title: Kommissionens beslut av den 21 maj 1997 om det stöd som Österrike planerat att bevilja företaget Hoffmann-La Roche för utveckling av läkemedlet "Orlistat" för behandling av sjuklig fetma (adipositas) (Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Austria
State aid
control of State aid
environmental protection
nutritional disease
pharmaceutical industry

text: L 103/28 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 4. 98 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 21 maj 1997 om det st(cid:148)d som (cid:153)sterrike planerat att bevilja f(cid:148)retaget Hoffmann-La Roche f(cid:148)r utveckling av l(cid:132)kemedlet ”Orlistat” f(cid:148)r behandling av sjuklig fetma (adipositas) (Endast den tyska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/251/EG) EUROPEISKA UNIONENS KOMMISSION HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europe- iska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 93. 2 f(cid:148)rsta stycket i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, s(cid:132)rskilt artikel 61. 1 i detta, efter att de ber(cid:148)rda parterna i enlighet med dessa artiklar har givits tillf(cid:132)lle att yttra sig, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I. FAKTA A. Bakgrund I en skrivelse av den 2 oktober 1995 anm(cid:132)lde (cid:153)sterrike i enlighet med artikel 93. 3 i EG- till kommissionen, f(cid:148)rdraget, ett st(cid:148)dprojekt till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retaget Hoff- mann-La Roche (forts(cid:132)ttningsvis ”HLR”), genom vilket utvecklingen av l(cid:132)kemedlet Orlistat f(cid:148)r behandling av sjuklig fetma skall fr(cid:132)mjas. I en skrivelse av den 5 mars 1996 underr(cid:132)ttade kommis- sionen (cid:153)sterrikes ett f(cid:148)rfarande i enlighet med artikel 93. 2 i EG-f(cid:148)rdraget. om inledandet regering av Det multinationella f(cid:148)retaget HLR utvecklar sedan 1986 ett nytt l(cid:132)kemedel mot sjuklig fetma: Orlistat. I oktober/ november 1992 sl(cid:148)t HLR och det statligt kontrollerade (cid:148)sterrikiska kemif(cid:148)retaget Chemie Linz (forts(cid:132)ttningsvis ”CL”) ett samarbetsavtal f(cid:148)r tillverkning av Orlistat. I avtalet fastst(cid:132)lls att det skall byggas en fabrik i Linz f(cid:148)r produktion av ”hydroxibetalakton” som (cid:132)r ett nyckel(cid:132)mne vid framst(cid:132)llning av Orlistat. Genomf(cid:148)randet av avtalet omfattar flera etapper, fr(cid:134)n grundl(cid:132)ggande tekniskt arbete (som p(cid:134)b(cid:148)rjades i augusti 1992, innan avtalet underteck- nats) till byggande av anl(cid:132)ggningen och produktionsstart f(cid:148)r halvfabrikatet (starten planeras till (cid:134)r 1998 och skall p(cid:134)g(cid:134) tio (cid:134)r fram(cid:134)t). Halvfabrikatet skall d(cid:132)refter exporteras till Schweiz f(cid:148)r framst(cid:132)llning av Orlistat. Tv(cid:134) st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder planeras f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra projektet, n(cid:132)mligen 300 miljoner (cid:148)sterrikiska schilling till forskning och utveckling och 78 miljoner schilling till milj(cid:148)skydd. i princip beviljas av s(cid:134)v(cid:132)l nationella som St(cid:148)den skall regionala och lokala myndigheter. (cid:153)sterrike ber(cid:132)knar att st(cid:148)dniv(cid:134)n (cid:132)r 5,3 % mot bakgrund av att de totala kostna- derna f(cid:148)r projektet till 7 124,9 miljoner schilling. (investering + FoU) uppg(cid:134)r Kommissionen besl(cid:148)t av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l att inleda ett f(cid:148)rfa- rande enligt artikel 93. 2 i EG-f(cid:148)rdraget: — Redan den 18 oktober 1994 anm(cid:132)ldes ett planerat investeringsst(cid:148)d med samma omfattning som det aktuella st(cid:148)det, fast(cid:132)n CL:s anl(cid:132)ggning l(cid:134)g p(cid:134) en plats 3. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 103/29 som inte ber(cid:132)ttigar till regionalt st(cid:148)d. N(cid:132)r det visade sig att kommissionen skulle inleda ett f(cid:148)rfarande enligt artikel 93. 2 i EG-f(cid:148)rdraget, som antagligen skulle leda till ett avslag, drog (cid:153)sterrike tillbaka sin anm(cid:132)lan. samt smak(cid:132)mnen. F(cid:148)retaget (cid:132)gnar sig (cid:134)t forskning om och utveckling, framst(cid:132)llning och marknadsf(cid:148)ring av h(cid:148)gv(cid:132)rdiga produkter och tj(cid:132)nster p(cid:134) det medicinska omr(cid:134)det. F(cid:148)retagets st(cid:148)rsta verksamhetsomr(cid:134)de (cid:132)r l(cid:132)keme- del. (cid:143)r 1995 stod dettta f(cid:148)r 63 % av koncernens oms(cid:132)tt- ning. — Betr(cid:132)ffande det planerade FoU-st(cid:148)det hade kommis- sionen uttryckt bet(cid:132)nkligheter om dess f(cid:148)renlighet med gemenskapsramarna f(cid:148)r statligt st(cid:148)d till forskning och utveckling. (1) Framf(cid:148)r allt hade endast allm(cid:132)nna uppgifter presenterats. Tekniska detaljer och uppgifter om de s(cid:132)rskilda tekniska m(cid:134)len saknades. Dessutom hade inte st(cid:148)dets stimulanseffekt och n(cid:148)dv(cid:132)ndighet styrkts p(cid:134) ett (cid:148)ver- tygande s(cid:132)tt. om FoU-verksamheten — Ang(cid:134)ende st(cid:148)det till milj(cid:148)skydd hade de planerade tekniska (cid:134)tg(cid:132)rderna beskrivits i allm(cid:132)nna termer, men det saknades n(cid:132)rmare uppgifter om de st(cid:148)dber(cid:132)tti- gande kostnaderna och sambandet mellan investe- ringsst(cid:148)det och f(cid:148)rb(cid:132)ttringen av milj(cid:148)skyddet. — Vad betr(cid:132)ffar st(cid:148)det till omskolning p(cid:134) omkring 5 miljoner schilling f(cid:148)r vidareutbildning av de anst(cid:132)llda vid CL hade kommissionen uppmanat (cid:153)sterrike att, med st(cid:148)d av lagar och andra f(cid:148)rfattningar, bevisa att alla f(cid:148)retag med s(cid:132)te i (cid:153)sterrike kan erh(cid:134)lla s(cid:134)dant st(cid:148)d p(cid:134) en objektiv och icke diskriminerande grund- val. — Mot bakgrund av CL:s f(cid:148)rluster st(cid:132)llde kommissionen slutligen fr(cid:134)gan om inte (cid:153)sterrikes f(cid:148)rslag att bevilja HLR st(cid:148)d till etablering i Linz kan betraktas som ett indirekt statligt st(cid:148)d till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r CL. Med en skrivelse som inkom till kommissionen den 26 april 1996 (cid:148)vers(cid:132)nde (cid:153)sterrike sina synpunkter p(cid:134) inledandet av ett f(cid:148)rfarande enligt artikel 93. 2 i EG- f(cid:148)rdraget. Den 19 september 1996 (cid:132)gde ett m(cid:148)te rum mellan de (cid:148)sterrikiska myndigheterna och kommissionen. Dessutom erh(cid:148)ll kommissionen ytterligare skriftliga uppgifter den 31 oktober och 20 november 1996. (cid:153)vriga medlemsstater och andra ber(cid:148)rda parter underr(cid:132)t- tades om att ett f(cid:148)rfarande inletts i ett tillk(cid:132)nnagivande fr(cid:134)n kommissionen av den 12 juni 1996 i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (2) och uppmanades att yttra sig om de planerade st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna, utan att n(cid:134)gra synpunkter inkom fr(cid:134)n dessa. B. F(cid:148)retaget HLR (cid:132)r ett v(cid:132)rldsledande l(cid:132)kemedelsf(cid:148)retag som grun- dades 1886 och som (cid:132)r verksamt p(cid:134) f(cid:148)ljande fyra omr(cid:134)- den: l(cid:132)kemedel, vitaminer och finkemikalier, diagnostik (1) EGT C 45, 17. 2. 1996, s. 5. (2) EGT C 168, 12. 6. 1996, s. 2. HRL-koncernen har omkring 50 000 anst(cid:132)llda, av vilka ungef(cid:132)r 50 % (cid:132)r verksamma i Europa och 30 % i Nord- amerika. 1995 uppgick f(cid:148)retagets oms(cid:132)ttning till 8,5 miljarder ecu (1996 steg den till 9,4 miljarder ecu), varvid nettovinsten mer (cid:132)n trefaldigades fr(cid:134)n 555 miljoner ecu till 2 miljarder ecu under tiden 1990 till 1995. (cid:143)r 1995 tillf(cid:148)ll 37 % av oms(cid:132)ttningen Europa, 37 % Nordame- rika, 14 % Asien och 3 % Afrika, Australien och Stilla- havsomr(cid:134)det. HLR:s innovationsframg(cid:134)ngar beror huvudsakligen p(cid:134) f(cid:148)retagets starka engagemang p(cid:134) FoU-omr(cid:134)det. (cid:143)r 1995 satsade f(cid:148)retaget omkring 1,34 miljarder ecu p(cid:134) detta, vilket (cid:132)r omkring 16 % av dess oms(cid:132)ttning. P(cid:134) l(cid:132)keme- delsomr(cid:134)det (cid:148)versteg FoU-satsningarna 20 % av oms(cid:132)tt- ningen. Enligt f(cid:148)retaget m(cid:134)ste man r(cid:132)kna med ungef(cid:132)r tio (cid:134)r och kostnader p(cid:134) omkring 260 miljoner ecu f(cid:148)r mark- nadsintroduktionen av ett nytt l(cid:132)kemedel. HLR investerar en stor del av sina vinster i FoU och d(cid:132)rigenom i f(cid:148)reta- gets framtid. f(cid:148)retagets broschyrer behandlar HLR s(cid:132)kerhets- Enligt och milj(cid:148)fr(cid:134)gor med samma noggrannhet och samma ansvarsk(cid:132)nsla som fr(cid:134)gor kring produktkvalitet och produktivitet. Dessa aspekter (cid:132)r s(cid:134)ledes ett stadigvarande inslag i fastst(cid:132)lla eventuella risker utf(cid:148)rs riskanalyser, varvid (cid:134)tg(cid:132)rderna p(cid:134) milj(cid:148)- skyddsomr(cid:134)det koncentreras p(cid:134) f(cid:148)rebyggande av milj(cid:148)- f(cid:148)roreningar. (cid:143)r 1995 uppgick de totala utgifterna f(cid:148)r (milj(cid:148)-) skydds(cid:134)tg(cid:132)rder till 300 miljoner ecu (n(cid:132)ra 4 % av oms(cid:132)ttningen). f(cid:148)retagets politik. F(cid:148)r att C. P(cid:134)verkan p(cid:134) handeln mellan medlemstaterna a) Utvecklingstendenser f(cid:148)r l(cid:132)kemedel mot fetma Behandlingen av fetma – dvs. minskandet av faktisk eller f(cid:148)rmodad (cid:148)vervikt – kan i princip ske genom farmakolo- gisk behandling av n(cid:134)gon av de olika biokemiska funk- tioner som p(cid:134)verkar kroppsvikten. Denna behandling omfattar flera olika kroppsdelar, bl. a. hj(cid:132)rnan, fettv(cid:132)vnad och muskelfibrer samt tarmens epitelceller. Om s(cid:134) bara en av dessa funktioner kan p(cid:134)verkas p(cid:134) ett s(cid:134)dant s(cid:132)tt att ett tillr(cid:132)ckligt kliniskt resultat uppn(cid:134)s, skulle detta enligt de flesta experters uppfattning kunna leda till en produkt som kan marknadsf(cid:148)ras. L 103/30 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 4. 