter BISTAND OG SAMARBEJDE MED TREDJELANDE Indsats mod korruption i tredjelande, der modtager støtte fra EU n. 4 11. 4. 1 n. 4. 2 Korruptionsbekæmpelsesprogrammer n. 4. 3 "Good governance" og korruptionsbekæmpelsesklausuler n. 5 SAMARBEJDE I INTERNATIONALE FORA BILAG 1 INTERNATIONALE INITIATIVER OK Del I: INDLEDNING 1. 1 BEHOVET FOR EN BEDRE EU-POLITIK MOD KORRUPTION 1. Formålet med denne meddelelse er at redegøre for de vigtigste elementer af en samlet EU-politik mod korruption. Det er almindelig anerkendt, at der er behov for at bekæmpe korruption på EU- niveau, og der er taget et antal initiativer, der er relevante i indsatsen mod korruption. Disse initiativer er imidlertid ikke tilstrækkelige og indgår ikke i en samlet politik. Udviklingen på en lang række områder viser, at der er behov for yderligere og mere koordinerede tiltag: • Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning om korruption af 15. december 1995 (ordfører fr. Salisch) opfordret Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at gribe ind over for korruption på en lang række forskellige områder. I betænkningen om samme emne, som ikke blot omhandlede korruption til skade for EU's finansielle interesser, undersfregedes det, at korruption er en trussel, der skal ses i sammenhæng med organiseret kriminalitet, og at der er behov for en EU-politik vedrørende korruption. • I den rapport, som Europarådet har bedt Den Højtstående Gruppe om Organiseret Kriminalitet om at udarbejde, er betydningen af at øge indsatsen mod korruption også understreget. • Spørgsmålet om korruption er nu til drøftelse i et betydeligt antal internationale gremier, /herunder G7, OECD, Europarådet, FN og Verdenshandelsorganisationen (se bilag I), Resultatet af disse drøftelser vil få konsekvenser for EU, og det bliver stadig tydeligere, at EU må optræde koordineret, hvis dens interesser skal sikres effektivt. 2. Korruption er til skade for EU's interesser, da fænomenet - undergraver sunde beslutningsprocesser - virker konkurrenceforvridende og modarbejder principperne om fri konkurrence, navnlig det indre markeds funktion skader De Europæiske Fællesskabers interesser - - påvirker tredjelandspolitikken negativt, hvad angår støtten til et antal stater - er i modstrid med gennemsigtighed og åbenhed inden for international handel 3. EU har interesse i at formulere en sammenhængende strategi for korruption både inden for og uden for sine grænser under fuld overholdelse af de internationale regler om jurisdiktion. En sådan strategi bør omfatte international handel og konkurrence, Fællesskabets udgifter på tredjelandsområdet, Fællesskabets egne ressourcer, politikken for udviklingssamarbejde og førtiltrædelsespolitikken. 1. 2 KORRUPTIONENS OMFANG • 4. Ved korruption forstås misbrug af magt eller andre uregelmæssigheder i beslutningsprocessen foranlediget af en utilbørlig tilskyndelse eller gevinst. Denne generelle definition af korruption kan ses i sammenhæng med et antal parametre. a Forskellige former for uheldig adfærd kan påvirke beslutningsprocessen. Juridisk set kan der være tale om forskellige kategorier, f eks. misbrug, bedrageri, misbrug af indflydelse, bestikkelse og kommissioner. Ikke alle af disse kategorier er nødvendigvis ulovlige i alle medlemsstater. Der findes ingen ensartet definition af disse former for korruption. Der er eksempler på adfærd, som ikke er ulovlig i én medlemsstat, men som betragtes som korruption i andre medlemstater, f. eks. det at give gaver i stiltiende forventning om, at giveren så får en favorabel behandling. • Alle former for korruption involverer i det mindste to parter, nemlig den, der bestikker - aktiv korruption - og den, der tager imod bestikkelsen - passiv korruption. Der er tale om aktiv korruption, når enten en privat person eller en juridisk person (f. eks. et firma) tilbyder bestikkelse. Der er tale om passiv korruption, når embedsmænd, politikere, ansatte, osv. tager i mod bestikkelse. Der kan også være tale om bestikkelse af personer, som ikke selv træffer beslutninger, men som har indflydelse på beslutningstageren. Det er ikke blot inden for den offentlige sektor, at der findes korruption. Også i den private sektor kan bestikkelse få en person til at handle i modstrid med en kontraktsmæssig, administrativ eller etisk forpligtelse. • Korruption kan være international. Bestikkelser kan indebære betalinger i andre stater. Der kan også være tale om betalinger på nationalt område, til udenlandske embedsmænd og EU- embedsmænd eller embedsmænd i andre internationale organisationer. • Visse politiske områder kan betragtes som særligt sårbare over for korruption. Lovgivningsmagten kan ønske at koncentrere sig om disse områder, som har særlige karakteristika. Et eksempel herpå er det EU-instrument, der kun omhandler korruption til skade for EU's finansielle interesser. Her var det helt klart nødvendigt med et specifikt tiltag på EU- plan. I OECD har man koncentreret sig om korruption i internationale forretningstransaktioner, fordi denne form for korruption har særlig betydning for OECD-medlemmernes økonomiske transaktioner. 5. I alle medlemsstater er det ulovligt at bestikke landets egne embedsmænd1, men reglerne herfor er forskellige. I udkastet til konventionen om bekæmpelse af bestikkelse af EU-embedsmænd eller embedsmænd fra medlemsstaterne i EU anvendes følgende definitioner af passiv og aktiv bestikkelse af embedsmænd. De viser, hvilke elementer der er fælles for de 15 medlemsstater. "I henhold til denne konvention betragtes det som passiv bestikkelse, at en tjenestemand med fortsat, direkte eller gennem tredjemand, anmoder om eller modtager fordele, uanset disses art, for sig selv eller for tredjemand, eller tager imod et løfte herom,, for i strid med sine officielle pligter at udføre eller undlade at udføre en handling, der er omfattet af vedkommendes hverv eller udøvelsen heraf. I henhold til denne kovention betragtes det som aktiv bestikkelse,at en person med fortsæt, direkte eller gennem tredjemand, lover eller yder en tjenestemand en fordel, uanset dennes art, for ham selv eller for tredjemand, for at han i strid med sine officielle pligter foretager eller undlader at foretage en handling, der er omfattet af vedkommendes hverv eller udøvelsen heraf. " • Hvis en virksomhed betaler bestikkelse, er det i visse medlemsstater sådan, at virksomheden som sådan er ansvarlig i henhold til straffeloven, medens det i andre lande kun er fysiske personer, der kan drages til ansvar, selv om handlingen skete til gavn for virksomheden • I visse medlemsstater betragtes valgte embedsmænd, ministre og parlamentsmedlemmer ikke som offentlige embedsmænd og er derfor ikke omfattet af de samme love om korruption. • I nogle stater er det ikke nødvendigvis ulovligt at bestikke en person, der har indflydelse på en embedsmand. Bestikkelsen skal betales til den embedsmand, som tager den pågældende beslutning, før der foreligger en kriminel handling. • I visse stater er der kun tale om en ulovlig handling, hvis en embedsmand handler i modstrid med sine officielle pligter. Så det er ikke nødvendigvis ulovligt, hvis en embedsmand tager imod bestikkelse for at give en kontrakt til et firma, som under alle omstændigheder ville have fået den. 6. I de fleste medlemsstater er det for øjeblikket ikke ulovligt at bestikke en udenlandsk embedsmand eller embedsmænd ved internationale organisationer i noget tilfælde. Selv i de fire medlemsstater, hvor bestikkelse af udenlandske embedsmænd kan retsforfølges, er reglerne ikke ens. • Visse steder gælder territorialitetsprincippet Hvis bestikkelsen af en udenlandsk embedsmand sker på medlemsstatens territorium, kan både den aktive og den passive part retsforfølges, også selv om bestikkelse ikke er ulovlig i henhold til lovgivningen i den udenlandske embedsmands hjemland. Men hvis bestikkelsen foregår i udlandet, foreligger der ingen ulovlig handling i medlemsstater, der anvender dette princip. • Andre lande fortolker territorialitetsspørgsmålet bredt. De pådømmer sagen, hvis et hvilket som helst element afhandlingen er sket på deres territorium. Andre lande anlægger en mere snæver fortolkning, idet de kræver, at den væsentligste del afhandlingen er sket på deres territorium, før de pådømmer sagen. • Et andet princip, som kan supplere territorialitetsprincippet, er nationalitetsprincippet. I så tilfælde anses det for at være ulovligt, hvis en borger i et sådant land bestikker en udenlandsk embedsmand, selv om intet element afhandlingen foregår på dettes territorium. Det kan være, at det kun er den aktive korruption, der betragtes som ulovlig, d. v. s. at det kun er den borger i landet, som har betalt bestikkelse, der har begået en ulovlig handling. Det kan være et krav, at der foreligger en dobbelt ulovlig handling, d. v. s. , at handlingen også er ulovlig i henhold til lovgivningen i den stat, hvor den udenlandske embedsmand blev bestukket. 7. I et betydeligt antal medlemsstater er korruption i den private sektor ulovlig, men reglerne herom i de enkelte medlemsstater er endnu mere forskellige, end når det gælder bestikkelse af embedsmænd. 8. I denne meddelelse skal man ikke gøre sig til talsmand for en fuldstændig harmonisering af medlemsstaternes korruptionslovgivning og -politik, men der er nogle nøgleområder, hvor det ville være ønskeligt med fælles regler i EU. DEL II: KORRUPTIONSBEKÆMPELSE PÅ BESTEMTE OMRÅDER II. 1 KORRUPTION OG STRAFFELOVGIVNINGEN 9. Hvis man vil bekæmpe korruption, er det væsentligt, at fænomenet er ulovligt. Når korruption gøres ulovligt, virker det afskrækkende og præventivt, og der udsendes et klart og utvetydigt signal om, at en sådan praksis er uacceptabel og er imod almenvellets interesser. Ideelt set burde straffelovgivningen i EU omfatte bestikkelse af EU-embedsmænd, embedsmænd fra andre medlemsstater og embedsmænd fra tredjelande samt korruption i den private sektor. 10. 1 de fleste medlemsstater er det ikke ulovligt at bestikke EU-embedsmænd og embedsmænd fra andre medlemsstater. Dette giver anledning til særlige problemer, når det går ud over EU's budget. I 1995 foreslog Spanien er sæt regler, der blev til den første Protokol til Konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser2 I henhold til denne protokol er aktiv og passiv korruption, der involverer en embedsmand fra EU eller en medlemsstat, ulovlig i alle medlemsstater, hvis den er til skade for EU's finansielle interesser. Protokollen er endnu ikke trådt i kraft, og der er ikke fastsat nogen dato for dens gennemførelse. Ratificeringen herafer knyttet til ratificeringen af Konventionen om Beskyttelsen af EU's Finansielle Interesser. 11. Medlemsstaterne bør forpligte sig til at ratificere og gennemføre den første Protokol før udgangen af første halvår af 1998. 12. Den første protokol omfattede kun korruption til skade for EU's finansielle interesser. Italien fremsatte derfor i 1996 et forslag til konvention, der skulle sikre, at aktiv og passiv korruption, der indebar bestikkelse af EU-embedsmænd og embedsmænd fra medlemsstaterne, blev betragtet som ulovlig, også selv om EU's finansielle interesser ikke var berørt heraf. Man nåede hurtigt til enighed om indholdet af dette forslag, men der har været forsinkelser i vedtagelsen heraf. 13. Medlemsstaterne bør forpligte sig til at vedtage forslaget til konvention om bekæmpelse af bestikkelse af EU-embedsmænd eller embedsmænd fra medlemsstaterne snarest, så den kan ratificeres før udgangen af 1998. 14. De initiativer, der hidtil er taget, omfatter ikke bestikkelse af embedsmænd fra tredjelande, selv ikke når det går ud over fællesskabsmidler. Med hensyn til korruption uden for EU ville det være et skridt i den rigtige retning at gøre bestikkelse af en udenlandsk embedsmand (aktiv korruption) ulovlig. Dette ville omfatte personer inden for EU, som bestikker embedsmænd fra tredjelande. Et forslag i denne retning må naturligvis være i overensstemmelse med de internationale regler om jurisdiktion. Derfor bør det gælde for handlinger, der er begået helt eller delvis på en medlemsstats territorium og om muligt også handlinger begået af en borger fra en medlemsstat i udlandet. Spørgsmålet om dobbelt ulovlighed og om, hvilken definition der skal bruges, kræver yderligere overvejelser. U n d e r t e g n et den 2 7 / 9 / 96 15. Det er meget vigtigt, at en eventuel aftale om at ulovliggøre bestikkelse af udenlandske embedsmænd underskrives afså mange lande som muligt. Kun således kan man sikre sig, at EU- virksomheder, der er omfattet af en lov om forbud mod bestikkelse af udenlandske embedsmænd, ikke er dårligere stillet i forhold til deres konkurrenter fra andre lande. I 1978/1979 blev der gjort forsøg på at få udarbejdet en FN-konvention. Europarådet er nu ved at udarbejde en samlet konvention om emnet. OECD har også spørgsmålet til behandling, hvorfor der på denne organisations ministerrådsmøde skal drøftes et forslag til instrument, som kun omhandler korruption i forbindelse med internationale forretningstransaktioner. Dette vil betyde et værdifuldt skridt fremad. Men instrumentet omfatter som sagt ikke alle former for korruption, navnlig ikke uregelmæssigheder, som vedrører EU's finansielle og faglige bistand. 16. Kommission støtter vedtagelsen af en fælles holdning i henhold til Afsnit VI i TEU om ulovliggørelse af bestikkelse af udenlandske embedsmænd med benblik på også at forfølge dette mål i Europarådet/OECD. 17. Korruption i den private sektor har endnu ikke været drøftet i EU. Der kan f. eks. være tale om, at en person i et privat firma bestikkes, for at få ham/hende til at handle i modstrid mod hans/hendes forpligtelser. I nogle medlemsstater er visse former for privat korruption ulovlig3. I andre medlemsstater kan der kun træffes civile eller administrative foranstaltninger. I Europarådet drøfter man privat korruption. EU har interesse i at bekæmpe denne form for korruption især på grund af dens betydning for konkurrencen. 18. Kommissionen går ind for at ulovliggøre privat korruption i henhold til Afsnit VI i TEU og støtter som udgangspunkt vedtagelsen af en fælles holdning med henblik på de pågående forhandlinger i Europarådet. 19. Strafferetlige sanktioner er ikke i sig selv tilstrækkelige til at bekæmpe korruption (der retsforfølges kun i et beskedent antal korruptionssager med et heldigt udfald). Der er også behov for en bred vifte af foranstaltninger, som f. eks. mere åbenhed og bedre samfundsøkonomiske vilkår. I det følgende redegøres der for nogle af de mere relevante ikke-strafferetlige foranstaltninger mod korruption. II. 2. SKATTEFRADRAG 20. Når en virksomhed beregner sin skattepligtige indkomst, er det normalt tilladt at fratrække de udgifter, der er medgået til erhvervelsen af denne indkomst. Dette er et almindeligt anerkendt 3 I 1 medlemsstater findes der bestemmelser om forbud mod bestikkelse af ansatte i private firmaer. I nogle lande omhandles fænomenet, selvom det er ulovligt, i arbejdsmarkedslovgivningen og i lovgivningen om illoyal konkurrence eller illoyale forretningsmetoder. Et eksempel herpå er artikel L. 152-6 i den franske Code du travail, i henhold til hvilken en virksomhedsleder eller en ansat ikke uden arbejdsgiverens viden eller samtykke må bede om eller modtage tilbud eller løfter om gaver, rabat og vederlag for at udføre eller afstå fra at udføre en handling, der står i forbindelse med den pågældendes stilling, eller som lettes af den pågældendens stilling. I andre lande gælder den almindelige straffelovgivning for korruption i både den offentlige og den piivate sektor. F. uks. gælder afsnit 1 (1) i den britiske lov om forebyggelse af korruption fra 1906 for alle ansatte i både den offentlige og den private sektor. beskatningsprincip. Men det betyder ikke, at alle løbende udgifter altid kan trækkes fra. 1 nogle lande er det forbudt at trække visse fontier fbr udgifter fra, f eks udgifter, som i henhold til landets love er ulovlige, eller udgifter til restaurant eller underholdning. 21 Det er kun i et lille antal medlemsstater, at skattelovgivningen direkte forbyder fradrag for bestikkelse af udenlandske embedsmænd. Bortset fra et sådant totalt forbud er hovedårsagen til, at man i visse lande ikke tillader skattefradrag for sådanne udgifter disse udgifters art (gaver, underholdning osv. kan evt. ikke fratrækkes, uanset om det betragtes som korrupt at tage imod dem eller ej), problemerne med at opgøre værdien heraf eller deres ulovlighed (enten i betalerens land eller i modtagerens). 22. I et antal medlemsstater er det specielt tilladt at fratrække bestikkelse af udenlandske embedsmænd, hvis bestikkelse er anerkendt som almindelig forretningspraksis det pågældende sted. I så tilfælde kan skattefradraget være gjort afhængigt af, at man oplyser skattemyndighederne om modtagerens identitet. 23. EU's to største handelspartnere har forskellige grunde til at forbyde skattefradrag for bestikkelse af udenlandske embedsmænd. I USA er det ikke tilladt at trække bestikkelser til udenlandske embedsmænd fra, hvis der er tale om en ulovlig handling i henhold til "Foreign Corrupt Practices Act" fra 1977. I Japan er skattefradrag for bestikkelser ikke tilladt af andre årsager. 24. Skattepolitikken betragtes normalt som moralsk neutral. Dette synspunkt er ikke berettiget, når fradraget ydes for noget, der er ulovligt i den stat, hvor bestikkelsen accepteres. Dette kan nemlig opfattes som om, man er indforstået med ulovlige handlinger, der begås i fremmede jurisdiktioner. Endvidere har skattefradrag, som kan tilskynde til bestikkelse, konsekvenser for konkurrencen, da de kan virke konkurrenceforvridende på det indre marked og i den internationale handel. Det påvirker også den økonomiske og sociale udvikling i tredjelande. Det kan vække skepsis i ansøgerlande og tredjelande vedrørende EU's virkelige hensigter, når disse ser, at EU-virksomheder fratrækker bestikkelser af embedsmænd fra disse lande. 25. En ulovliggørelse af bestikkelse af udenlandske embedsmænd vil have visse positive virkninger. I lande, hvor bestikkelse kan fratrækkes, når den ikke er ulovlig, vil en ulovliggørelse nemlig automatisk afskaffe skattefradraget. Men det kan vare et stykke tid, før ulovliggørelsen bliver indført. Men selv når den er indført, vil dette ikke nødvendigvis løse alle problemer. • En stat kan tillade skattefradrag, med mindre der bevisligt foreligger en ulovlig handling. I praksis kan et krav om bevis betyde, at der ikke ville blive tale om nogen større forbedring i forhold til den nuværende situation. • Der vil stadig være tilfælde, hvor bestikkelse af en embedsmand fra et tredjeland er ulovlig i tredjelandet, men ikke i EU-staten. Dette kan være tilfældet, når en betydelig del af handlingen er begået i udlandet, eller fordi kravet om dobbelt ulovlighed ikke er opfyldt. • Der findes tvivlsomme handlinger, som af forskellige årsager ikke er ulovlige. Det, at de ikke er ulovlige, forhindrer ikke, at der kan være moralske grunde til at afskaffe skattefradrag herfor. De praktiske problemer i den forbindelse bør dog ikke undervurderes. 26. Fra forskellige sider (FN, Europarådet, OECD og Europa-Parlamentet) er der opfordret til at afskaffe skattefradrag, som kan fremme bestikkelse. Alle 15 medlemsstater har vedtaget den OECD-henstilling, som anbefaler, at "de lande, hvor det ikke er ulovligt at fratrække bestikkelser til udenlandske embedsmænd, tager situationen op til overvejelse med henblik på at afskaffe fradraget". Derfor kunne det se ud til, at alle medlemsstater i princippet går ind for at afskaffe disse skattefradrag. Men visse medlemsstater er imidlertid bange for at blive dårligere stillet i konkurrencen, hvis andre større handelsnationer fortsat tillader det. Endvidere kan det være lettere for et medlemsstat at ændre sit system som følge af et EU-instrument end selv at tage initiativ til en reform på nationalt niveau. 27. EU har interesse i en fælles holdning til afskaffelse af skattefradrag, der kan fremme korruption. • Det forhold, at korruption kan virke konkurrenceforvridende, er allerede anerkendt af internationale organisationer som f. eks. OECD og Europarådet, ligesom det allerede til en vis grad afspejler sig i visse medlemsstaters lovgivning (f eks. i den tyske og østrigske lovgivning om illoyal konkurrence). Formålet med bestikkelse i forretningssammenhæng er at opnå en ulovlig fordel, som virker konkurrenceforvridende. • Statslige foranstaltninger, som fremmer korruption ved at give skattefradrag for bestikkelser til udenlandske embedsmænd, giver eksportvirksomhederne i disse medlemsstater en urimelig fordel både frem for hjemmemarkedsorienterede konkurrenter og frem for virksomheder i medlemsstater, hvor sådanne fradrag ikke er tilladt. Der bør derfor tages højde for den eksterne dimension af foranstaltninger mod bestikkelse. • Spørgsmålet om skattefradag for bestikkelser af udenlandske embedsmænd er ikke blot relevant for konkurrence og handel. Eventuelle politiske foranstaltninger vedrørende bestikkelse af udenlandske embedsmænd er helt klart af betydning for udviklingssamarbejdet og kan dermed berøre udviklingslandene. 28. EU bør også fuldt ud udnytte de eksisterende kanaler for udveksling af oplysninger mellem skattemyndighederne om korruption. Da en bestikkelse kan påvirke modtagerens skattepligtige indkomst, kan der med hjemmel i direktivet om gensidig bistand4 leveres oplysninger til skattemyndighederne i den medlemsstat, som modtageren af bestikkelse er bosiddende i. Det ville virke afskrækkende, hvis man sikrede sig, at modtageren i det mindste blev beskattet af de modtagne beløb, også selv om skattemyndighederne ikke videregav disse oplysninger til retsmyndighederne i den pågældende stat. 29. Som et foreløbigt initiativ vil Kommissionen tage spørgsmålet om skattefradrag for bestikkelser op med medlemsstaterne i de hensigtsmæssige gremier med det formål at nå til enighed om at afskaffe disse bestemmelser som led i en fælles aftalt indsats. (Direktiv 77^799/EEC) II. 3 DET INDRE MARKED CXT ANDRE INTERNEIX )LIT1KKER 30. Fri udveksling af varer og tjenesteydelser er baseret på principperne om forbud mod diskrimination og fri konkurrence. Korruption er i modstrid med disse principper. Man bør se nærmere på de regler, der skal beskytte den fri bevægelighed på en række områder, for at fa slået fast, om der er mulighed for at foreslå foranstaltninger til bekæmpelse af korruption. n. 3. 1 Udbudsdirektiverne 31. Sigtet med disse direktiver er at sikre gennemsigtighed og lige adgangsvilkår for offentlige udbud. I henhold til "kriterierne for kvalitativ udvælgelse" i de gældende direktiver5 for offentlige kontrakter kan virksomheder udelukkes fra at deltage i kontrakten, hvis - de ved en retskraftig dom er dømt for en strafbar handling, der rejser tvivl om deres faglige hæderlighed - de i forbindelse med udøvelsen af deres hverv har begået en alvorlig fejl, som de ordregivende myndigheder bevisligt har konstateret. Disse bestemmelser gælder for korruption. 32. I Kommissionens grønbog med titlen "Offentlige udbud i EU: vejen frem" fra november 1996 anføres, at loyale, gennemsigtige og diskriminationsfri tildelingsprocedurer samt mulighed for de bydende for at gå til de nationale domstole for at hævde deres rettigheder begrænser risikoen for bedrageri og korruption. Selv om korruptionsbekæmpelse måske ikke er hovedmålet, ville det være nyttigt med en hvilken som helst forbedring af reglerne for offentlige udbud. En sæiiig relevant ide, der fremsættes i grønbogen, er, at den nationalt ansvarlige embedsmand skal afgive en personlig erklæring om, at EU's udbudsregler er overholdt. 