98 Under flera (cid:134)r unders(cid:148)ktes olika metoder, t. ex. inhibition av fettnedbrytande enzymer (s. k. lipaser) som i tarmen bryter ned de fetter som tagits upp med f(cid:148)dan, eller fr(cid:132)mjande av fettf(cid:148)rbr(cid:132)nningen i kroppen (termogenes). Kunskaperna om fetmans molekyl(cid:132)rbiologiska samman- hang har f(cid:148)rb(cid:132)ttrats under de senaste fyra (cid:134)ren, sedan de gener som ger upphov till fetma har uppt(cid:132)ckts. P(cid:134) senare tid har bl. a. f(cid:148)ljande l(cid:132)kemedel utvecklats p(cid:134) detta omr(cid:134)de: L(cid:132)kemedlet Sibutramine utvecklades av Knoll Pharma- ceuticals (ett f(cid:148)retag som uppstod efter det att BASF 1995 (cid:148)vertog Boots Pharmaceuticals) och godk(cid:132)ndes av US Food and Drug Administration f(cid:148)r marknadsf(cid:148)ring. L(cid:132)kemedlet (cid:148)kar andelen av hormonen serotonin och noradrenalin (b(cid:134)da (cid:132)r aptitreglerande) i hj(cid:132)rnan. Det (cid:148)kar m(cid:132)ttnadsk(cid:132)nslan och minskar d(cid:132)rigenom aptiten. Det antas ocks(cid:134) (cid:148)ka energif(cid:148)rbrukningen. Sibutramine ut- vecklades i Knolls anl(cid:132)ggning i Nottingham, England, och kommer att tillverkas d(cid:132)r liksom i Cramlington. F(cid:148)retaget har ans(cid:148)kt om godk(cid:132)nnande av l(cid:132)kemedlet i Europa. I b(cid:148)rjan av 1996 godk(cid:132)nde US Food and Drug Administration l(cid:132)kemedlet Isomeride (dexfernfluramin) som det franska laboratoriet Servier utvecklat mot fetma. L(cid:132)kemedlet minskar aptiten, eftersom det (cid:148)kar serotonin- halten i hj(cid:132)rnan, och det kommer att tillverkas av f(cid:148)re- taget Interneuron Pharmaceuticals under handelsnamnet Redux. Det brittiska f(cid:148)retaget Alizyme arbetar p(cid:134) flera l(cid:132)kemedel (s. k. ”lipasinhibitorer”) med hj(cid:132)lp av vilka de enzym som styr nedbrytningen av fetter i tarmen skall inaktiveras, f(cid:148)r att minska kroppens fettupptagning. HLR (cid:132)r det f(cid:148)rsta f(cid:148)retaget som har anv(cid:132)nt denna metod och har ans(cid:148)kt om godk(cid:132)nnande av lipasinhibitorn Orlistat som nytt l(cid:132)ke- medel. forskningsavtal Det tyska f(cid:148)retaget Boehringer Ingelheim och det danska Novo Nordisk sl(cid:148)t ett f(cid:148)r ut- fler(cid:134)rigt veckling av l(cid:132)kemedel mot fetma. M(cid:134)let med detta avtal (cid:132)r s(cid:132)rskilt utvecklingen av l(cid:132)kemedel som p(cid:134)verkar recepto- rerna i hj(cid:132)rncellerna eller i fettcellerna, f(cid:148)r att reglera n(cid:132)ringsupptagningen, energif(cid:148)rbrukningen eller antalet fettceller och d(cid:132)rigenom minska fettbildningen hos (cid:148)ver- viktiga personer. Ciba-Geigy (Basel/Schweiz) och Synaptic Pharmaceutical (Paramus, NJ/USA) har uppt(cid:132)ckt en ny neuropeptid Y (NPY)-receptor: Y5. Peptiden produceras i hj(cid:132)rnan och har betydelse f(cid:148)r regleringen av aptiten. Den (cid:132)r den star- kaste, hittills k(cid:132)nda, aptith(cid:148)jaren. Framtida l(cid:132)kemedel f(cid:148)r behandling av fetma kommer att inriktas mot receptorn f(cid:148)r NPY. Synaptic Pharmaceutical och Ciba-Geigy utf(cid:148)r f(cid:148)r tillf(cid:132)llet f(cid:148)rkliniska unders(cid:148)kningar med olika f(cid:148)re- ningar av sm(cid:134) molekyler med inriktning mot Y5-recep- (gemensamt utvecklat av torn. Det Neurogen och Pfizer) som inriktades mot neuropeptid Y (NPY 1) befinner sig nu i den f(cid:148)rsta etappen f(cid:148)r kliniska f(cid:148)rs(cid:148)k p(cid:134) m(cid:132)nniskor. f(cid:148)rsta l(cid:132)kemedel trots att i F(cid:148)renta staterna lade konsumenterna ut Enbart s(cid:134) mycket som 43 miljarder ecu p(cid:134) bantningsmedel s(cid:134)som specialdieter och receptfria medel, resultaten oftast endast var kortvariga. I fallet Redux, det l(cid:132)kemedel mot fetma som godk(cid:132)ndas av US Food and Drug Admi- nistration i maj 1996, r(cid:132)knar vissa marknadsbed(cid:148)mare med en (cid:134)rsoms(cid:132)ttning p(cid:134) upp till 430 miljoner ecu. Mot bakgrund av den avsev(cid:132)rda marknadspotentialen f(cid:148)r s(cid:134)dana l(cid:132)kemedel (cid:132)r det inte (cid:148)verraskande att m(cid:134)nga f(cid:148)retag (cid:132)r verksamma p(cid:134) detta starkt konkurrensutsatta omr(cid:134)de och utvecklar ett brett spektrum av farmakolo- giska behandlingsmetoder. b) Utvecklingen av Orlistat Orlistat utvecklades p(cid:134) det s(cid:132)tt som (cid:132)r brukligt f(cid:148)r l(cid:132)ke- medel: F(cid:148)rkliniska f(cid:148)rs(cid:148)k: Laboratorie- och djurf(cid:148)rs(cid:148)k inom ett f(cid:148)retag, med m(cid:134)let att p(cid:134)visa en kemisk f(cid:148)renings biologiska effekter och bed(cid:148)ma dess s(cid:132)kerhet. Denna etapp kan omfatta tv(cid:134) till fyra (cid:134)r. Kliniska f(cid:148)rs(cid:148)k, etapp I: 20–80 friska, frivilliga f(cid:148)rs(cid:148)kspersoner anlitas f(cid:148)r studier av framf(cid:148)r allt s(cid:132)kerheten och doseringen. D(cid:132)rtill kommer unders(cid:148)kningar av absorberingen och f(cid:148)rdelningen i kroppen samt av farmakometabolismen. Kliniska f(cid:148)rs(cid:148)k, etapp II: Unders(cid:148)kning av l(cid:132)kemedlets effektivitet p(cid:134) 100–300 frivilliga patienter. Kliniska f(cid:148)rs(cid:148)k, etapp III: Unders(cid:148)kning (framf(cid:148)r allt p(cid:134) kliniker och sjukhus) av l(cid:132)kemedlets hos 1 000–3 000 patienter. biverkningar effektivitet och De kliniska f(cid:148)rs(cid:148)ken (etapperna I, II och III) kan ta fem–tio (cid:134)r. Ans(cid:148)kan om godk(cid:132)nnande som nytt l(cid:132)kemedel: N(cid:132)r produktens s(cid:132)kerhet och effektivitet har fastst(cid:132)llts i f(cid:148)rs(cid:148)ken, ans(cid:148)ker f(cid:148)retaget om godk(cid:132)nnande som nytt l(cid:132)kemedel hos den ansvariga myndigheten. Godk(cid:132)nnan- def(cid:148)rfarandet kan ta upp till tv(cid:134) (cid:134)r. Godk(cid:132)nnande: Produkten bjuds ut p(cid:134) marknaden s(cid:134) snart den (cid:132)r godk(cid:132)nd. I genomsnitt klarar endast fem av 5 000 f(cid:148)reningar de f(cid:148)rkliniska och kliniska f(cid:148)rs(cid:148)ken, och endast en av dessa fem f(cid:148)reningar godk(cid:132)nns slutligen. Fr(cid:134)n de f(cid:148)rs(cid:148)k som f(cid:148)reg(cid:134)r kliniska f(cid:148)rs(cid:148)k till ett godk(cid:132)nnande kan tio (cid:134)r f(cid:148)rflyta, och utvecklingskostnaderna f(cid:148)r ett l(cid:132)kemedel fram till marknadsintroduktion kan uppg(cid:134) till mer (cid:132)n 450 miljoner ecu. 3. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 103/31 Enligt (cid:153)sterrike p(cid:134)b(cid:148)rjades de f(cid:148)rsta laboratoriearbetena f(cid:148)r Orlistat 1986. L(cid:132)kemedlet, som i F(cid:148)renta staterna kommer att s(cid:132)ljas under handelsnamnet Xenical, (cid:132)r en kraftig inhibitor f(cid:148)r lipaser i tarmkanalen och f(cid:148)rhindrar absorberingen av ungef(cid:132)r 30 % av de fetter som upptas med f(cid:148)dan. I b(cid:148)rjan av 1992 avslutades de kliniska f(cid:148)rs(cid:148)k i etapp II som utf(cid:148)rts p(cid:134) 400 (cid:148)verviktiga personer och (cid:148)verg(cid:134)ngen till etapp III var f(cid:148)rest(cid:134)ende. (cid:143)r 1993 p(cid:134)gick f(cid:148)rs(cid:148)ken i etapp III. I december 1996 ans(cid:148)kte Roche om godk(cid:132)n- nande av produkten som nytt l(cid:132)kemedel hos US Food and Drug Administration. F(cid:148)retaget beskriver Xenical som en av sina viktigaste pro- dukter och reklamen f(cid:148)r detta l(cid:132)kemedel kommer att rik- tas till l(cid:132)kare, h(cid:132)lsoinr(cid:132)ttningar och konsumenter. (cid:143)rsom- s(cid:132)ttningen skulle enligt somliga bed(cid:148)mare kunna uppg(cid:134) till cirka 450 miljoner ecu. D. F(cid:148)rfarandets g(cid:134)ng enligt artikel 93. 2 i EG-f(cid:148)r- draget Kommissionen har, som redan n(cid:132)mnts, uppmanat den (cid:148)sterrikiska regeringen att enligt artikel 93. 