33. Spørgsmål, der kan ses nærmere på i forbindelse med korruptionsbekæmpelse, er bl. a. sortlistning, korruptionsbekæmpelsesløfter og civile søgsmål. Der findes bestemmelser i udbudsdirektiverne6, der omhandler attestering og civilt søgsmål, men kun for den ordregivende myndighed. I international sammenhæng er det i allerhøjeste grad i EU's interesse at fremme større gennemsigtighed på udbudsområdet. Her kan man bruge OECD og WTO, som i forvejen arbejder med spørgsmålet. 34. Når de høringer, der afholdes i forbindelse med grønbogen er afsluttet, vil Kommissionen se på, hvorledes anvendelsen af de udbudsbestemmelser, der er relevante for kampen mod korruption, kan forbedres. II. 3. 2 Finansielle transaktioner (93/36/EØF, 93/37/EØF og 92/50/EØF) 6 (Direktiv 92/13/EØF) 35. Korruption indebærer ofte en transaktion af penge eller naturalydelser. Kontante transaktioner, navnlig hvis der er tale om større summer, kan efterlade sig spor, når pengene overgår fra giver til modtager. Pengene skal komme et sted fra, overføres fra en person til en anden, og endelig skal modtageren af med bestikkelsen igen (f. eks. på en bankkonto) eller konvertere pengene til varer, tjenesteydelser eller ejendom. Da bestikkelser almindeligvis er ulovlige, er enhver foranstaltning, som gør bestikkelsen kendt, præventiv og virker afskrækkende, ligesom den fremmer konfiskationen af ulovlige summer, der er udbetalt til embedsmænd. II. 3. 2. a Virksomhedsregnskaber 36. Hvis en virksomhed bruger sine midler til at betale bestikkelser med, må dette figurere et eller andet sted. Eksistensen af "bestikkelsesfonde" i virksomheder er et nøgleelement i korruptionsprocessen. Dette kan til en vis grad imødegås med regler om, at virksomhedernes regnskaber skal være gennemsigtige. Det arbejde, der er gjort i Europarådet, har vist, at revision og virksomhedsregnskaber er af stor betydning, når det gælder om at bekæmpe korruption, og OECD har anbefalet, at der i regnskabslovgivningen og i praksis stilles krav om, at relevante udgifter bogføres tilfredsstillende. I juli 1996 fremlagde Kommission en grønbog om den lovpligtige revisors "rolle, stilling og ansvar i EU". Heri nævnes også revisors rolle med hensyn til at komme på sporet af korruption i virksomhedernes regnskaber. Der vil blive taget en række opfølgningsinitiativer i samarbejde med revisorernes repræsentative organer og under tilsyn af Kontaktudvalget om Regnskabsdirektiverne 37. Når høringerne i forbindelse med grønbogen er afsluttet, vil Kommissionen til, hvorledes regnskabs- og fremlægge en meddelelse med konkrete revisionsdirektiverne og håndhævelsen af disse kan sættes mere effektivt ind i kampen mod korruption. forslag n. 3. 2. b Pengeinstitutter 38. En bestikkelse passerer normalt på et eller andet tidspunkt gennem et pengeinstitut. OECD har anbefalet, at banker og pengeinstitutter skal have pligt til at opbevare hensigtsmæssig dokumentation for alle transaktioner med henblik på inspektion og efterforskning i korruptionssager. I henhold til det andet bankdirektiv skal kreditinstitutter have sunde administrative og regnskabsmæssige procedurer og hensigtsmæssige interne kontrolordninger. Spørgsmålet om politiets og retsmyndighedernes adgang til denne dokumentation er normalt fastlagt ved lov. 39. Direktivet om hvidvaskning af penge gælder kun for de medlemsstater, hvor korruption er ulovlig. Banker og andre pengeinstitutter har pligt at stille kundeidentifikation og nærmere oplysninger om transaktioner til rådighed som bevismateriale i efterforskningssager vedrørende hvidvaskning. Tilsvarende har de også pligt til at anmelde mistænkelige transaktioner. Kommissionen har allerede fremsat forslag til en anden protokol til konventionen om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser, i henhold til hvilken det betragtes som ulovligt at hvidvaske udbyttet af korruption i relation til EU's budget. 40. Medlemsstaterne bør betragte det som ulovligt at hvidvaske udbyttet af korruption. Kommissionen har allerede formelt foreslået dette i den anden protokol, når der er tale om korruption med konsekvenser for Fællesskabets finansielle interesser n. 3. 3 Andre foranstaltninger og politikker 41. På alle områder som f. eks. landbrug, strukturfonde, forsendelse m. v. kan særlige foranstaltninger bidrage til at bekæmpe korruption. I dette afsnit behandles en række koiTuptiorabekæmpelsesforamtaltninger, der kan være til nytte på forskellige områder, hvor Fællesskabets politikker medfører store udgifter, og hvor der derfor er fare for korruption og andre former for misbrug. n. 3. 3. a Sortlistning 42. Ved hjælp af sortlistning kan man genkende en virksomhed, som er dømt for en overtrædelse. I den forbindelse kan man også overveje at identificere virksomheder, som frembyder en betydelig fare for korruption. Sortlistning kan bruges til at forhindre sådanne virksomheder i at opnå yderligere kontrakter/tilskud, eller de kan bruges til blot at advare folk mod at have noget at gøre med sådanne virksomheder. 43. Der findes en rådsforordning7, som indeholder bestemmelser om sortlistning af initiativtagere, så disse ikke kan komme i betragtning til støtte fra EUGFL's garantisektion. Denne forordning går på uregelmæssigheder i forbindelse med fællesskabsbestemmelser, men den gælder ikke for korruption i forbindelse med EUGFL-midler. Der er imidlertid intet til hinder for, at en bestemt virksomhed, som tidligere er blevet udelukket fra EUGFL på grund af korruption, deltager i et udbud eller søger om et tilskud, som finansieres over en anden del af fællesskabsbudgettet. 44. I henhold til "de kvalitative udvælgelseskriterier" i direktiverne om offentlige udbud kan en virksomhed udelukkes fra at deltage i et udbud i tilfælde af visse overtrædelser8. Disse bestemmelser gælder også for korruption. De gælder ligeledes for kontrakter, der indgås af Kommissionen eller dennes tjenestegrene. 45. Det bør derfor overvejes at indføre en form for generel sortlistning for alle de områder, hvor der står fælksskabsmidler på spil. Dette ville også omfatte bistand til tredjelande. Brugen af en sådan liste ville variere fra den ene sektor til den anden. I nogle tilfælde kan det være hensigtsmæssigt automatisk at udelukke en sortlistet virksomhed fra at få del i visse fordele i en bestemt periode, medens det i andre tilfælde, som f. eks. i forbindelse med offentlige udbud, kurme være mere hensigtsmæssigt at bruge den sorte liste til information og så lade det være op 7 (Rådets forordning 1469/95, Kommissionens forordning 745/96) 8I henhold tiL kriterierne for kvalitativ udvælgelse kan en virksomhed udelukkes fra at deltage i et udbud, hvis den ved en retskraftig dom er dømt for en strafbar handling, der rejser tvivl om dens faglige hæderlighed den i forbindelse med udøvelsen af sit hverv har begået en alvorlig fejl, som de ordregivende myndigheder bevisligt har konstateret 10 til de besluttende myndigheder at tage stilling til, hvorledes der bør handles. Alternativt kunne der oprettes et register over sortlistede juridiske og fysiske personer, som kunne advare myndighederne i Kommissionen og i medlemsstaterne mod disse personer. Dette kræver lettilgængelige databaser med oplysninger om, hvem der står bag disse firmaer. 46. Når man undersøger muligheden for at indføre et generelt sortlistningssystem eller - register, bør man overholde principperne om beskyttelse af personoplysninger, proportionalitets- og subsidiaritetsprincipperne samt princippet om individets rettigheder9. n. 3. 3. b "Anti-korruptionsløfte" 47. Alle, der deltager i et udbud, kan afkræves et skriftligt løfte om, at de ikke vil benytte sig af bestikkelse for at få kontrakten. Et sådant løfte afskrækker fra bestikkelse, ligesom det kan bruges til at lægge sag an mod virksomheden med påstand om skadeserstatning eller bøde. Et andet forslag er kun at lade virksomheder, som har vedtaget en særlig adfærdskodeks eller - praksis mod korruption, deltage i udbud. Her måtte man imidlertid være på vagt over for, at dette ikke fører til en urimelig begrænsning af konkurrencen i forbindelse med udbud. 48. Kommissionen vil arbejde for at få indført en ordning for sortlistning og et "anti- korruptionsløfte", der skal finde anvendelse på alle områder, hvor Fællesskabets finanser er i fare. Dette ville medføre, at medlemsstaternes offentlige myndigheder og Kommissionen kan udveksle oplysninger om personer og virksomheder, der har gjort sig skyldige i korruption, uden at kravene til beskyttelse af personoplysninger antastes. 9 D i r e k t iv 9 5 / 4 6 / EF 11 H. 3. 3. C Civilt 49. En strafferetlig eller administrativ sanktion er ikke tilstrækkelig kompensation for en virksomhed, der ikke fik en kontrakt på grund af korruption hos en konkurrent. Et civilt søgsmål kunne til en vis grad give mulighed for at afhjælpe et sådant tab. Det ville også give en konkurrent, der føler sig krænket, mulighed for at sagsøge en korrupt konkurrent på eget initiativ og som sådant mindske behovet for administrative indgreb. Et sådant system kunne kontrollere sig selv (være "self policing"). 50. I henhold til udbudsdirektiverne kan en virksomhed, som har mistet en kontrakt som følge af en uregelmæssighed i kontrakttildelingsprocedurerne, anlægge civilt søgsmål. Denne bestemmelse tager dog ikke direkte sigte på korruption. Bestemmelsen gælder kun for offentlige udbud og er rettet mod ordregiveren og ikke den konkurrent, der betaler bestikkelse. Europarådet er nu ved at undersøge muligheden af indføre mere generel adgang for virksomheder til at anlægge civilt søgsmål mod virksomheder, som har betalt bestikkelse. 51. Kommissionen vil på et hensigtsmæssigt tidspunkt og som led i de drøftelser, der foregår i Europarådet, foreslå, at man vedtager en fælles holdning om spørgsmålet om civilt søgsmål i korruptionssager. n. 3. 3. d. Informanter 52. Herved forstås ansatte, der arbejder for korrupte virksomheder, og som gør myndighederne opmærksom på, at der i deres virksomhed foregår korruption. Disse har ofte ikke tilstrækkelig retsbeskyttelse og kan blive ofre for deres ærlighed. I den forbindelse henvises der til en rapport med titlen "Whistleblowing, fraud and the European Union", som blev offentliggjort i 1996 af Public Concern at Work (London) på opfordring af Europa-Parlamentet og med Kommissionen som sponsor. Kommissionen er ved at gennemføre en undersøgelse om medlemsstaternes lovgivning og praksis vedrørende arbejdstagernes ret til at blive hørt i interne virksomhedsanliggender, herunder arbejderstagernes ret til beskyttelse mod skade som følge af, at de fremsætter legitime klager til en offentlig myndighed. 53. Medlemsstaterne bør i givet fald ændre deres eksisterende lovgivning, så det sikres, at personer, der anmelder korruption, beskyttes mod at blive ofre. n. 4 BISTAND TIL OG SAMARBEJDE MED TOEDJELANDE H. 4. 1 Indsats mod korruption i tredjelande, der modtager støtte fra EU til tredjelande. Der afsættes midler 54. Kommissionen har ladet korruptionsbekæmpelse indgå i sin politik for samarbejde med og bistand til en række projekter, der vedrører korruptionsbekæmpelse direkte (regionale seminarer om korruption) eller indirekte (forbedring af de juridiske strukturer og åbenhed i administrationen). Der afholdes seminarer om oprindelsesbestemmelser og workshops med sigte på at forbedre finansforvaltningen og indsatsen mod bedrageri. 12 55. Kampen mod korruption kræver en afbalanceret fremgangsmåde. Indsatsen mod bedrageri og korruption må indgå i en sammenhængende udviklingsstrategi. Der bør sikres en mere sammenhængende korruptionsbekæmpelsespolitik i EU, som tager højde for regionale forskelle. 56. En sådan strategi bør: Støtte indførelse afpassende lovgivning og oprettelse af kontrolordninger og - institutioner ved hjælp af den nødvendige faglige bistand forbedre de offentlige udbudsreglers virkemåde og gennemsigtighed tage hensyn til effektiviteten i forvaltningen af offentlige midler, når der træffes beslutninger om initiativer, der er baseret på fællesskabsstøtte fremme forbedringer af det socioøkonomiske miljø 57. Kommissionen vil indføre en sammenhængende korruptionsbekæmpelsesstrategi i samarbejdet med de tredjelande, der modtager bistand fra EU, eller som har indgået aftaler om bistand med EU. Kommissionen vil fortsat støtte komiptionsforebyggelse, navnlig ved at sikre betingelser, der kan fremme gennemsigtighed, "good governance" og uafhængige domstole samt ved at yde faglig bistand til udformning af hensigtsmæssig lovgivning, udbudsregler og kontrolmekanismer. Kommission vil tage sine udbuds- og kontraktsbestemmelser op til fornyet overvejelse, hvad ulandsbistanden angår, med henblik på at få indført mere effektive foranstaltninger mod korruption. Den vil søge at harmonisere de regler, der anvendes i de forskellige lande. En sådan revision vil omfatte spørgsmålet om sanktioner mod firmaer, som praktiserer korruption. 13 H 4 2 Korruptionsbekæmpelsesprotframmei 58. Visse af de lande i Central- og Østeuropa, der har søgt om medlemsskab af EU, risikerer at blive stillet over for problemer med korruption i overgangsperioden til fuld markedsøkonomi. Det er vigtigt, at EU hjælper de lande med at overvinde disse problemer. De påvirker nemlig deres egne reformprogrammer, ligesom der er fare for, at korruptionen breder sig til nabostaterne i en udvidet Union. 59. EU har ikke alene grund til at være betænkelig ved den virkning, korruption har i tredjelandene selv, men den har også grund til at være bekymret, hvis EU-støtten ikke anvendes efter formålet på grund af korruption, da den er en betydelig støtteyder. Europa-Parlamentet, Revisionsretten og medlemsstaterne ønsker bedre kontrol og større omkostningseffektivitet. Spørgsmålet drøftes for tiden i forbindelse med SEM 2000 af Gruppen af Personlige Repræsentanter. Ved den nylige revision af PHARE-programmet er der lagt vægt på at bekæmpe uregelmæssigheder og bedrageri. 60. Under PHARE- programmet er der allerede i en vis udstrækning ydet faglig bistand til at dæmme op for korruption i den offentlige sektor i Østeuropa (f. eks. det OCTOPUS-program mod korruption og organiseret kriminalitet i Central- og Østeuropa, som Europarådet og EU er fælles om). Det SIGMA-projekt, der gennemføres i samarbejde med OECD, og som vedrører offentlige udbud, er også relevant i den forbindelse. De Nye Uafhængige Stater i det tidligere Sovjetunionen har deres egne problemer med korruption, som påvirker deres økonomiske og demokratiske overgangsproces. Her kunne det være på sin plads med et særligt initiativ under TACIS-programmet. 61. Tredjelandene i Middelhavsområdet ønsker frihandel og stærke bånd til EU's indre marked. I Barcelona-erklæringen af 28. november 1995 forpligtede de 27 Euromed-partnere sig specielt til at stå sammen i kampen mod korruption. Endvidere er der i Rådets MEDA- forordning10 om samarbejdsprocedurer fastlagt strenge og præcise regler for en gennemsigtig forvaltning af den finansielle og faglige bistand til tredjelandene i Middelhavsområdet. 62. I overensstemmelse med protokollerne til Europaaftalerne om oprettelse af programmer og i forbindelse med det påtænkte tiltrædelsespartnerskab, der skal etableres som led i et nationalt program for gennemførelsen af den gældende fællesskabsret, bør der indføres særlige korruptionsbekæmpelsesprogrammer, navnlig i de central- og østeuropæiske lande, der har søgt om medlemsskab H. 4. 3 "Good Governance" og korruptionsbekæmpelsesklausuler 63. Lomé IV konventionen har nu i den form, den foreligger i efter den aftale, der blev underskrevet på Mauritius den 4. november 1995, "good governance" som et af sine grundlæggende principper. Der er brug for en mere udbredt anvendelse af dette princip, hvis EU skal følge en mere omfattende strategi. 10 ( n r. 1488/96) 14 64. Der bør indsættes en "good governance"-kIausuI i alle internationale aftaler om bistand, samarbejde og udvikling. 65. Man kunne overveje at indføje en korruptionsbekæmpelsesklausul i alle støttebaserede kontrakter. Det blev f eks. aftalt med AVS-landene i marts 1990 at indføje særlige korruptionsbekæmpelsesklausuler i de generelle betingelser for alle kontrakter, der finansieres over Den Europæiske Udviklingsfond. Kommissionen er nu ved at revidere disse klausuler for at se, hvorledes de kan gøres mere effektive. Dette spørgsmål vies nu en del opmærksomhed på internationalt niveau. Verdensbanken har øget sin indsats på dette område, og OECD's udvalg for udviklingsstøtte har i 1996 henstillet, at der indføjes korruptionsbekæmpelsesklausuler i støttefinansierede kontrakter. 66. Kommissionen vil i samarbejde med OECD, Verdensbanken og de øvrige multilaterale donorer drage omsorg for, at der indføjes korruptionsbekæmpelsesklausuler i støttefinansierede kontrakter. n. 5 SAMARBEJDE I INTERNATIONALE FORA 67. Hvis EU skal vedtage vægtige korruptionsbekæmpelsesforanstaltninger, som kan have følger for dens handel, er i det i dens interesse, at der skabes global enighed herom for at opnå synergifordele og for at undgå, at nogle stilles dårligere i konkurrencen. EU må også arbejde for at sikre kompatibilitet mellem de interne regler, der navnlig gælder for det indre marked, og politikkerne udadtil, som især tager sigte på at styrke det åbne multilaterale handelssystem. Fraværet af en sådan kompatibilitet kan koste handel og industri dyrt. 68. Spørgsmålet om korruption og gennemsigtighed rejses regelmæssigt i internationale organisationer som f. eks. G7, Verdenshandelsorganisationen (WTO), FN, OECD og Europarådet. Det prioriteres også højt af EU's vigtigst handelspartnere, navnlig USA. I december 1996 blev der vedtaget en FN-erklæring med titlen "Corruption and Bribery in Transnational Commercial Activities", som opfordrer medlemsstaterne til at gøre bestikkelse (nationalt og internationalt) ulovlig og forbyde skattefradrag for bestikkelser. FN's Udvalg for International Handelsret (UNICITRAL) har udformet en model for en lov om udbud. 69. Den nye WTO Government Procurement Agreement (GPA) (aftale om offentlige udbud) trådte i kraft den 1. januar 1996. Da denne aftale er "plurilateral", er det ikke alle WTO- medlemmer der har undertegnet den. På nuværende stadium gælder den ikke for visse nøglemarkeder i Asien, Nord- og Sydamerika, Central- og Østeuropa og Afrika. WTO-ministrene blev på deres møde i Singapore i december 1996 enige om at nedsætte en arbejdsgruppe om åbenhed i de offentlige udbudsprocedurer med henblik på udarbejdelse af elementer, der kan indarbejdes i en hensigtsmæssig aftale. 15 70. Kommissionen vil også presse på for at få etableret ambitiøse og koordinerede politiske retningslinjer for bekæmpelse af korruption i alle hensigtsmæssige internationale gremier, herunder også G-7 mødet i Denver i juli 1997. 16 BILAG I INTERNATIONALE INITIATIVER G7-stats- og regeringscheferne erklærede den 28. juni 1996 at: ". vi er fest besluttet på at bekæmpe korruptionen i internationale handelstransaktioner, der ødelægger gennemsigtigheden og loyal handelsskik med deraf følgende høje økonomiske og politiske omkostninger. I overensstemmelse med OECD-ministrenes løfte om en effektiv og samordnet bekæmpelse af sådanne handlinger anmoder vi OECD om yderligere at undersøge, hvilke internationale regler og instrumenter der vil kunne lette en sådan bekæmpelse, og overveje forslag til foranstaltninger i 1997'. Finansministrene drøftede på deres møde i G7 den 27. april 1997 spørgsmålet om bestikkelse og korruption. Dette emne vil sandsynligvis blive taget op igen på G7 /P 8-topmødet i Denver til juni i o ar. OECD-ministerrådet vedtog den 11. april 1996 en henstilling om, at det ikke skal være tilladt at trække bestikkelser til udenlandske embedsmænd fra i skat. Dette skete i forlængelse af de henstillinger om korruption, der var blevet vedtaget i maj 1994. Det bad også om i 1997 at få tilsendt en rapport samt forslag om, at det skal være ulovligt at bestikke udenlandske embedsmænd som anført i erklæringen fra G7/P8-landenes topmøde i Lyon. Den 1. januar 1996 trådte der en WTO-overenskomst i kraft, der indeholder en række bestemmelser om gennemsigtighed, åbenhed og klageadgang, som skulle bidrage til at løse problemet med korruption i forbindelse med offentlige udbud. Denne overenskomst, som er relevant for Fællesskabets vigtigste handelspartnere, gælder imidlertid ikke for alle WTO-lande. QUAD-landene har derfor prøvet på at få flere WTO-lande til at overholde den. På Ministerkonferencen i Singapore i december 1996 blev der indledt forhandlinger om en ny interimsaftale om gennemsigtighed, åbenhed og klageadgang. Derefter vil der blive truffet andre skridt i WTO for at få vedtaget en aftale om gennemsigtighed. Europarådet har oprettet en særlig tværfaglig gruppe, der skal beskæftige sig med korruption (GMC). Der er vedtaget et detaljeret handlingsprogram. Gruppen drøfter nu forslag til instrumenter på det civilretlige, strafferetlige og administrative område. Temaet på justitsministrenes møde i Prag i juni 1997 er korruption og organiseret kriminalitet. FN har beskæftiget sig med korruption ved flere lejligheder. Senest har generalforsamlingen i december 19% som led i en resolution om en indsats mod korruption vedtaget en international adfærdskodeks for offentligt ansatte. Den vedtog ligeledes en erklæring mod korruption og bestikkelse i internationale handelstransaktioner. Her er der bl. a. tale om bestikkelse af udenlandske embedsmænd, skattefradrag for bestikkelse, ekstraterritorial jurisdiktion og bankhemmelighed. Verdensbanken indførte i august 1996 særlige anti-korruptionsbestemmelser i sine retningslinjer for udbud. Disse gælder for alle varer og tjenesteydelser, der finansieres med bankmidler. Senere i 1996 blev det besluttet, at banken skulle betragte korruption som et 17 udvikiingsproblem, og der blev nedsat inteme grupper, der skulle behandle spørgsmålet under en række forskellige overskrifter. Den internationale Valutafond har for nylig understreget betydningen af at bekæmpe korruption, ligesom den har slået på, der bør satses på at fremme "good governance". I marts 1996 vedtog Organisationen af Amerikanske Stater (OAS) en konvention om korruption. Den Transatlantiske Agenda og den Fælles EU-US Handlingsplan indeholder en forpligtelse om, at man vil bekæmpe korruption og bestikkelse. I erklæringen fra den transatlantiske forretningsdialog i Chicago den 8. -9. november 1996 findes der et afsnit, hvor man beklager bestikkelse og korruption, ligesom det anføres, at spørgsmålet vil forblive på dagsordenen for 1997. I maj 1996 strammede Det Internationale Handelskammer sine adfærdsregler vedrørende bestikkelse i internationale forretningstransaktioner og opfordrede til, at der blev truffet flere foranstaltninger mod korruption både internationalt og nationalt. Transparency International, som er en ikke-statslig organisation, der arbejder for at forhindre korruption i internationale forretningstransaktioner, har fremlagt et dokument, som opfordrer EU til at tage et initiativ til bekæmpelse af korruption på et antal områder. ISSN 0254-1459 KOM(97) 192 endelig udg. DOKUMENTER DA 09 Katalognummer : CB-CO-97-244-DA-C ISBN 92-78-20205-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: 97/541/EY: Neuvoston päätös, tehty 21 päivänä toukokuuta 1997, Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen tulliyhteistyötä ja keskinäistä avunantoa tulliasioissa koskevan sopimuksen tekemisestä