2 i EG-f(cid:148)rdra- get avge ett st(cid:132)llningstagande. Kommissionen har under- r(cid:132)ttat (cid:148)vriga medlemsstater och andra ber(cid:148)rda parter om att ett f(cid:148)rfarande inletts och givit dem tillf(cid:132)lle att yttra sig, utan att n(cid:134)gra synpunkter inkommit fr(cid:134)n dessa. Svar fr(cid:134)n (cid:153)sterrikes regering De (cid:148)sterrikiska myndigheterna f(cid:148)rklarade i sitt st(cid:132)llnings- tagande att st(cid:148)den borde till(cid:134)tas av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: a) FoU-st(cid:148)d som str(cid:132)cker — I gemenskapsramarna f(cid:148)r statligt st(cid:148)d till forskning och utveckling tas ingen h(cid:132)nsyn till l(cid:132)kemedels- forskningens s(cid:132)rart. Forskningen kan indelas i tre etapper tio (cid:134)r: ”Research Concept Phase” (planeringsetappen), de f(cid:148)rkliniska f(cid:148)rs(cid:148)ken och de kliniska f(cid:148)rs(cid:148)ken. Den sista etappen kan indelas i ytterligare tre etapper, d(cid:132)r ett st(cid:148)rre antal f(cid:148)rs(cid:148)kspersoner (flera tusen) en- dast anlitas i den sista. sig (cid:148)ver minst en avsev(cid:132)rd risk att produkten inte klarar sig igenom de sista etapperna av de kliniska f(cid:148)rs(cid:148)ken. F(cid:148)r (cid:148)vrigt skall den tredje etappen av de kliniska f(cid:148)rs(cid:148)ken h(cid:132)nf(cid:148)ras till ”utvecklingen f(cid:148)re introduk- tionen p(cid:134) marknaden”. — Den forskning som utf(cid:148)rts av andra l(cid:132)kemedelsf(cid:148)- retag p(cid:134) omr(cid:134)det fettoms(cid:132)ttning fungerar annorlun- da (cid:132)n Orlistat. — Stimulanseffekten (cid:132)r uppenbar, f(cid:148)r HLR skulle inte ha uppf(cid:148)rt produktionsanl(cid:132)ggningarna f(cid:148)r ”hydoxi- betalakton” hos CL utan utsikter att erh(cid:134)lla statligt st(cid:148)d f(cid:148)r detta. — St(cid:148)det till projektet (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt p(cid:134) grund av dess h(cid:148)ga utvecklingskostnader, speciella finansiella och ekonomiska risker och dess tydligt innovativa ka- rakt(cid:132)r. b) St(cid:148)d till milj(cid:148)skydd — HLR kommer enligt de (cid:148)sterrikiska myndigheterna att vidta milj(cid:148)skydds(cid:134)tg(cid:132)rder i CL:s fabrik som g(cid:134)r ut(cid:148)ver den milj(cid:148)skyddsniv(cid:134) som kr(cid:132)vs i (cid:153)sterrike. — (cid:153)sterrike har l(cid:132)mnat n(cid:132)rmare uppgifter om de st(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnaderna och de ekonomiska f(cid:148)rdelar f(cid:148)retaget f(cid:134)r om milj(cid:148)skydds(cid:134)tg(cid:132)rderna ge- nomf(cid:148)rs. c) I fr(cid:134)ga om omskolningsst(cid:148)det till vidareutbildningen av anst(cid:132)llda inom CL r(cid:148)r det sig om en allm(cid:132)n (cid:134)tg(cid:132)rd som inte (cid:132)r inskr(cid:132)nkt till en region, en sektor eller ett enskilt f(cid:148)retag. d) Vad g(cid:132)ller m(cid:148)jligheten till indirekt st(cid:148)d till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r CL anser (cid:153)sterrike slutligen att de anm(cid:132)lda st(cid:148)den skall beviljas som st(cid:148)d till forskning och utveckling samt milj(cid:148)skydd. S(cid:134)ledes bortfaller fr(cid:134)gan om inte det st(cid:148)d som avses f(cid:148)r HLR i sj(cid:132)lva verket kommer CL till godo. II. R(cid:142)TTSLIG V(cid:142)RDERING A. St(cid:148)dets f(cid:148)renlighet med den gemensamma marknaden — Enligt 1996 (cid:134)rs gemenskapsramar utg(cid:148)r denna forskning” och ”utveckling forskning ”industriell f(cid:148)re introduktionen p(cid:134) marknaden”, eftersom Orli- stat vid tidpunkten f(cid:148)r anm(cid:132)lan fortfarande var flera (cid:134)r fr(cid:134)n marknadsintroduktion. Dessutom tillh(cid:148)r den s. k. ”Research Concept Pha- se”, den f(cid:148)rkliniska f(cid:148)rs(cid:148)ksserien och de b(cid:134)da f(cid:148)rsta etapperna i de kliniska f(cid:148)rs(cid:148)ken den ”industriella forskningen” ocks(cid:134) d(cid:132)rf(cid:148)r att det fortfarande finns Enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget (cid:132)r – s(cid:134)vida inte n(cid:134)got annat f(cid:148)reskrivs i f(cid:148)rdraget – st(cid:148)d som ges av en med- lemsstat eller med hj(cid:132)lp av statliga medel, av vilket slag det (cid:132)n (cid:132)r, och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa f(cid:148)retag eller viss pro- duktion of(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden i den utstr(cid:132)ckning det p(cid:134)verkar handeln mellan medlems- staterna. I artikel 92. 2 och 92. 3 anges de typer av st(cid:148)d som (cid:132)r f(cid:148)renliga respektive kan anses vara f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden. L 103/32 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 4. 98 P(cid:134) grund av de planerade st(cid:148)dens art, syfte och omr(cid:134)de (cid:132)r inte artikel 92. 2 till(cid:132)mplig i detta fall. Enligt artikel 92. 3 kan andra typer av st(cid:148)d anses f(cid:148)renliga med den gemen- samma marknaden. Denna f(cid:148)renlighet skall bed(cid:148)mas i ett gemenskaps(cid:148)vergripande sammanhang och inte utifr(cid:134)n enskilda medlemsstater. De undantagsbest(cid:132)mmelser som finns i artikel 92. 3 a, b och d kommer i detta fall inte i fr(cid:134)ga, eftersom den plane- rade investeringen f(cid:148)r det f(cid:148)rsta inte utf(cid:148)rs i en region som (cid:132)r ber(cid:132)ttigad till regionalst(cid:148)d och att det f(cid:148)r det andra inte r(cid:148)r sig om st(cid:148)d f(cid:148)r att fr(cid:132)mja genomf(cid:148)randet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller f(cid:148)r att avhj(cid:132)lpa en allvarlig st(cid:148)rning i en medlemsstats ekono- mi och f(cid:148)r att st(cid:148)den slutligen inte heller (cid:132)r avsedda f(cid:148)r att fr(cid:132)mja kultur och bevara kulturarvet. F(cid:148)r (cid:148)vrigt har kommissionen uppr(cid:132)ttat gemenskapsramar f(cid:148)r FoU- och milj(cid:148)skydds(cid:134)tg(cid:132)rder, i vilka kriterierna f(cid:148)r att bed(cid:148)ma om s(cid:134)dana st(cid:148)d (cid:132)r f(cid:148)renliga med den gemen- samma marknaden (cid:132)r fastst(cid:132)llda och varigenom utrymmet f(cid:148)r tolkning av artikel 92. 3 c i EG-f(cid:148)rdraget begr(cid:132)nsas. Kommissionen m(cid:134)ste d(cid:132)rf(cid:148)r pr(cid:148)va huruvida de planerade (cid:134)tg(cid:132)rderna (cid:132)r f(cid:148)renliga med bed(cid:148)mningskriterierna i ge- menskapsramarna f(cid:148)r forskning och st(cid:148)d till utveckling samt i dem f(cid:148)r milj(cid:148)skydd. (1) statligt B. Forsknings- och utvecklingsst(cid:148)dets f(cid:148)renlighet med den gemensamma marknaden FoU-programmet str(cid:132)cker sig fr(cid:134)n forskningskonceptet till de kliniska f(cid:148)rs(cid:148)ken (etapp III). Ett st(cid:148)d p(cid:134) 300 miljo- ner (cid:148)sterrikiska schilling planeras. F(cid:148)retaget ber(cid:132)knar de totala utvecklingskostnaderna f(cid:148)r medicinen till 4 354 mi- ljoner (cid:148)sterrikiska schilling. a) St(cid:148)dets n(cid:148)dv(cid:132)ndighet f(cid:148)rts p(cid:134) ett framg(cid:134)ngsrikt s(cid:132)tt, kan ett beviljande av st(cid:148)d till HLR nu f(cid:148)r ett redan avslutat FoU-projekt inte betrak- tas som n(cid:134)got annat (cid:132)n driftsst(cid:148)d. Vid tidpunkten f(cid:148)r anm(cid:132)lan – i oktober 1995 – hade etapp III (kliniska f(cid:148)rs(cid:148)k) redan inletts och mer (cid:132)n h(cid:132)lften av tiden och de finansiella medlen hade anv(cid:132)nts inom projektet f(cid:148)r l(cid:132)kemedelsutveckling. Under dessa omst(cid:132)n- digheter (cid:132)r det uppenbart att HLR hade inlett projektet p(cid:134) egen risk utan utsikter till statligt st(cid:148)d. I punkt 6. 3 i ge- menskapsramarna f(cid:148)r forskning och utveckling uppmanar emellertid kommissionen medlems- staterna att styrka st(cid:148)dets n(cid:148)dv(cid:132)ndighet och stimulansef- fekt samt visa att det inte i n(cid:134)got fall r(cid:148)r sig om driftsst(cid:148)d. I detta fall anser kommissionen att (cid:153)sterrike inte har f(cid:148)r- klarat st(cid:148)dets n(cid:148)dv(cid:132)ndighet. st(cid:148)d till statligt b) Forsknings- och utvecklingssteg En indelning av forskningsprojekten i steg (grundforsk- ning, industriell forskning och utveckling f(cid:148)re introduk- tion p(cid:134) marknaden) fungerar som indikation p(cid:134) hur n(cid:132)ra marknaden ett planerat st(cid:148)d ligger och skall underl(cid:132)tta fastst(cid:132)llandet av den h(cid:148)gsta till(cid:134)tna st(cid:148)dniv(cid:134)n. Grund- forskning och industriell forskning kan f(cid:134) mer st(cid:148)d (cid:132)n utvecklingen f(cid:148)re introduktionen p(cid:134) marknaden som be- f(cid:148)r finner snedvridning av konkurrensen och handeln (cid:132)r st(cid:148)rre. Det betyder inte att f(cid:148)retagen – s(cid:132)rskilt i FoU-intensiva bran- scher – inte genomf(cid:148)r alla steg i ett FoU-projekt inom ramen f(cid:148)r sin normala verksamhet, om de vill f(cid:148)rbli kon- kurrenskraftiga eller vill vinna konkurrensf(cid:148)rdelar. n(cid:132)rmare marknaden, risken d(cid:132)r sig Till och med inom l(cid:132)kemedelsindustrin, d(cid:132)r utvecklings- tiden f(cid:148)r en ny produkt (cid:132)r s(cid:132)rskilt l(cid:134)ng, ger uppdelningen av ett projekt i grundforskning, industriell forskning och utveckling f(cid:148)re introduktionen p(cid:134) marknaden stort utrym- me f(cid:148)r olika tolkningar. H(cid:132)rvid b(cid:148)r s(cid:132)rskilt stor h(cid:132)nsyn tas inom den tekniska utvecklingen. forskningsl(cid:132)get och tendenserna till Fast(cid:132)n projektet redan skall ha inletts 1986 anm(cid:132)lde de (cid:148)sterrikiska myndigheterna det planerade statliga st(cid:148)det f(cid:148)rst i oktober 1995 n(cid:132)r etapp II (f(cid:148)rkliniska f(cid:148)rs(cid:148)k), som hade p(cid:134)visat Orlistats effektivitet mot sjukdomen adiposi- tas, hade avslutats (1992) och etapp III – f(cid:148)rs(cid:148)ksserier med ett stort antal adipositas-patienter – f(cid:148)r l(cid:132)nge sedan hade inletts. Sedan dess har ocks(cid:134) etapp III – de kliniska f(cid:148)rs(cid:148)ken – l(cid:132)kemedelsmarknaden avslutats och godk(cid:132)nnandet v(cid:132)ntas 1999. Eftersom utvecklingsprojektet redan har slut- f(cid:148)r (1) EGT C 72, 10. 3. 1994, s. 3. De grundl(cid:132)ggande egenskaperna f(cid:148)r s(cid:134)dan FoU-verk- samhet som kan komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r statlig finansiering (cid:132)r emellertid entydigt definierade och kan s(cid:134)ledes anf(cid:148)ras vid bed(cid:148)mningen av ett FoU-st(cid:148)ds f(cid:148)renlighet med den gemensamma marknaden. ”Grundforskning” (som kan st(cid:148)djas till 100 %) b(cid:148)r inte vara knuten till ett f(cid:148)retags industriella eller kommersiella m(cid:134)l; en omfattande spridning av forskningsresultaten skall s(cid:132)kerst(cid:132)llas (inom en tidsrymd som m(cid:148)jligg(cid:148)r f(cid:148)r hela branschen att ta del av dem). Under ”utveckling f(cid:148)re in- troduktionen p(cid:134) marknaden” sorterar forskningsverksam- het (till(cid:134)ten st(cid:148)dniv(cid:134) h(cid:148)gst 25 %) insklusive skapandet av 3. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 103/33 en f(cid:148)rsta prototyp och de f(cid:148)rsta demonstrations- och pi- lotprojekten under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att de inte kan omvand- las till eller anv(cid:132)ndas f(cid:148)r industriell till(cid:132)mpning eller kommersiell exploatering. Uttryckligen utesluten (cid:132)r rutin- m(cid:132)ssiga eller (cid:134)terkommande (cid:132)ndringar av befintliga varor, tillverkningsmetoder, tillverkningsprocesser, tj(cid:132)nster eller andra p(cid:134)g(cid:134)ende verksamheter (cid:132)ven om s(cid:134)dana (cid:132)ndringar kan inneb(cid:132)ra f(cid:148)rb(cid:132)ttringar. Vad g(cid:132)ller Orlistat-projektet r(cid:148)r det sig, som ovan n(cid:132)mnts, om en utveckling av l(cid:132)kemedel som (cid:132)r typisk f(cid:148)r l(cid:132)keme- delsindustrin och d(cid:132)rmed – vid tiden f(cid:148)r inledandet av projektet – om normal l(cid:148)pande f(cid:148)retagsverksamhet till f(cid:148)ljd av ett strategiskt beslut i f(cid:148)retaget sedan tidigare om att f(cid:148)rs(cid:148)ka utveckla en adipositas-medicin, vilket f(cid:148)retaget tidigare hade f(cid:148)rs(cid:148)kt fem g(cid:134)nger men av olika sk(cid:132)l avbru- tit. Inom HLR:s l(cid:132)kemedelsgren anses det f(cid:148)r (cid:148)vrigt att det i fr(cid:134)ga om f(cid:148)rklinisk forskning och l(cid:132)kemedelsutveck- ling r(cid:148)r sig om tv(cid:134) helt skilda verksamhetsomr(cid:134)den som f(cid:148)ljaktligen handhas av olika avdelningar (K(cid:132)lla: Roche- Jahresbericht 1995). Enligt uppgifter fr(cid:134)n f(cid:148)retaget sam- manf(cid:148)rdes all utvecklingsverksamhet fr(cid:134)n klinisk pr(cid:148)v- ning av nya l(cid:132)kemedel till kontrollfr(cid:134)gor, f(cid:148)r att rationali- sera och st(cid:132)ndigt optimera fl(cid:148)dena i f(cid:148)retaget. Projektet anm(cid:132)ldes f(cid:148)rst n(cid:132)r etapp III (kliniska f(cid:148)rs(cid:148)k) redan f(cid:148)r l(cid:132)nge sedan hade inletts och HLR sj(cid:132)lvt tycks snarare be- trakta denna etapp som normal f(cid:148)retagsverksamhet (cid:132)n som forskning. S(cid:134)ledes kan kommissionen inte f(cid:148)rst(cid:134) (cid:153)sterrikes uppfatt- ning att verksamheterna kan beviljas st(cid:148)d som ”industriell forskning” och ”utveckling f(cid:148)re det konkurrensutsatta sta- diet” i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer fr(cid:134)n 1996. Inte heller kan ett beviljande av st(cid:148)d till verk- samheten som ”till(cid:132)mpad forskning och utbildning” i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer fr(cid:134)n 1996 komma i fr(cid:134)ga. c) St(cid:148)dets stimulanseffekt St(cid:148)dets stimulanseffekt – som skall f(cid:134) f(cid:148)retaget att g(cid:148)ra ytterligare anstr(cid:132)ngningar, vilka g(cid:134)r ut(cid:148)ver dem som g(cid:148)rs i i dess FoU-verksamhet – behandlades normala fall, redan vid anm(cid:132)lan av projektet i oktober 1995. Denna sti- mulanseffekt definierades exakt i gemenskapsramarna f(cid:148)r statligt forskning och utveckling b(cid:134)de fr(cid:134)n 1986 (1) och 1996 och det betonades att det inte i n(cid:134)got fall fick r(cid:148)ra sig om driftsst(cid:148)d. st(cid:148)d till Utvecklingen av Orlistat motsvarar, som ovan n(cid:132)mnts, branschpraxis och var vid tidpunkten f(cid:148)r anm(cid:132)lan l(cid:134)ngt framskriden. Marknadsutsikterna hade kunnat f(cid:134) varje l(cid:132)- (1) EGT C 83, 11. 4. 1986, s. 2. kemedelstillverkare att inleda forskning kring mediciner mot sjuklig fetma. Andra l(cid:132)kemdel av samma typ finns re- dan p(cid:134) marknaden och tack vare uppt(cid:132)ckten av gener som har anknytning till adipositas har forskningsverksamheten (cid:148)kat snabbt under de senaste (cid:134)ren. Av dessa sk(cid:132)l inst(cid:132)mmer inte kommissionen i de (cid:148)sterri- kiska myndigheternas argument att projektet i den form som det beskrevs 1995 borde ha betraktats som s(cid:132)rskilt ambiti(cid:148)st p(cid:134) grund av kostnader och risker som l(cid:134)g (cid:148)ver genomsnittet och att det skulle ha kr(cid:132)vt FoU-satsningar ut(cid:148)ver det normala. Beviljandet av st(cid:148)d i oktober 1995 skulle antagligen enbart ha minskat den normala risken f(cid:148)r ett ekonomiskt misslyckande vid utvecklingen av adi- positas-medicinen, eftersom staten i detta fall skulle ha st(cid:148)tt ett projekt som f(cid:148)retaget (cid:132)nd(cid:134) skulle ha genomf(cid:148)rt f(cid:148)r att f(cid:148)rbli konkurrenskraftigt eller skaffa sig konkur- rensf(cid:148)rdelar. Det planerade st(cid:148)dets stimulanseffekt var vid tidpunkten f(cid:148)r anm(cid:132)lan till kommissionen i oktober 1995 mycket otrolig och m(cid:134)ste i dag helt och h(cid:134)llet uteslutas. Kommis- sionen menar att de (cid:148)sterrikiska myndigheterna inte har bevisat att st(cid:148)det har n(cid:134)gon stimulanseffekt. Eftersom det planerade forsknings- och utvecklingsst(cid:148)det inte uppfyller de till(cid:132)mpliga gemenskapsreglerna (cid:132)r det of(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden. C. Milj(cid:148)skyddsst(cid:148)dets f(cid:148)renlighet med den gemen- samma marknaden a) (cid:143)tg(cid:132)rderna HLR har erbjudit sig att vidta (cid:134)tg(cid:132)rder som enligt de (cid:148)sterrikiska myndigheterna g(cid:134)r l(cid:134)ngt ut(cid:148)ver de (cid:148)sterriki- ska milj(cid:148)skyddsf(cid:148)reskrifterna och den niv(cid:134) som HLR nor- malt h(cid:134)ller. De milj(cid:148)f(cid:148)reskrifter som g(cid:132)ller f(cid:148)r kemif(cid:148)re- tag som det i Linz (cid:132)r federal lagstiftning som (cid:132)r enhetlig f(cid:148)r hela (cid:153)sterrike. HLR:s erbjudande om milj(cid:148)skydds(cid:134)tg(cid:132)rder som g(cid:134)r ut(cid:148)ver de r(cid:132)ttsligt bindande normerna grundade sig p(cid:134) antagan- det att de st(cid:148)d som utlovats av de (cid:148)sterrikiska myndighe- terna faktiskt skulle betalas ut, och skall d(cid:132)rf(cid:148)r betraktas som extra (cid:134)tg(cid:132)rder som HLR inte skulle ha vidtagit utan statligt st(cid:148)d. Tre kategorier av milj(cid:148)skydds(cid:134)tg(cid:132)rder planeras: fem (cid:134)tg(cid:132)r- der f(cid:148)r att minska risken f(cid:148)r ekologiska olyckor, tre (cid:134)tg(cid:132)r- der f(cid:148)r att skydda vatten och sju (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att skydda at- mosf(cid:132)ren. H(cid:132)r f(cid:148)ljer en f(cid:148)rteckning (cid:148)ver de enskilda (cid:134)tg(cid:132)rderna och de planerade st(cid:148)dbeloppen (i miljoner (cid:148)sterrikiska schil- ling): L 103/34 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 4. 98 Beskrivning Extra investeringar St(cid:148)dbelopp St(cid:148)dniv(cid:134) (brutto) (i %) Fem (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att minska risken f(cid:148)r ekologiska olyckor 1. 1 Produktionsbyggnad som inneslutning 1. 2 Utbl(cid:134)sbeh(cid:134)llare 1. 3 Tryckt(cid:134)lig apparatur 1. 4 Helautomatisk styrning 1. 5 Separat lager f(cid:148)r butyllitium 30,1 4,95 47,5 51,5 7,1 Tre (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r vattenrening 2. 1 Uppsamlingstank vid produktionsplatserna 2. 2 Rening av avloppsvatten 2. 3 Kemisk behandling av avloppsvatten 4,7 28,4 14,9 Sju (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r luftrening 3. 1 Avg(cid:134)ende luft 3. 2 L(cid:148)sningsmedel 3. 3 V(cid:132)rme(cid:134)tervinning 3. 4 F(cid:148)rhindrande av diffusa utsl(cid:132)pp 3. 5 Handsboxar 3. 6 Utsl(cid:132)ppsfattiga provtagningar 3. 7 Vakuumpumpar med magneth(cid:148)lje 65,6 110 4 13 15,8 1,692 0,96 9,03 1,485 12,6 15 1,5 1,41 5,67 3,3 16,2 0 0 3,9 4,5 0,507 0,289 30 30 26,53 29,13 21,13 30 19,96 22,15 24,70 0 0 30 28,48 % 30 30 (cid:143)tg(cid:132)rderna 3. 2 och 3. 3 (cid:132)r inte st(cid:148)dber(cid:132)ttigande p(cid:134) grund av de stora driftskostnadsbesparingar som h(cid:148)r samman med dem F(cid:148)r samtliga extra(cid:134)tg(cid:132)rder har de (cid:148)sterrikiska myndighe- terna presenterat utf(cid:148)rliga uppgifter om de f(cid:148)reskrivna kraven, de investeringar som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att uppfylla dessa normer, typen av extra(cid:134)tg(cid:132)rder, de investeringar som h(cid:148)r samman med dessa samt det planerade st(cid:148)dbeloppet och st(cid:148)dandelen i procent av de st(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnaderna. Kommissionen fortsatte sedan p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: ”Exempel- vis (cid:132)r det ot(cid:132)nkbart att bygga anl(cid:132)ggningar som inte inne- h(cid:134)ller den maximala s(cid:132)kerhetsniv(cid:134) som finns p(cid:134) markna- den. St(cid:148)d f(cid:148)r att uppn(cid:134) en s(cid:134)dan niv(cid:134) kan d(cid:132)rmed knap- past godk(cid:132)nnas. ” Slutligen tillade kommissionen att ”st(cid:148)d till (cid:134)tg(cid:132)rder som syftar till arbetstagarnas s(cid:132)kerhet eller h(cid:132)lsa eller som uttrycks i f(cid:148)rb(cid:132)ttrad effektivitet eller min- skade kostnader f(cid:148)r f(cid:148)retaget inte beh(cid:148)ver f(cid:148)rklaras vara f(cid:148)renliga med tanke p(cid:134) att (cid:134)tg(cid:132)rder borde ha genomf(cid:148)rts (cid:132)nd(cid:134). ” b) (cid:143)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att minska risken f(cid:148)r ekologiska olyckor Den f(cid:148)rsta raden av (cid:134)tg(cid:132)rder som presenterades av (cid:153)ster- rike g(cid:132)ller minskning av risken f(cid:148)r ekologiska olyckor. N(cid:132)r f(cid:148)rfarandet inleddes hade kommissionen redan f(cid:148)r- klarat att den ”i sin bed(cid:148)mning av nya investeringar som omfattar ett ’milj(cid:148)avsnitt’ skall (. ) anta ett striktare f(cid:148)r- h(cid:134)llningss(cid:132)tt i syfte att undvika att f(cid:148)retaget, under t(cid:132)ck- mantel av milj(cid:148)utgifter, f(cid:134)r st(cid:148)d f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra investe- ringar som det skulle ha genomf(cid:148)rt (cid:132)nd(cid:134). ” I motsats till andra (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r vilka (cid:153)sterrike har anm(cid:132)lt st(cid:148)d ligger inte motiveringen av den f(cid:148)rsta serien av (cid:134)tg(cid:132)r- der i reduceringen av de skadliga (cid:132)mnen som sl(cid:132)pps ut i samband med normal produktion, utan i minskningen av s(cid:134)v(cid:132)l explosionsrisken som utsl(cid:132)ppen av skadliga (cid:132)mnen vid olyckor i fabriksanl(cid:132)ggningen, vilket ocks(cid:134) tydligt be- skrivs i samband med m(cid:134)ls(cid:132)ttningen. Huvudsyftet med dessa (cid:134)tg(cid:132)rder (cid:132)r att f(cid:148)rhindra sv(cid:134)ra olyckor och minimera skador p(cid:134) m(cid:132)nniskor (t. ex. anst(cid:132)llda, intillboende osv. ) och syftar inte huvudsakligen till att hindra ekologiska skador. 3. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 103/35 (cid:142)ven om de f(cid:148)reslagna (cid:134)tg(cid:132)rderna ligger (cid:148)ver de obligato- riska standarder som finns i (cid:153)sterrike, kan st(cid:148)d inte be- traktas som ber(cid:132)ttigat, eftersom f(cid:148)retag har skyldighet att f(cid:148)rebygga olyckor, och underl(cid:134)tenhet skulle kunna med- f(cid:148)ra skadest(cid:134)ndskrav om en olycka intr(cid:132)ffar. Kommissio- nen menar att statligt st(cid:148)d inte b(cid:148)r beviljas f(cid:148)r att ge f(cid:148)re- tagen ekonomisk kompensation f(cid:148)r att de uppfyller sina skyldigheter. (cid:153)sterrike har inte motiverat varf(cid:148)r man prim(cid:132)rt betraktar (cid:134)tg(cid:132)rderna som ”ekologiskt relevanta” och d(cid:132)rigenom be- r(cid:132)ttigade till st(cid:148)d, vilket kan ifr(cid:134)gas(cid:132)ttas eftersom det nor- malt kan f(cid:148)ruts(cid:132)ttas att den modernaste tekniken anv(cid:132)nds vid uppf(cid:148)randet av nya kemiska fabriker. Kommission anser, vilket redan har n(cid:132)mnts, att det ligger i f(cid:148)retagets eget intresse att anv(cid:132)nda den b(cid:132)sta s(cid:132)ker- hetstekniken. Mot bakgrund av trycket fr(cid:134)n den allm(cid:132)nna opinionen kan man v(cid:132)nta sig av f(cid:148)retagen att de grundligt analyserar riskerna och vidtar l(cid:132)mpliga olycksf(cid:148)rebyggan- de (cid:134)tg(cid:132)rder. S(cid:132)kerhet och olycksf(cid:148)rebyggande (cid:134)tg(cid:132)rder lig- ger utan tvivel i alla kemif(cid:148)retags intresse, eftersom olyck- or med st(cid:148)rsta sannolikhet skulle medf(cid:148)ra h(cid:148)ga skade- st(cid:134)ndskrav, f(cid:148)rs(cid:132)mrat rykte och minskad oms(cid:132)ttning. S(cid:132)kerhetsaspekternas stora betydelse f(cid:148)r HLR bekr(cid:132)ftas ocks(cid:134) av f(cid:148)retagets egna publikationer. I ett f(cid:148)rord till ”Sa- fety and Environment Protection at Roche: Group Report 1995” f(cid:148)rklarar styrelseordf(cid:148)randen f(cid:148)ljande: ”Det st(cid:132)ndiga studiet av olycksscenarier ledde emellertid till en (cid:132)ndring i v(cid:134)r inst(cid:132)llning. I st(cid:132)llet f(cid:148)r att passivt v(cid:132)nta p(cid:134) att olyc- kan skulle intr(cid:132)ffa, (cid:148)vergick f(cid:148)retagen mer och mer till f(cid:148)- rebyggande (cid:134)tg(cid:132)rder. Riskanalysen blev det viktigaste in- strumentet som m(cid:148)jligen kunde finnas. Sedan dess (cid:132)r detta normal praxis i alla f(cid:148)retag och i alla arbetsmoment, vilket m(cid:148)jligg(cid:148)r en uppskattning av risken f(cid:148)r tillbud och deras f(cid:148)ljdverk- ningar fr(cid:134)n kemisternas och ingenj(cid:148)rernas sida samt en minskning av risken genom l(cid:132)mpliga f(cid:148)rhands(cid:134)tg(cid:132)rder p(cid:134) teknik-, organisations- och personalomr(cid:134)det. ” s(cid:148)kandet efter de svaga punkter i Vidare tillade han: ”F(cid:148)r oss (cid:132)r s(cid:132)kerhet och milj(cid:148)skydd in- te bara en skyldighet gentemot staten och allm(cid:132)nheten, utan ocks(cid:134) en integrerad del av verksamheten i v(cid:134)rt f(cid:148)re- tag. ” Att s(cid:132)kerhetsaspekterna (cid:132)r av stor betydelse f(cid:148)r den kemiska industrin i allm(cid:132)nhet, och f(cid:148)r HLR i synnerhet, bekr(cid:132)ftas ocks(cid:134) i samma rapport, d(cid:134) f(cid:148)retaget visar sin av- sikt att ”presentera [sina] uppgifter p(cid:134) ett s(cid:132)tt som g(cid:148)r dem tillg(cid:132)ngliga inte bara f(cid:148)r specialister utan dessutom f(cid:148)r [sina] anst(cid:132)llda, kunder, aktie(cid:132)gare och andra intresse- rade som f(cid:134)r bakgrundsinformation f(cid:148)r att kunna f(cid:148)rst(cid:134) hela sammanhanget och bed(cid:148)ma f(cid:148)retagsuppgifterna. ” Eftersom s(cid:132)kerhets(cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:148)r att minska risken f(cid:148)r olyckor (cid:132)r en viktig del av HLR:s verksamhet har inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigheten av statligt st(cid:148)d till s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder kunnat bevisas. St(cid:148)det till de planerade s(cid:132)kerhets(cid:134)tg(cid:132)rderna (1. 1 till 1. 5 i tabellen) skall d(cid:132)rf(cid:148)r betraktas som allm(cid:132)nt inves- teringsst(cid:148)d i den mening som avses i gemenskapens ram- best(cid:132)mmelser f(cid:148)r statligt st(cid:148)d till milj(cid:148)skydd och helt uteslutet fr(cid:134)n till(cid:132)mpning inom dessa rambest(cid:132)mmelser. Det f(cid:148)reslagna st(cid:148)det f(cid:148)r de planerade s(cid:132)kerhets(cid:134)tg(cid:132)rderna (cid:132)r s(cid:134)ledes inte f(cid:148)renliga med den gemensamma markna- den. c) (cid:143)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att skydda atmosf(cid:132)r och vatten Med hj(cid:132)lp av (cid:134)tg(cid:132)rderna till skydd f(cid:148)r vatten skall utsl(cid:132)p- pen i Donau avsev(cid:132)rt minskas. S(cid:134)lunda kommer exempel- vis utsl(cid:132)ppen av l(cid:148)sningsmedel och slaggprodukter s(cid:134)som fenyletylamin att stoppas, fast(cid:132)n de enligt g(cid:132)llande milj(cid:148)- lagstiftning fortfarande skulle vara till(cid:134)tna. Dessutom minskas de organiska halogenf(cid:148)reningarna (AOX) i av- loppsvattnet med mer (cid:132)n 75 %. Med hj(cid:132)lp av (cid:134)tg(cid:132)rderna till skydd f(cid:148)r atmosf(cid:132)ren skall utsl(cid:132)ppen av kolv(cid:132)ten, kylolja, farligt stoff och l(cid:148)snings- medel i atmosf(cid:132)ren reduceras till noll, fast(cid:132)n de enligt g(cid:132)l- lande milj(cid:148)lagstiftning fortfarande skulle vara till(cid:134)tna. Andra (cid:134)tg(cid:132)rder till att minska okontrollerade utsl(cid:132)pp av gas. Ocks(cid:134) i detta fall (cid:148)vertr(cid:132)ffas g(cid:132)llande nor- mer. syftar St(cid:148)d till investeringar f(cid:148)r att uppn(cid:134) en milj(cid:148)skyddsniv(cid:134) som ligger betydligt h(cid:148)gre (cid:132)n g(cid:132)llande normer (cid:132)r till(cid:134)tet upp till en (cid:148)vre gr(cid:132)ns p(cid:134) 30 % av de st(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnaderna. Omfattningen av det st(cid:148)d som faktiskt be- viljats f(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l m(cid:134)ste st(cid:134) i ett l(cid:132)mpligt f(cid:148)rh(cid:134)llan- de till den efterstr(cid:132)vande f(cid:148)rb(cid:132)ttringen av milj(cid:148)skyddet och den investering som kr(cid:132)vs f(cid:148)r detta. H(cid:132)nsyn b(cid:148)r h(cid:132)rvid tas till eventuella kostnadsbesparingar eller andra f(cid:148)rdelar som kommer investeraren till godo genom investeringen. Dessa skall dras av fr(cid:134)n beloppet f(cid:148)r de extra investeringarna, f(cid:148)r att de kostnader som ber(cid:132)tti- gar till st(cid:148)d skall kunna fastst(cid:132)llas. Driftskostnader skall i till(cid:132)mpliga delar r(cid:132)knas till investeringsbeloppet. Med h(cid:132)nsyn till det r(cid:132)knefel som begicks av de (cid:148)sterriki- ska myndigheterna n(cid:132)r de drog ifr(cid:134)n de inbesparade driftskostnaderna fr(cid:134)n st(cid:148)dbeloppet och inte fr(cid:134)n belop- pet f(cid:148)r extra investeringar, kommer kommissionen, enligt gemenskapens rambest(cid:132)mmelser, fram till f(cid:148)ljande till(cid:134)tna st(cid:148)dniv(cid:134)er (i miljoner (cid:148)sterrikiska schilling): L 103/36 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 4. 98 Beskrivning Extra investeringar St(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnader St(cid:148)dbelopp (st(cid:148)dniv(cid:134) brutto 30 %) 2. 1 Uppsamlingstank vid produktionsplatserna 2. 2 Rening av avloppsvatten 2. 3 Kemisk behandling av avloppsvatten 3. 1 Avg(cid:134)ende luft 3. 2 L(cid:148)sningsmedel 3. 3 V(cid:132)rme(cid:134)tervinning 3. 4 F(cid:148)rhindrande av diffusa utsl(cid:132)pp 3. 5 Handskboxar 3. 6 Utsl(cid:132)ppsfattiga provtagningar 3. 7 Vacuumpumpar med magneth(cid:148)lje 4,7 28,4 14,9 65,6 110 4 13 15,8 1,692 0,96 4,7 25,2 14,9 65,2 110 4 13 17 1,692 0,96 1,41 7,56 4,47 19,56 0 0 3,9 5,1 0,507 0,289 Totalt belopp 259,05 157,65 42,796 Beviljandet av ett st(cid:148)d p(cid:134) upp till 42 796 000 (cid:148)sterrikiska schilling f(cid:148)r extra (cid:134)tg(cid:132)rder till skydd f(cid:148)r atmosf(cid:132)r och vat- ten (cid:132)r f(cid:148)renligt med gemenskapens rambest(cid:132)mmelser f(cid:148)r statligt st(cid:148)d till milj(cid:148)skydd och d(cid:132)rmed med den gemen- samma marknaden enligt den undantagsbest(cid:132)mmelse som (cid:132)r f(cid:148)rankrad i artikel 92. 