eurovoc_concepts:
United States
administrative cooperation
cooperation agreement (EU)
customs cooperation
exchange of information

formats: html pdfa1b print


title: 97/616/CE: Decisão da Comissão de 21 de Maio de 1997 relativa aos auxílios concedidos pela Alemanha à Bremer Vulkan Werft GmbH (Apenas faz fé o texto em língua alemã) (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid system
economic analysis
production aid
shipbuilding


title: REGULAMENTO (CE) Nº 900/97 DA COMISSÃO de 21 de Maio de 1997 que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na importação dos melaços no sector do açúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: Κανονισμός(ΕΚ) αριθ. 905/97 της Επιτροπής της 21ης Μαΐου 1997 για τον καθορισμό της ποσότητας ενεργοποίησης του πρόσθετου εισαγωγικού δασμού για τα κεράσια

eurovoc_concepts:
CCT duties
activating price
import
stone fruit
trade volume


title: Council Regulation (EC) No 952/97 of 20 May 1997 on producer groups and associations thereof

eurovoc_concepts:
EAGGF Guidance Section
EU aid
aid system
grouping of farms
joint action
producer organisation


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 896/97 z 20. mája 1997, ktorým sa mení a opravuje nariadenie (ES) č. 1663/95 stanovujúce podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia (EHS) č. 729/70, pokiaľ ide o postup schválenia účtovnej uzávierky Záručnej sekcie EPUZF

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
agricultural expenditure
budgetary control
closing of accounts
common agricultural policy
financial year

formats: html pdf print

text: 86 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 21 31997R0896 L 128/8 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 21. 5. 1997 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 896/97 z 20. mája 1997, ktorým sa mení a opravuje nariadenie (ES) č. 1663/95 stanovujúce podrobné pravidlá uplat- ňovania nariadenia (EHS) č. 729/70, pokiaľ ide o postup schválenia účtovnej uzávierky Záručnej sekcie EPUZF KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, PRIJALA TOTO NARIADENIE: so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, Článok 1 so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 729/70 z 21. apríla 1970 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky (1) naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1287/ 95 (2), najmä na jeho článok 5 ods. 3, Článok 7 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1663/95 sa týmto nahrádza takto: keďže, v súlade s článkom 5 ods. 2 písm. b) nariadenia (EHS) č. 729/70 Komisia má schváliť účtovnú uzávierku platobných agentúr uvedených v článku 4 tohto nariadenia do 30. apríla roku, ktorý nasleduje po príslušnom finančnom roku; keďže rozhodnutia o schválení účtovnej závierky tak, ako je uvedené v článku 5 ods. 2 písm. b) nariadenia (EHS) č. 729/ 70 sa majú týkať výlučne úplnosti, presnosti a vierohodnosti zasielaných účtov; keďže o definitívnom zaúčtovaní a zamiet- nutí výdavkov, zálohy na ktoré boli znížené alebo pozastavené, najmä podľa článku 13 rozhodnutia Rady 94/729/ES (3) o roz- počtovej disciplíne a/alebo článku 4 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 296/96 zo 16. februára 1996 o údajoch, ktoré majú zasielať členské štáty a o mesačnom zaúčtovaní výdavkov financovaných v súlade so Záručnou sekciou Európskeho poľ- nohospodárskeho fondu (EPUZF), ktoré ruší nariadenie (EHS) č. 2776/88 (4) a/alebo znížené v súlade s článkom 4 ods. 3 tohto nariadenia, sa rozhoduje len dodatočne v súlade s článkom 5 ods. 2 písm. c) nariadenia (EHS) č. 729; keďže, aby sa zabránilo tomu, aby boli výdavky, ktoré boli znížené alebo pozastavené, financované predčasne alebo provizórne ako dôsledok uplatňovania článku 7 nariadenia Komisie (ES) č. 1663/95 (5), tieto ustanovenia by sa mali upraviť; usmerňovacieho a záručného „1. Rozhodnutia o schválení účtovnej uzávierky tak, ako je stanovené v článku 5 ods. 2 písmeno b) nariadenia (EHS) č. 729/70 musia, bez dopadu na rozhodnutia prijaté dodatočne v súlade s odsekom 2 písm. c) tohto článku, stanoviť čiastku výdajov uskutočnených v členskom štáte počas príslušného finančného roka, ktoré sa uznajú ako zúčtovateľné EPUZF na základe účtov uvedených v 5 ods. 1 písm. b) tohto nariadenia a znížení a pozastavení záloh v súvislosti s príslušným finančným rokom, vrátane znížení uvedených v druhom pododseku článku 4 naria- denia Komisie (ES) č. 296/96 (*). v súlade Čiastky, ktoré, s rozhodnutiami o schválení účtovnej uzávierky, tak ako je stanovené v prvom podod- seku, má hradiť každý členský štát alebo sú splatné každému členskému štátu, sa stanovia odpočítaním záloh vyplácaných v priebehu príslušného finančného roka od výdavkov uznaných pre tento rok v súlade s prvým pododsekom. Tieto čiastky sa odpočítajú od záloh alebo sa pripočítajú k zálohám na výdavky z druhého mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom bolo prijaté rozhod- nutie o vyrovnaní účtov. (*) Ú. v. ES L 39, 17. 2. 1996, s. 5. “ keďže je nevyhnutné opraviť závažnú chybu vo francúzskej verzii nariadenia (ES) č. 1663/95; (týka sa iba francúzskej verzie) Článok 2 keďže opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru EPUZF, (1) Ú. v. ES L 94, 28. 4. 1970, s. 13. (2) Ú. v. ES L 125, 8. 6. 1995, s. 1. (3) Ú. v. ES L 293, 12. 11. 1994, s. 14. (4) Ú. v. ES L 39, 17. 2. 1996, s. 5. (5) Ú. v. ES L 158, 8. 7. 1995, s. 6. Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretí deň od jeho uverej- nenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. 03/zv. 21 SK Úradný vestník Európskej únie 87 Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 20. mája 1997. Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1811/97 do Deputado Anna TERRÓN I CUSÍ à Comissão. Proibição da entrada em Portugal de produtos à base de suíno transformados provenientes da Catalunha

eurovoc_concepts:
EU control
Portugal
animal plague
application of EU law
catalogue
import restriction
originating product
pigmeat
swine

formats: html print


title: Regolamento (CE) n. 896/97 della Commissione del 20 maggio 1997 che modifica e emenda il regolamento (CE) n. 1663/95 che stabilisce le modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 729/70 per quanto riguarda la procedura di liquidazione dei conti del FEAOG, sezione garanzia


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1795/97 van Luciano VECCHI aan de Commissie. Toepassing van de beschikking 96/449/EG inzake de verwerking van dierlijke afvallen van zoogdieren in voor dierlijke voeding bestemd meel

eurovoc_concepts:
EC Decision
agricultural waste
animal disease
application of EU law
cattle
waste management
waste recycling


title: Informazione concernente la data di entrata in vigore del protocollo addizionale all'accordo europeo tra la Comunità europea e la Romania sul commercio dei prodotti tessili

eurovoc_concepts:
Romania
originating product
protocol to an agreement
quantitative restriction
textile product
trade agreement
trade agreement (EU)


title: Information regarding the date of entry into force of the additional Protocol to the Europe Agreement on trade in textile products between the European Community and Romania


title: Information concernant la date d'entrée en vigueur du protocole additionnel à l'accord européen entre la Communauté européenne et la Roumanie relatif au commerce des produits textiles


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1683/97 do Deputado Franz LINSER à Comissão. Ajuda da UE aos Estados andinos

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
EU aid
agricultural product
aid to agriculture
fishery product
generalised preferences
narcotic


title: QUESTION ECRITE no 1695/97 de Marco CELLAI à la Commission. Dérogation au plafond fixé pour le nombre d'abattages dans les abattoirs à capacité limitée situés dans des régions géographiquement défavorisées

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
derogation from EU law
exchange of information
less-favoured region
slaughter of animals
veterinary legislation

text: C 45/84 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 10. 2. 98 A‘ cette fin, la Commission envisage d(cid:146)initier, d(cid:146)ici la fin de cette anne·e, un de·bat sur le marche· des produits de la pe(cid:136)che et l(cid:146)OCM au sein du Conseil, du Parlement et des autres enceintes ou milieux professionnels inte·resse·s, sur la base d(cid:146)un document d(cid:146)orientation en cours d(cid:146)e·laboration. Les e·tudes ne·cessaires, a‘ cet effet, sont ou seront mene·es et les estimations budge·taires seront e·galement pre·cise·es dans ce document. (98/C 45/102) QUESTION E· CRITE E-1694/97 pose·e par Philippe Monfils (ELDR) a‘ la Commission (20 mai 1997) Objet: Mesures visant a‘ combattre la violence contre les enfants, les adolescents et les femmes Quelles mesures concre‘tes la Commission entend-elle mener a‘ la suite de l(cid:146)adoption par le Parlement europe·en de la ligne budge·taire B3-4109 relative a‘ la protection de l(cid:146)enfance? Re·ponse donne·e par Mme Gradin au nom de la Commission (8 juillet 1997) La Commission a lance· l(cid:146)initiative Daphne· au titre de la ligne budge·taire B3-4109. Les organisations non gouvernementales (ONG) et le secteur des be·ne·voles ont e·te· invite·s a‘ soumettre leurs propositions de projets visant a‘ combattre a‘ la fois la violence exerce·e contre les enfants, les adolescents et les femmes et leur exploitation sexuelle. La premie‘re se·rie de candidatures devaient e(cid:136)tre adresse·es a‘ la Commission avant le 30 juin 1997 et la seconde devrait l(cid:146)e(cid:136)tre avant le 15 septembre 1997. La Commission soutiendra les actions qui confe‘rent une valeur ajoute·e au travail de·ja‘ en cours au niveau des E· tats. En principe, ces actions doivent impliquer la participation d(cid:146)au moins deux E· tats membres et promouvoir l(cid:146)e·change de meilleures pratiques. Elles peuvent avoir pour objectif: la formation, la consolidation de re·seaux d(cid:146)ONG, le soutien de projets pilotes, la re·alisation d(cid:146)e·tudes ou de travaux de recherche, la diffusion d(cid:146)informations et la coope·ration entre les ONG et les autorite·s publiques. Le programme Daphne· comple‘te le programme STOP destine· principalement a‘ fournir un appui aux professionnels du secteur public responsables de ce domaine. (98/C 45/103) QUESTION E· CRITE E-1695/97 pose·e par Marco Cellai (NI) a‘ la Commission (20 mai 1997) Objet: De·rogation au plafond fixe· pour le nombre d(cid:146)abattages dans les abattoirs a‘ capacite· limite·e situe·s dans des re·gions ge·ographiquement de·favorise·es Manifestement, depuis un an, plusieurs E· tats membres ont demande· des de·rogations au plafond fixe· pour le nombre d(cid:146)abattages, sans obtenir la moindre re·ponse de la part de la Commission europe·enne. Sachant que: › les utilisateurs des structures sont des e·leveurs et des bouchers intervenant fre·quemment sur les territoires des communaute·s montagnardes; › nombre de ces territoires rele‘vent de l(cid:146)objectif 5b du re‘glement CEE 2081/93 (1); › des projets sont en cours pour constituer des marques et des appellations d(cid:146)origine, afin de pre·server et de valoriser les productions locales, de prote·ger les activite·s agro-sotechniques et agro-alimentaires et d(cid:146)augmenter le nombre d(cid:146)emplois, la Commission a-t-elle l(cid:146)intention de soumettre au comite· ve·te·rinaire permanent la demande de de·rogation au plafond fixe· pour le nombre d(cid:146)abattages dans les abattoirs a‘ capacite· limite·e situe·s dans les re·gions ge·ographiquement de·favorise·es? (1) JO L 193 du 31. 7. 1993, p. 5


title: WRITTEN QUESTION No. 1701/97 by Ulf HOLM to the Commission. Transport of live animals

eurovoc_concepts:
beef
cattle
export (EU)
export refund
live animal
protection of animals
statistics
third country
transport of animals


title: Komission asetus (EY) N:o 895/97, annettu 20 päivänä toukokuuta 1997, yhteisön ulkomaankauppatilastojen ja jäsenvaltioiden välisen kaupan tilastojen maaluokituksesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
EU Member State
foreign trade
intra-EU trade
nomenclature
statistics
third country


title: QUESTION ECRITE no 1674/97 de Roberta ANGELILLI à la Commission. Ligne C du métro de Rome

eurovoc_concepts:
Latium
administrative transparency
environmental impact
environmental protection
impact study
opinion poll
underground railway
urban construction


title: Eurooppa-sopimuksen osana olevan, tekstiilituotteiden kauppaa koskevan Euroopan yhteisön ja Bulgarian välisen lisäpöytäkirjan voimaantulopäivää koskeva ilmoitus

eurovoc_concepts:
Bulgaria
originating product
protocol to an agreement
quantitative restriction
textile product
trade agreement
trade agreement (EU)


title: QUESTION ECRITE no 1698/97 de Ria OOMEN-RUIJTEN à la Commission. Exigences en matière de bruit et de gaz d'échappement pour les bateaux à moteur

eurovoc_concepts:
EU law
air quality
noise pollution
pleasure craft
technical standard