3 c i EG-f(cid:148)rdraget. D. St(cid:148)d till utbildning och omskolning till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Chemie Linz N(cid:132)r f(cid:148)rfarandet inleddes hade kommissionen uppmanat de (cid:148)sterrikiska myndigheterna att bekr(cid:132)fta att detta st(cid:148)d utg(cid:148)r en allm(cid:132)n (cid:134)tg(cid:132)rd till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Chemie Linz (fort- s(cid:132)ttningsvis ”CL”). (cid:143)tg(cid:132)rden st(cid:148)der sig p(cid:134) riktlinjen f(cid:148)r st(cid:148)d till allm(cid:132)nna utbildnings(cid:134)tg(cid:132)rder i f(cid:148)retagen (genomf(cid:148)randebest(cid:132)mmel- ser till Arbeitsmarktf(cid:148)rderungsgesetz Teil B/IV/C). Den r(cid:132)ttsliga grunden reviderades avsev(cid:132)rt 1994 och utg(cid:148)r nu- mera § 33 i f(cid:148)rbindelse med § 34. 2 styckena 2 och 4 i Ar- beitsmarktservicegesetz. Syftet med denna st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rd (cid:132)r att (cid:148)ka kompetensen och m(cid:148)jligheterna p(cid:134) arbetsmarknaden f(cid:148)r de personer som ti- digare f(cid:148)rmedlats till f(cid:148)retagen av Arbeitsmarktservice (den statliga arbetsf(cid:148)rmedlingen). Denna (cid:134)tg(cid:132)rd begr(cid:132)nsas enligt uppgift fr(cid:134)n de (cid:148)sterrikiska myndigheterna inte till n(cid:134)gon s(cid:132)rskild region, bransch eller n(cid:134)got s(cid:132)rskilt f(cid:148)retag. (cid:143)tg(cid:132)rden (cid:132)r emellertid i det enskilda fallet knuten till en bed(cid:148)mning fr(cid:134)n arbetsf(cid:148)rmedlingens sida. Kriterierna f(cid:148)r pr(cid:148)vning av en st(cid:148)dans(cid:148)kan (cid:132)r om arbetstillf(cid:132)llena (cid:132)r ho- tade, hur m(cid:134)nga arbetsl(cid:148)sa personer i behov av omskol- ning som tas emot, vilken nytta den utbildning som skall gynnas har utanf(cid:148)r f(cid:148)retaget samt om det finns n(cid:134)got l(cid:134)ngsiktigt anst(cid:132)llnings(cid:134)tagande. med artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget, eftersom det befriar f(cid:148)re- tagen fr(cid:134)n kostnader som ligger inom ramen f(cid:148)r deras normala verksamhet. som EFTA:s (cid:148)vervakningsmyndighet Enligt artikel 172. 5 i akten om (cid:153)sterrikes, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen g(cid:132)ller alla be- slut f(cid:148)re anslut- ningen har meddelat enligt artikel 61 i EES-avtalet och som g(cid:132)ller fall som p(cid:134) grund av anslutningen omfattas av artikel 92 i Romf(cid:148)rdraget (. ) som beslut enligt artikel 92 i Romf(cid:148)rdraget, om inte kommissionen beslutar n(cid:134)got an- nat enligt artikel 93 i Romf(cid:148)rdraget. Eftersom den r(cid:132)ttsliga grunden f(cid:148)r utbildningsst(cid:148)d (cid:132)ndra- des avsev(cid:132)rt (cid:134)r 1994 borde detta ha meddelats EFTA:s (cid:148)vervakningsmyndighet enligt artikel 1. 3 i protokoll 3 till avtalet mellan EFTA-staterna om uppr(cid:132)ttande av en (cid:148)ver- vakningsmyndighet Eftersom (cid:153)sterrike inte har uppfyllt denna skyldighet (cid:132)r denna st(cid:148)dordning att betrakta som en ny st(cid:148)dordning och inte som en redan befintlig. Dessutom (cid:132)r den olaglig, eftersom den tr(cid:132)dde i kraft innan EFTA:s (cid:148)vervakningsmyndighet (och sedan kommissionen) kunde yttra sig om dess f(cid:148)ren- lighet med reglerna f(cid:148)r statligt st(cid:148)d. domstol (1). och en S(cid:134)ledes kommer kommissionen, utan att f(cid:148)regripa sin in- st(cid:132)llning till st(cid:148)dordningen, endast att pr(cid:148)va det enskilda st(cid:148)d p(cid:134) 5 miljoner (cid:148)sterrikiska schilling till CL som skall g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r CL att syssels(cid:132)tta sina medarbetare i forts(cid:132)ttningen och omskola dem till produktionen av hyd- roxibetalakton. Beloppet p(cid:134) 5 miljoner (cid:148)sterrikiska schilling (360 000 j(cid:132)mf(cid:148)rt med kostnaderna f(cid:148)r ecu) (cid:132)r ganska blygsamt, utbildningsprogrammet f(cid:148)r minst 150 deltagare som un- Eftersom inte st(cid:148)det beviljas automatiskt efter objektiva kriterier (cid:132)r det att betrakta som statligt st(cid:148)d i enlighet (1) EGT L 231, 3. 9. 1994, s. 1. 3. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 103/37 Artikel 2 Det st(cid:148)d p(cid:134) 39,616 miljoner (cid:148)sterrikiska schilling som (cid:153)sterrike har f(cid:148)reslagit till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Hoffmann-La Ro- che f(cid:148)r extra (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att minska olycksrisken i sam- band med driften av en anl(cid:132)ggning f(cid:148)r produktion av hydroxibetalakton i Linz (cid:132)r enligt artikel 92. 2 och 92. 3 of(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden. Det f(cid:134)r f(cid:148)ljaktligen inte betalas ut. Artikel 3 St(cid:148)det till milj(cid:148)skydd p(cid:134) 42,796 miljoner (cid:148)sterrikiska schilling till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Hoffmann-La Roche f(cid:148)r extra (cid:134)t- g(cid:132)rder till skydd f(cid:148)r vatten och atmosf(cid:132)r i samband med driften av anl(cid:132)ggningen i Linz (cid:132)r enligt artikel 92. 2 och 92. 3 f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden. Artikel 4 Det enskilda st(cid:148)det p(cid:134) 5 miljoner (cid:148)sterrikiska schilling till Chemie Linz f(cid:148)r vidareanst(cid:132)llning av dess medarbetare och omskolning av dessa inf(cid:148)r produktion av hydroxibe- talakton beviljades olagligt, eftersom den f(cid:148)reskrift som ligger till grund f(cid:148)r att bevilja st(cid:148)det inte hade anm(cid:132)lts till EFTA:s (cid:148)vervakningsmyndighet enligt artikel 172. 5 i ak- ten om (cid:153)sterrikes, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen. inst(cid:132)llning till den allm(cid:132)nna Trots kommissionens st(cid:148)dordningen kan det enskilda st(cid:148)det f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Chemie Linz enligt artikel 92. 2 och 92. 3 betraktas som f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden. till Artikel 5 (cid:153)sterrike skall inom tv(cid:134) m(cid:134)nader fr(cid:134)n och med dagen f(cid:148)r delgivningen av detta beslut underr(cid:132)tta kommissionen om vilka (cid:134)tg(cid:132)rder som har vidtagits f(cid:148)r att f(cid:148)lja detta. Artikel 6 Detta beslut riktar sig till republiken (cid:153)sterrike. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 21 maj 1997. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen f(cid:148)rsta der de till 150 miljoner (cid:134)ren uppg(cid:134)r (cid:148)sterrikiska schilling. St(cid:148)dniv(cid:134)n uppg(cid:134)r d(cid:132)rf(cid:148)r till endast 3 % brutto. fyra Den utbildning som har gynnats av det enskilda st(cid:148)det (cid:132)r p(cid:134) intet s(cid:132)tt utformad specifikt f(cid:148)r f(cid:148)retaget och kommer s(cid:134)ledes mer (cid:132)n ett f(cid:148)retag till godo. St(cid:148)det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r att be- trakta som ett st(cid:148)d till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r arbetstagarna, (cid:132)ven om CL indirekt tj(cid:132)nar p(cid:134) det. Mot bakgrund av CL:s finansiel- la och ekonomiska sv(cid:134)righeter och faran f(cid:148)r upps(cid:132)gningar har de av f(cid:148)retagets anst(cid:132)llda som avslutar utbildningen b(cid:132)ttre utsikter till ett arbete, om de skulle f(cid:148)rlora sitt nu- varande. I riktlinjerna f(cid:148)r syssels(cid:132)ttningsst(cid:148)d (1) har kommissionen f(cid:148)rklarat sin inst(cid:132)llning till (cid:134)tg(cid:132)rder som gynnar utbild- ning och omskolning: ”I de fall d(cid:134) s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder omfat- tas av till(cid:132)mpningen av artikel 92. 1 i Romf(cid:148)rdraget, har kommissionen i de allra flesta fall en positiv inst(cid:132)llning. ” Utifr(cid:134)n dessa (cid:148)verv(cid:132)ganden bed(cid:148)mer kommissionen det planerade enskilda st(cid:148)det f(cid:148)r omskolning av de anst(cid:132)llda vid CL i enlighet med undantagsbest(cid:132)mmelserna i artikel 92. 3 c i EG-f(cid:148)rdraget som f(cid:148)renliga med den gemensam- ma marknaden. E. M(cid:148)jligt indirekt omstruktureringsst(cid:148)d till f(cid:148)r- m(cid:134)n f(cid:148)r Chemie Linz I sitt beslut om att inleda ett f(cid:148)rfarande f(cid:148)rklarar kommis- sionen, att om det planerade st(cid:148)det, sett som st(cid:148)d till FoU och milj(cid:148)skydd, inte kan anses vara f(cid:148)renligt med de till(cid:132)mpliga riktlinjerna och EG-f(cid:148)rdraget, skall det i andra hand pr(cid:148)vas som st(cid:148)d till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r ett f(cid:148)retag med fi- nansiella sv(cid:134)righeter – Chemie Linz. St(cid:148)det till FoU och milj(cid:148)skydd har kommissionen delvis betraktat som f(cid:148)renligt med EG-f(cid:148)rdraget, men delvis ocks(cid:134) som of(cid:148)renligt. Eftersom of(cid:148)renligt st(cid:148)d inte f(cid:134)r be- talas ut till HLR, kan det heller inte indirekt komma CL till godo, varf(cid:148)r denna aspekt (cid:132)r betydelsel(cid:148)s. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Det st(cid:148)d p(cid:134) 300 miljoner (cid:148)sterrikiska schilling forskning och utveckling som (cid:153)sterrike har planerat till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Hoffmann-La Roche f(cid:148)r utveckling av Orlistat, ett l(cid:132)ke- medel f(cid:148)r behandling av adipositas, (cid:132)r enligt artikel 92. 2 och 92. 3 of(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden. Det f(cid:134)r f(cid:148)ljaktligen inte betalas ut. (1) EGT C 334, 12. 12. 1995, s. 4


title: Italia.

eurovoc_concepts:
Italy
democracy
fundamental rights
human rights


title: Pour en savoir plus sur les droits de l'homme, la démocratie et les libertés fondamentales : Luxembourg.

eurovoc_concepts:
Luxembourg
democracy
fundamental rights
human rights


title: Hvad europæerne mener om menneskerettigheder, demokrati og de grundlæggende rettigheder i Europa.

eurovoc_concepts:
democracy
fundamental rights
human rights


title: 97/541/EG: Rådets beslut av den 21 maj 1997 om ingående av avtal mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater och samarbete om ömsesidigt bistånd i tullfrågor

eurovoc_concepts:
United States
administrative cooperation
cooperation agreement (EU)
customs cooperation
exchange of information

formats: html pdfa1b print


title: 97/616/CE: Decisión de la Comisión de 21 de mayo de 1997 relativa a las ayudas de Estado concedidas por Alemania a Bremer Vulkan Werft GmbH (El texto en lengua alemana es el único auténtico) (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid system
economic analysis
production aid
shipbuilding


title: REGULAMENTO (CE) Nº 901/97 DA COMISSÃO de 21 de Maio de 1997 que altera as restituições à exportação do açúcar branco e do açúcar em bruto tal qual

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: 97/541/CE: Decisione del Consiglio del 21 maggio 1997 relativa alla conclusione dell'accordo di cooperazione e di reciproca assistenza nel settore doganale tra la Comunità europea e gli Stati Uniti d'America


title: Κανονισμός(ΕΚ) αριθ. 906/97 της Επιτροπής της 21ης Μαΐου 1997 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1556/96 για τη θέσπιση καθεστώτος πιστοποιητικών εισαγωγής για ορισμένα οπωροκηπευτικά εισαγωγής τρίτων χωρών

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import licence
pip fruit
stone fruit
third country


title: Decizia Consiliului din 21 mai 1997 privind încheierea unui Acord între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind precursorii și substanțele chimice utilizate frecvent la fabricarea ilicită de stupefiante sau substanțe psihotrope

eurovoc_concepts:
United States
chemical product
cooperation agreement (EU)
narcotic
psychotropic substance

formats: html pdf print xhtml

text: 11/vol. 15 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 3 31997D0389 L 164/22 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 21. 6. 1997 DECIZIA CONSILIULUI din 21 mai 1997 privind încheierea unui Acord între Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii privind precursorii ș(cid:13)i substanțele chimice utilizate frecvent la fabricarea ilicită de stupefiante sau substanțe psihotrope (97/389/CE) CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, întrucât acordul ar trebui să fie aprobat, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 113, coroborat cu articolul 228 alineatul (2) prima teză ș(cid:13)i articolul 228 alineatul (4), DECIDE: având în vedere propunerea Comisiei, întrucât, la 25 septembrie 1995, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze, în numele Comunității, acorduri cu statele membre ale Organizației Statelor Americane (OSA) privind controlul precursorilor drogurilor ș(cid:13)i al substanțelor chimice; întrucât agenda transatlantică a identificat ca prioritate în relațiile CE-SUA încheierea unui acord privind precursorii drogurilor, acord care să includă un mecanism de consultare specific înainte de expediere; întrucât Comisia, pe baza acestei autorizări ș(cid:13)i a dispozițiilor agendei transatlantice, a încheiat negocierile cu Statele Unite ale Americii la 11 aprilie 1997; întrucât este adecvat pentru Consiliu să autorizeze Comisia, în consultare cu un comitet special desemnat de Consiliu, să aprobe modificările în numele Comunității, atunci când acordul prevede ca acestea să fie adoptate de grupul mixt de urmărire; întrucât, cu toate acestea, o astfel de autorizare se limitează la modificarea anexelor la acord, în măsura în care priveș(cid:13)te substanțele care intră deja sub incidența legislației comunitare privind precursorii drogurilor ș(cid:13)i substanțele chimice; Articolul 1 Se aprobă, în numele Comunității, Acordul dintre Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii privind precursorii ș(cid:13)i substanțele chimice utilizate frecvent la fabricarea ilicită de stupefiante sau substanțe psihotrope. Textul acordului se anexează la prezenta decizie. Articolul 2 (1) Comunitatea este reprezentată în cadrul grupului mixt de urmărire prevăzut la articolul 11 din acord de către Comisie, asis- tată de reprezentanții statelor membre. (2) Comisia este autorizată să aprobe, în numele Comunității, modificările anexelor la acord adoptate de către grupul mixt de urmărire în conformitate cu procedura stabilită la articolul 12 din respectivul acord. Pentru îndeplinirea acestei atribuții, Comisia este asistată de un comitet special, desemnat de Consiliu. (3) Autorizarea menționată la alineatul (2) se limitează la acele substanțe care intră deja sub incidența legislației comunitare rele- vante privind precursorii drogurilor ș(cid:13)i substanțele chimice. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 15 Preș(cid:13)edintele Consiliului este autorizat să numească persoana împuternicită să semneze acordul prin care Comunitatea îș(cid:13)i asumă obligații (1). Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Articolul 3 Adoptată la Bruxelles, 21 mai 1997. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele M. PATIJN (1) JO L 164, 21. 6. 1997, p. 35


title: Η γνώμη των Ευρωπαίων για τα δικαιώματα του ανθρώπου, τη δημοκρατία και τις θεμελιώδεις ελευθερίες στην Ευρώπη.


title: Regolamento (CE) n. 903/97 della Commissione del 21 maggio 1997 recante misure di salvaguardia applicabili all'importazione di aglio originario della Cina

eurovoc_concepts:
China
bulb vegetable
import
originating product
protective clause


title: COST C1 : Composite steel-concrete joints in braced frames for buildings.