text: 22. 1. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 21/83 La Commission, sur la base des renseignements en sa possession, interviendra aupre‘s des autorite·s italiennes afin d(cid:146)obtenir des informations supple·mentaires. (1) JO L 175 du 27. 6. 1985. (98/C 21/179) QUESTION E· CRITE E-1698/97 pose·e par Ria Oomen-Ruijten (PPE) a‘ la Commission (20 mai 1997) Objet: Exigences en matie‘re de bruit et de gaz d(cid:146)e·chappement pour les bateaux a‘ moteur A‘ la mi-octobre 1996, des rencontres ont eu lieu avec la sue‘de, d(cid:146)autres pays inte·resse·s et le monde de l(cid:146)industrie a‘ propos de la re·glementation du niveau sonore et des e·missions polluantes des bateaux a‘ moteur. La Commission est cense·e prendre position en la matie‘re, mais rien n(cid:146)a encore filtre· a‘ ce sujet. 1. Quelle est la position de la Commission a‘ ce sujet? Estime-t-elle justifie·e une re·glementation europe·enne univoque a‘ l(cid:146)e·gard du bruit et des gaz d(cid:146)e·chappement 2. de·gage·s par les bateaux a‘ moteur? 3. Dans l(cid:146)affirmative, quelles mesures compte-telle prendre? Re·ponse donne·e par M. Bangemann au nom de la Commission (11 juillet 1997) Dans la re·ponse qu(cid:146)elle a faite l(cid:146)anne·e dernie‘re a‘ la question e·crite no 2100/96 (1) de l(cid:146)Honorable 1. Parlementaire, la Commission a indique· qu(cid:146)une re·union avec la Sue‘de, les autres E· tats membres inte·resse·s et le secteur de la construction navale avait e·te· organise·e pour examiner la question des e·missions des bateaux de plaisance. La Commission est aujourd(cid:146)hui en mesure de confirmer qu(cid:146)elle prend actuellement les mesures ne·cessaires 2. en vue d(cid:146)e·laborer une le·gislation europe·enne dans ce domaine. A‘ cette fin, la Commission envisage, dans un premier temps, d(cid:146)organiser une re·union, en juillet 1997, avec 3. les experts des E· tats membres et du secteur d(cid:146)activite· concerne·, au cours de laquelle les participants devront examiner la possibilite· de modifier la directive 94/25/CE relative aux bateaux de plaisance (2). (1) (2) JO C 83 du 14. 3. 1997. JO L 164 du 30. 6. 1994. (98/C 21/180) QUESTION E· CRITE E-1699/97 pose·e par Ulf Holm (V) a‘ la Commission (20 mai 1997) Objet: Me·thodes de production agricole compatibles avec les exigences de la protection de l(cid:146)environnement En re·fe·rence a‘ la re·ponse a‘ la question e·crite E-0549/97 (1), la Commission voudrait-elle re·pondre aux questions suivantes sur le re‘glement concernant des me·thodes de production agricole compatibles avec les exigences de l(cid:146)environnement: 1. Peut-elle fournir la liste des pays dans lesquels sont mis en (cid:156)uvre les 117 programmes adopte·s? 2. Quel est le montant des aides dont be·ne·ficient ces 117 programmes de la part de l(cid:146)UE? 3. Quelle somme globale a e·te· re·serve·e par l(cid:146)UE a‘ ce programme? 4. Quelles conditions sont impose·es aux agriculteurs pour leur permettre de participer a‘ ce programme? (1) JO C 319 du 18. 10. 1997, p. 110


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1671/97 tων βουλετών Amedeo AMADEO , Spalato BELLERE' προς την Επ τροπή. Οδική ασφάλεια

eurovoc_concepts:
accident prevention
impact study
motor vehicle
road safety
road transport
safety standard
technical standard
transport accident
transport infrastructure

text: C 45/76 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 10. 2. 98 › h Koino·thta vw ek toy·toy kalei·tai na kataba·llei ka· ue dynath· prospa·ueia v· ste na ejasfalistei· h kauie·rvsh tvn aparai·thtvn diata·jevn sthn sy·mbash Marpol kata· thn tre·xoysa anauev· rhsh· thw (pro·keitai gia thn dieunh· sy·mbash pro·lhchw thw ry·panshw apo· ploi·a). Epi· toy paro·ntow ekteloy·ntai oi ergasi·ew poy ei·nai aparai·thtew gia na oloklhrvuei· to ne·o para·rthma 6 thw Marpol 73/78, to opoi·o afora· toyw periorismoy·w aeri·vn ry·pvn (ojei·dia toy azv· toy (NOx), toy diojeidi·oy toy a·nurakow (SO2) kai tvn VOC) poy proe·rxontai apo· ploi·a. To proteino·meno para·rthma ua ypoblhuei· prow e·gkrish se dia·skech poy ua pragmatopoihuei· to Septe·mbrio toy 1997. Meta· thn ky·rvsh· toyw apo· eparkh· ariumo· kratv· n, oi diata·jeiw ayte·w ua teuoy·n se isxy·. Dyna·mei thw telikh·w symfvni·aw gia thn anauev· rhsh thw sy·mbashw Marpol h Epitroph· ua apofasi·sei kata· po·so ei·nai aparai·thto na protei·nei thn tropopoi·hsh thw odhgi·aw 94/63EOK sy·mfvna me tiw diata·jeiw toy a·ruroy 9 thw en lo·gv odhgi·aw, symperilambanome·nhw thw diey·rynshw toy pedi·oy efarmogh·w thw odhgi·aw v· ste poy na kaly·ptetai o e·legxow atmv· n kai ta systh·mata ana·kthshw gia tiw egkatasta·seiw fo·rtvshw kai ta ska·fh. (1) EE L 365 thw 31. 12. 1994. (98/C 45/91) Ue·ma: Hliakh· ene·rgeia GRAPTH ERVTHSH E-1670/97 ypobolh· : Anita Pollack (PSE) prow thn Epitroph· (20 Mai(cid:143)oy 1997) Alhuey·ei a·rage o·ti den ypa·rxei sh·mera eyrvpai¤kh· paragvgh· siliko·nhw poy apotelei· shmantiko· systatiko· sthn paragvgh· fvtoboltai¤kv· n to·jvn; Toy·to ofei·letai sto o·ti to stoixei·o ayto· den ypa·rxei sthn Eyrv· ph h· sto o·ti den e·xei anaptyxuei· h ejagvgh· toy; Apo· poy· promhuey·etai h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh siliko·nh; Apa· nthsh thw kaw Cresson ej ono· matow thw Epitroph· w (26 Ioyni·oy 1997) To pyri·tio apotelei· e·na apo· ta afuonv· tera stoixei·a thw ydrogei·oy- h a·mmow ei·nai kata· ba·sin e·na ojei·dio toy pyriti·oy- kai epome·nvw den ypa·rxei e·lleich pyriti·oy sthn Eyrv· ph. To xhmikv· w kauaro· pyri·tio den mporei· na xrhsimopoihuei· se hliake·w h· hlektronike·w efarmoge·w. Xreia·zetai na ypostei· peraite·rv ejeygenismo· oy·tvw v· ste na katastei· «hliakh·w kauaro·thtaw» (dhl. kata·llhlh gia fvtoboltai¤kh· hliakh· kyttarikh· paragvgh·) kai, e·ti peraite·rv, ea·n pro·keitai na xrhsimopoihuei· sta mikrokyklv· mata, (tranzi·stor), sta oloklhrvme·na kyklv· mata kai se a·llew hlektronike·w efarmoge·w. To hliakh·w kauaro·thtaw pyri·tio para·getai apo· seira· eyrvpai¤kv· n etaireiv· n, env· h sxetikh· e·reyna kai ana·ptyjh (E&A) gia apodotiko·terh paragvgh· te·toioy pyriti·oy xrhmatodotei·tai sh·mera apo· to pro·gramma gia thn mh pyrhnikh· ene·rgeia, prokeime·noy na ejasfalistei· h trofodo·thsh thw Eyrv· phw me o·lew tiw kata·llhlew kathgori·ew pyriti·oy hliakh·w kauaro·thtaw (a·morfoy, krystallikoy·, lepth·w taini·aw). (98/C 45/92) GRAPTH ERVTHSH E-1671/97 ypobolh·: Amedeo Amadeo (NI) kai Spalato Bellere· (NI) prow thn Epitroph· (20 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Odikh· asfa·leia H ana·gkh eno·w oloklhrvme·noy sxedi·oy gia thn odikh· asfa· leia e·xei katastei· epitaktikh· lo·gv toy tromaktikoy· ariumoy· tvn 45. 000 uyma·tvn sta atyxh·mata poy symbai·noyn ka·ue xro·no stoyw dro·moyw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw, alla· kai lo·gv toy koinvnikooikonomikoy· ko·stoyw tvn atyxhma·tvn aytv· n, poy ypologi·zontai se 162 ekat. Ecu ethsi·vw. Zhtei·tai apo· thn Epitroph· e·na sxe·dio dra·shw to opoi·o ua proble·pei desmeytika· nomouetika· me·tra o·pvw h ypoxre·vsh pragmatopoi·hshw mele·thw epiptv· sevn sthn odikh· asfa· leia, ana·loghw me thn problepo·menh gia to periba·llon, h opoi·a ua synodey·ei anagkastika· ka· ue ne·o sxe·dio ypodomv· n• thn eni·sxysh tvn yphresiv· n gia thn paroxh· epei·goysaw boh·ueiaw• th dhmioyrgi·a ba·shw dedome·nvn poy ua pare·xei stoixei·a gia thn posotikh· apoti·mhsh thw synteloy·menhw proo·doy• thn kauie·rvsh pro·typvn sxedi·vn sxetikv· n to·so me tiw texnike·w o·so kai me ton ejoplismo· poy ua mporoy·san na symba·loyn sth mei·vsh tvn odikv· n atyxhma·tvn


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1795/97 do Deputado Luciano VECCHI à Comissão. Aplicação da decisão 96/449/CEE relativa à transformação de resíduos animais com vista à inactivação dos agentes da encefalopatia espongiforme


title: Kommissionens förordning (EG) nr 898/97 av den 20 maj 1997 om fastställande av utjämningsstöd för bananer producerade och saluförda i gemenskapen under 1996 och tidsfristen för betalning av återstoden av detta stöd samt av ett fast förskottsbelopp för 1997 (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
EU production
advance payment
aid to agriculture
financial loss
marketing
tropical fruit


title: 97/353/CE: Décision de la Commission du 20 mai 1997 autorisant les États membres à prévoir des dérogations à certaines dispositions de la directive 77/93/CEE du Conseil pour les fraisiers (Fragaria L.) destinés à la plantation, à l'exception des semences, originaires d'Argentine

eurovoc_concepts:
Argentina
crop production
derogation from EU law
import restriction
parasitology
plant health control


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1673/97 del Roberta ANGELILLI a la Comisión. Depósito ATAC en la Plaza Bainsizza en Roma

eurovoc_concepts:
Latium
air quality
bus
means of public conveyance
motor vehicle pollution
noise pollution
quality of life
quality of the environment
road traffic
urban transport


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1682/97 del Franz LINSER a la Comisión. Formación de pasantes de abogado alemanes por abogados austríacos

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
free movement of workers
freedom to provide services
lawyer
legal profession
professional qualifications
recognition of diplomas
vocational training

text: 10. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 45/79 Por u·ltimo, el 18 de junio de 1996, la Comisio·n adopto· una estrategia para reducir la contaminacio·n ocasionada por los veh(cid:14)·culos. Esta estrategia destaca la responsabilidad compartida por la Comunidad y las autoridades nacionales y locales para reducir la contaminacio·n atomosfe·rica. Parte de la estrategia la constituyen las nuevas normas relativas a la reduccio·n de las emisiones de los veh(cid:14)·culos. (1) DO L 36 de 9. 2. 1988. (2) DO L 296 de 21. 11. 1996. (3) COM(96)540. (98/C 45/95) PREGUNTA ESCRITA E-1682/97 de Franz Linser (NI) a la Comisio·n (20 de mayo de 1997) Asunto: Formacio·n de pasantes de abogado alemanes por abogados austr(cid:14)·acos Con anterioridad a la adhesio·n de Austria al EEE y a la UE, los pasantes de abogado extranjeros en los bufetes u·nicamente pod(cid:14)·an tramitar documentos internos. Estaba excluido que ejerciesen como abogados auxiliares ante las autoridades y tribunales austr(cid:14)·acos porque para ello era necesario poseer la nacionalidad austr(cid:14)·aca. Esta situacio·n jur(cid:14)·dica no ha sufrido modificaciones como consecuencia de la adhesio·n de Austria a la UE. Para poder ejercer como abogado auxiliar ante los tribunales y las autoridades austr(cid:14)·acas es necesario que el colegio de abogados competente expida un documento de identidad. En realidad, los colegios de abogados u·nicamente expiden estos documentos a los pasantes. ¿Podr(cid:14)·a sen(cid:152)alar la Comisio·n si el hecho de que un pasante alema·n no pueda ejercer sus funciones ante los tribunales y las autoridades austr(cid:14)·acas como consecuencia de la no expedicio·n de un documento de identidad por el colegio de abogados constituye una infraccio·n a la libre circulacio·n de las personas en el mercado interior? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (2 de julio de 1997) La Directiva 77/249/CEE del Consejo, dirigida a facilitar el ejercicio efectivo de la libre prestacio·n de servicios por los abogados (1), y la Directiva 89/48/CEE del Consejo, relativa a un sistema general de reconocimiento de los t(cid:14)·tulos de ensen(cid:152)anza superior que sancionan formaciones profesionales de una duracio·n m(cid:14)·nima de tres an(cid:152)os (2), so·lo son aplicables a los abogados plenamente cualificados, esto es, a las personas que esta·n habilitadas para ejercer la profesio·n de abogado en un Estado miembro o que poseen todas las cualificaciones exigidas para ello. Los pasantes de abogado y los abogados auxiliares no pertenecen a esta categor(cid:14)·a. Lo mismo ocurre con la propuesta modificada de Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo destinada a facilitar el ejercicio permanente de la profesio·n de abogado en un Estado miembro distinto de aquel en el que se obtuvo el t(cid:14)·tulo (3). En cuanto a la actuacio·n ante los tribunales, cabe sen(cid:152)alar que tanto la Directiva 77/249/CEE como la citada propuesta de directiva autorizan al Estado miembro de acogida a exigir, bajo determinadas condiciones, que los abogados de otros Estados miembros que no este·n plenamente habilitados para ejercer en e·l su actividad actu·en concertadamente con un abogado debidamente habilitado. Con relacio·n a los pasantes de abogado y los abogados auxiliares, so·lo queda, pues, comprobar si se infringen las disposiciones directamente aplicables del Tratado, sen(cid:152)aladamente la prohibicio·n de discriminacio·n enunciada en el art(cid:14)·culo 6. Para ello ser(cid:14)·a necesario disponer de informacio·n ma·s precisa sobre las normas de actuacio·n ante los tribunales austriacos, sobre el estatuto de los pasantes de abogado y los abogados auxiliares, sobre los derechos conferidos por la acreditacio·n y sobre las condiciones de formacio·n de los abogados auxiliares alemanes en Austria. Una diferencia de trato fundada u·nicamente en la nacionalidad de los afectados indudablemente constituir(cid:14)·a una infraccio·n al derecho comunitario. La Comisio·n recibir(cid:14)·a con agradecimiento ma·s informacio·n sobre estos extremos. (1) DO L 78 de 26. 3. 1977. (2) DO L 19 de 24. 1. 1989. (3) DO C 355 de 25. 11. 1996


title: Informação referente à data de entrada em vigor do protocolo adicional ao Acordo europeu entre a Comunidade Europeia e a Bulgária sobre o comércio de produtos têxteis


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1674/97 του Roberta ANGELILLI προς την Επ τροπή. Γραμμή C του μετρό Ρώμης


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1684/97 af Franz LINSER til Kommissionen. EU-bidrag og EU-støtte

eurovoc_concepts:
Austria
EU aid
Member States' contribution
credit policy
financial aid


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1686/97 van Wolfgang KREISSL- DÖRFLER aan de Commissie. Uitvoer van tweedehands kleding naar de Derde Wereld

eurovoc_concepts:
clothing
clothing industry
developing countries
development aid
donation
export
footwear industry
humanitarian aid


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1663/97 dell'on. Glenys KINNOCK alla Commissione. Pagamenti nel quadro dei programmi Phare e Tacis

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
EU financing
EU programme
financial transaction
implementation of the budget
interest
management accounting
payment


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1682/97 af Franz LINSER til Kommissionen. Uddannelse af tyske advokatfuldmægtige hos østrigske advokater

text: 10. 2. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 45/79 Endelig vedtog Kommissionen den 18. juni 1996 en strategi til mindskelse af forureningen fra biler. I denne strategi understreges det, at b(cid:229)de F(cid:230)llesskabet og de nationale og lokale myndigheder har ansvaret for at mindske luftforureningen. Strategien omfatter ligeledes nye normer for mindskelse af forurenende emissioner fra biler. (1) EFT L 36 af 9. 2. 1988. (2) EFT L 296 af 21. 11. 1996. (3) Dok. KOM(96) 540. (98/C 45/95) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1682/97 af Franz Linser (NI) til Kommissionen (20. maj 1997) Om: Uddannelse af tyske advokatfuldm(cid:230)gtige hos łstrigske advokater Inden (cid:216)strigs tiltr(cid:230)delse af hhv. E(cid:216)S og EU kunne udenlandske advokatfuldm(cid:230)gtige p(cid:229) advokatkontor udelukkende behandle interne sagsakter. De kunne ikke repr(cid:230)sentere deres klienter som advokatkandidater over for łstrigske myndigheder og domstole, fordi det kr(cid:230)vede łstrigsk statsborgerskab. De omst(cid:230)ndigheder er ikke blevet (cid:230)ndret af (cid:216)strigs EU-medlemskab. For at kunne repr(cid:230)sentere klienter over for łstrigske domstole og myndigheder kr(cid:230)ves bestalling fra det kompetente advokatr(cid:229)d. Advokatr(cid:229)det giver dog kun bestalling til advokatkandidater. Er det en overtr(cid:230)delse af den frie bev(cid:230)gelighed i det indre marked, at tyske advokatfuldm(cid:230)gtige ikke kan repr(cid:230)sentere deres klienter over for domstole og myndigheder i (cid:216)strig, fordi advokatr(cid:229)det ikke giver dem bestalling? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (2. juli 1997) For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r advokater, finder R(cid:229)dets direktiv 77/249/E(cid:216)F (1) om lettelser med henblik p(cid:229) den faktiske gennemfłrelse af advokaters frie udveksling af tjenesteydelser og R(cid:229)dets direktiv 89/48/E(cid:216)F (2) om indfłrelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videreg(cid:229)ende uddannelser af mindst tre (cid:229)rs varighed udelukkende anvendelse p(cid:229) fuldt kvalificerede advokater, dvs. personer, der allerede har f(cid:229)et bestalling som advokat i en medlemsstat, eller som har alle de kvalifikationer, der kr(cid:230)ves herfor. Volontłradvokater og advokatfuldm(cid:230)gtige henhłrer derfor ikke under denne kategori. Det samme g(cid:230)lder for det (cid:230)ndrede forslag til R(cid:229)dets og Europa-Parlamentets direktiv om lettelse af adgangen til varigt at udłve advokaterhvervet i en anden medlemsstat end den, hvor beskikkelsen er udstedt (3). For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r repr(cid:230)sentation i retten kan medlemsstaterne i medfłr af s(cid:229)vel direktiv 77/249/E(cid:216)F som ovenn(cid:230)vnte forslag til direktiv under visse omst(cid:230)ndigheder kr(cid:230)ve, at advokater fra andre medlemsstater, der ikke er fuldt ud kvalificerede til at udłve virksomhed i v(cid:230)rtslandet, handler i samr(cid:229)d med en advokat, der har bestalling i v(cid:230)rtslandet. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r volontłradvokater og advokatfuldm(cid:230)gtige, kan man kun undersłge, om de traktatbestemmel- ser, der finder umiddelbar anvendelse, s(cid:230)rlig det i artikel 6 kn(cid:230)satte forbud mod forskelsbehandling, er overtr(cid:229)dt eller ej. Med henblik herp(cid:229) er det nłdvendigt med n(cid:230)rmere oplysninger, bl. a. om reglerne for repr(cid:230)sentation for de łstrigske domstole, for volontłradvokaters og advokatfuldm(cid:230)gtiges status, for, hvilke rettigheder bestallin- gen giver, samt for uddannelsesvilk(cid:229)rene for tyske advokatfuldm(cid:230)gtige i (cid:216)strig. Udłves der forskelsbehandling udelukkende p(cid:229) grundlag af de berłrte personers nationalitet, er der ubestrideligt tale om en overtr(cid:230)delse af EF-retten. Kommissionen vil gerne have yderligere oplysninger om disse forskellige punkter. (1) EFT L 78 af 26. 3. 1977. (2) EFT L 19 af 24. 1. 1989. (3) EFT C 355 af 25. 11. 1996