eurovoc_concepts:
applied research
building
concrete
materials technology


title: Komisjoni otsus, 21. mai 1997, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks üksikasjaliku läbivaatuse jaoks esitatud toimikud, pidades silmas karfentrasoon-etüüli, fostiasaadi ja flutiamiidi võimalikku kandmist taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasseEMPs kohaldatav tekst

eurovoc_concepts:
agro-industry
marketing standard
pharmaceutical product
plant health legislation
plant health product
toxic substance

formats: html pdf print

text: 122 ET Euroopa Liidu Teataja 03/21. kd 31997D0362 11. 6. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 152/31 KOMISJONI OTSUS, 21. mai 1997, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks üksikasjaliku läbivaatuse jaoks esitatud toimikud, pidades silmas karfentrasoon-etüüli, fostiasaadi ja flutiamiidi võimalikku kandmist taimekaitseva- hendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse (EMPs kohaldatav tekst) (97/362/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, andmete ja teabega seotud nõudeid; artikli 6 lõike 2 kohaselt on taotlejad seejärel edastanud toimikud komisjonile ja teistele liikmesriikidele; arvesse nõukogu 15. aasta direktiivi võttes kohta, (1) 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite viimati muudetud komisjoni direktiiviga 96/68/EÜ, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 3, turuleviimise juuli 1991. karfentrasoon-etüüli, käsitlevad toimikud edastati 19. detsembril 1996 alalisele taimetervise komiteele; flutiamiidi fostiasaati ja ning arvestades, et: direktiiviga 91/414/EMÜ nähakse ette ühenduses lubatud, taimekaitsevahenditesse lisatavate toimeainete loetelu täienda- mine; direktiivi artikli 6 lõikega 3 nähakse ette toimiku kinnitamine ühenduse tasemel, et seda võiks käsitada direktiivi II lisaga ja vähemalt ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitseva- hendi puhul III lisaga ettenähtud andmete ja teabega seotud nõuetele põhimõtteliselt vastavana; taotlejad on esitanud liikmesriikide asutustele toimikud kolme toimeaine kohta nende lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse; FMC Europe NV esitas 14. veebruaril 1996 Prantsuse ametiasu- tustele toimiku toimeaine karfentrasoon-etüül kohta; ISK Biosciences Division esitas 5. märtsil 1996 Ühendkuning- riigi ametiasutustele toimiku toimeaine fostiasaat kohta; selline kinnitamine on vajalik toimiku üksikasjaliku läbivaatuse võimaldamiseks ning selleks, et liikmesriikidel oleks võimalik sisaldavate taimekaitsevahendite anda kõnealust lube vastavalt direktiivi artikli 8 lõikes 1 sätes- jaoks ajutisi tatud tingimustele, eriti vastavalt tingimusele, mis käsitleb toimeaine ja taimekaitsevahendi üksikasjalikku hindamist direk- tiivi nõuete kohaselt; toimeainet Bayer SA esitas 1. veebruaril 1996 Prantsuse ametiasutustele toimiku toimeaine flutiamiid kohta; selline otsus ei välista, et andmeid või ilmneb, et need on vajalikud otsuse tegemiseks; taotlejalt võib nõuda täiendavaid teavet, kui üksikasjaliku läbivaatuse jooksul nimetatud ametiasutused on edastanud komisjonile toimikute täielikkust käsitleva esimese läbivaatuse tulemused, pidades silmas direktiivi II lisaga ja vähemalt ühe asjaomast toimeainet ettenähtud sisaldava taimekaitsevahendi III lisaga puhul (1) EÜT L 230, 19. 8. 1991, lk 1. (2) EÜT L 277, 30. 10. 1996, lk 25. liikmesriigid ja komisjon on kokku leppinud, et Prantsusmaa jätkab karfentrasoon-etüüli ja flutiamiidi käsitlevate toimikute ning Ühendkuningriik fostiasaati käsitleva toimiku üksikasja- likku läbivaatust; 03/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 123 Prantsusmaa ja Ühendkuningriik edastavad komisjonile läbivaa- tuste tulemused, kõnealuste toimeainete loetelusse kandmist või kandmata jätmist käsitlevad soovitused ning sellega seotud tingimused võimalikult kiiresti, hiljemalt ühe aasta jooksul; pärast kõnealuste aruannete saamist jätkatakse üksikasjalikku läbivaatust alalise taimetervise komitee raames koos kõikide liikmesriikide ekspertidega; käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Järgmised toimikud vastavad põhimõtteliselt direktiivi II lisas ja vähemalt ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitseva- III lisas sätestatud andmete ja teabega seotud hendi puhul nõuetele: 1. FMC Europe NV poolt komisjonile ja liikmesriikidele esitatud toimik, mis käsitleb toimeaine karfentrasoon-etüül kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja mis on edas- tatud alalisele taimetervise komiteele 19. detsembril 1996. 2. ISK Biosciences Division poolt komisjonile ja liikmesriikidele esitatud toimik, mis käsitleb toimeaine fostiasaat kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja mis on edastatud alalisele taimetervise komiteele 19. detsembril 1996. 3. Bayer SA poolt komisjonile ja liikmesriikidele esitatud toimik, mis käsitleb toimeaine flutiamiid kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja mis on edastatud alalisele taimeter- vise komiteele 19. detsembril 1996. Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 21. mai 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1833/97 von Fernando FERNÁNDEZ MARTÍN an die Kommission. Grundlage, auf die sich die Kommission bei ihrer Berufung gegen den Schlußbericht der WTO stützen wird

eurovoc_concepts:
EU law
European Commission
World Trade Organisation
appeal
report
tropical fruit

text: C 45/110 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 10. 2. 98 (98/C 45/138) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1833/97 von Fernando Ferna·ndez Mart(cid:14)·n (PPE) an die Kommission (21. Mai 1997) Betrifft: Grundlage, auf die sich die Kommission bei ihrer Berufung gegen den Schlu(cid:223)bericht der WTO stu¤tzen wird Die GMO fu¤r den Sektor Bananen, wie sie in der Verordnung Nr. 404/93 (1) verankert ist, sieht sich seit ihrem Bestehen unaufho¤rlich Angriffen ausgesetzt, die auf breiter Front und mit allen Mitteln gefu¤hrt werden. Dieser Sektor sieht sich erneut in seiner Existenz gefa¤hrdet und vom Zusammenbruch bedroht, und zwar aufgrund einer Beschwerde, die von den USA, Ecuador, Guatemala, Honduras und Mexiko bei der WTO eingereicht wurde und zu der der Schlu(cid:223)bericht am 30. April 1997 vorgelegt wurde. Auf welche Grundlage wird sich die Kommission bei ihrer Berufung gegen diesen Bericht stu¤tzen? (1) ABl. L 47 vom 25. 2. 1993, S. 1. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (17. Juni 1997) Der Bericht der Sondergruppe der Welthandelsorganisation (WTO) u¤ber die Bananenregelung der Gemeinschaft wurde am 22. Mai 1997 an die WTO-Mitglieder verteilt. Er wird wahrscheinlich im Juni dem Streitbeilegungs- organ der WTO zur Annahme vorgelegt werden. Dabei wird die Gemeinschaft erkla¤ren, da(cid:223) sie beabsichtigt bei dem Einspruchsgremium der WTO Einspruch gegen den Bericht einzulegen. Die Kommission pru¤ft den Bericht der Sondergruppe sehr sorgfa¤ltig. Es wa¤re verfru¤ht, jetzt die Grundlage fu¤r den Einspruch der Gemeinschaft anzugeben. Zur Zeit kann nur gesagt werden, da(cid:223) die Kommission mit den Schlu(cid:223)folgerungen der Sondergruppe a¤u(cid:223)erst unzufrieden ist sowohl hinsichtlich Aspekte, die speziell die Bananenregelung betreffen, als auch hinsichtlich der weiterreichenden Auswirkungen der Auslegung der GATT- und WTO-Bestimmungen durch die Sondergruppe. Sie wird alle geeigneten Schritte unternehmen, um sicherzustellen, da(cid:223) das Einspruchsgremium der WTO sich mit diesen Fragen befa(cid:223)t. (98/C 45/139) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1852/97 von Richard Howitt (PSE) an die Kommission (30. Mai 1997) Betrifft: Gleichstellung der Ruhestandsregelung fu¤r Ma¤nner und Frauen › Herr Farmer, Standford-le-Hope, VK Ich beziehe mich auf eine Beschwerde eines Wa¤hlers aus meinem Wahlkreis, Herrn Farmer aus Standford- le-Hope, der von seinem Arbeitgeber, P & O Distribution, Barking and Tilbury Depot, zum vorzeitigen Eintritt in den Ruhestand gezwungen wurde, als in dessen Ruhestandsregelung die gleiche Altersgrenze von 63 Jahren fu¤r Ma¤nner und Frauen eingefu¤hrt wurde. War es im Sinne der Kommission und steht es in Einklang mit der Richtlinie, da(cid:223) Bescha¤ftigte gezwungen werden ko¤nnen, fru¤her als urspru¤nglich vorgesehen in den Ruhestand zu gehen? Was kann Herr Farmer dagegen unternehmen? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (2. Juli 1997) Die Kommission weist den Abgeordneten darauf hin, da(cid:223) mit der am 20. Dezember 1996 angenommenen Richtlinie des Rates 96/97/EG (1) die Richtlinie 86/378/EWG (2) dahingehend abgea¤ndert wurde, da(cid:223) sie der Auslegung entspricht, die der Gerichtshof in dem Urteil Barber und den spa¤teren damit verbundenen Urteilen dem Artikel 119 EGV gegeben hat. Die Mitgliedstaaten waren verpflichtet, die Ma(cid:223)nahmen zur Umsetzung dieser Richtlinie bis spa¤testens zum 1. Juli 1997 zu treffen. Die Kommission wird von allen Mitgliedstaaten Angaben u¤ber die zur Durchfu¤hrung der Richtlinie getroffenen Ma(cid:223)nahmen verlangen und no¤tigenfalls das Verfahren nach Artikel 169 EGV einzuleiten


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 901/97 DER KOMMISSION vom 21. Mai 1997 zur Änderung der Ausfuhrerstattungen für Weißzucker und Rohzucker in unverändertem Zustand


title: Für weitere Informationen zu den Themen Menschenrechte, Demokratie und Grundrechte : Österreich.

eurovoc_concepts:
Austria
democracy
fundamental rights
human rights


title: Fragen und Antworten zu Menschenrechten, Demokratie und Grundrechten.


title: Reglamento (CE) nº 906/97 de la Comisión de 21 de mayo de 1997 por el que se modifica el Reglamento (CE) nº 1556/96 por el que se establece un régimen de certificados de importación de determinadas frutas y hortalizas importadas de terceros países


title: REGOLAMENTO (CE) N. 900/97 DELLA COMMISSIONE del 21 maggio 1997 che fissa i prezzi rappresentativi e gli importi dei dazi addizionali all'importazione per i melassi nel settore dello zucchero

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: REGLAMENTO (CE) N° 902/97 DE LA COMISIÓN de 21 de mayo de 1997 por el que se fija el importe máximo de la restitución a la exportación del azúcar blanco para la trigésima novena licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente contemplada en el Reglamento (CE) n° 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar