title: Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om sundhedssituationen for kvinder i Det Europæiske Fællesskab

eurovoc_concepts:
EU situation
health policy
public health
report
woman

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 22. 05. 1997 KOM(97)224 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om sundhedssituationen for kvinder i Det Europæiske Fællesskab i wf. Hl BByt Mi Iv Mg Ét \vfc. • " f is /•'at' ål" • ! • : ! '• si** • I I?, •îf • : • : <* ••9 *ri: • -5 m rtift Hl INDHOLDSFORTEGNELSE FORORD RESUMÉ. 1. INDLEDNING 1. 1 Baggrund 1. 2 Kvinders sundhed 1. 3 Kvindesundhedsindikatorer og -faktorer 1. 4 Oplysningskilder 1. 5 Rapportens opbygning 2. SOCIALE OG DEMOGRAFISKE TRENDER 2. 1 Befolkningsstørrelse og-struktur 2. 2 Familieliv. , 2. 3 Arbejdsliv 2. 4 Kønsrelaterede udviklingsindekser 3. UDVALGTE SUNDHEDSINDIKATORER 3. 1 Middellevetid 3. 2 Børnemortalitet 3. 3 Mortalitet i forbindelse med fødsler 3. 4 Opfattelse af egen sundhedssituation 3. 5 Højde 4. MORBIDITET ^ 4. 1 Aktivitetsbegrænsninger på grund af kroniske lidelser 4. 2 Kortvarige aktivitetsbegrænsninger. -••••• 4. 3 Lægekonsultationer 4. 4 Hospitalsindlæggelser • 5. DØDSÅRSAGER OG TRENDER I KVINDERS MORTALITET 5. 1 Færdselsulykker 5 6 H H 12 13 13 14 18 18 18 20 21 32 32 32 33 33 34 46 46 47 47 48 62 62 5. 2 Selvmord og selvfremkaldt skade 5. 3 Kræft som årsag til kvinders mortalitet 5. 3. 1 Brystkræft 53. 2 Livmoderhalskræft 5. 3. 3 Kræft i åndedrætssystemet 5. 4 Kredsløbssygdomme (hjerte-karsygdomme) 5. 5 Iskæmisk hjertesygdom 5. 6 Cerebrovaskulær sygdom (apopleksi) 6. SUNDHEDSFAKTORER OG SUNDHEDSFREMME 6. 1 Rygning 6. 2 Alkoholforbrug 6. 3 Ernæring og vægt 6. 4 Motion 6. 5 Sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse 6. 5. 1 Hjerteundersøgelser 6. 5. 2 Kolesterolprøve 6. 5. 3 Diabetesundersøgelse 6. 5. 4 OsteoporoseundersøgeIse 6. 5. 5 Kræftscreening 6. 5. 5. 1 6. 5. 5. 2 Brystkræftscreening Screening for livmoderhalskræft 7. SÆRLIGE KVINDESUNDHEDSPROBLEMER 7. 1 Spiseforstyrrelser 7. 2 HIV/AIDS og kvinders sundhed 7. 3 Familieplanlægning 7. 4 Abort 7. 5 Menopause 7. 5. 1 Osteoporose og hjerte-karsygdomme 7. 5. 2 Forebyggelse og symptomkontrol 7. 6 Vold mod kvinder 7. 6. 1 Vold i hjemmet 7. 6. 2 Voldtægt og seksuelle overgreb 7. 6. 3 Sexchikane og forfølgelse 8. KONKLUSION BILAG I - Ordliste 3 62 63 64 65 66 67 67 69 85 85 86 87 88 88 89 89 89 90 90 91 91 109 109 110 I ll 112 114 114 115 115 116 116 117 134 136 BILAG n - Oversigt over figurer BILAG III - Oversigt over tabeller BILAG IV - Bibliografi BILAG V - Medlemsstaternes koordinatorer 138 141 143 151 FORORD Traktaten om Den Europæiske Union indebærer nye forpligtelser for Det Europæiske Fællesskab på folkesundhedsområdet. I traktatens artikel 3, litra o) og artikel 129 opstilles en generel målsætning, i henhold til hvilken Fællesskabet skal bidrage til sikringen af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på en fællesskabsindsats til virkeliggørelse af denne målsætning. I Kommissionens meddelelse om rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden (KOM(93) 559 endelig udg. af 24. november 1993) gøres der rede for, hvorledes Kommissionen har til hensigt at forvalte dette nye ansvarsområde. Det foreslås bl. a. , at der regelmæssigt skal udarbejdes rapporter om sundhedsstiIstanden i Det Europæiske Fællesskab (EF). Formålet med disse rapporter er at give oplysninger om særlige sundhedsmæssige emner af interesse og at sætte en debat i gang. Nærværende rapport er den anden i rækken. Den første (KOM(95) 357 endelig udg. ) gav en oversigt over sundhedsstituationen i EF i 1994, herunder en beskrivelse af væsentlige demografiske trender og af udviklingen i mortaliteten og morbiditeten samt en redegørelse for de vigtigste helbredsfaktorer. Da helbredstrender og -faktorer kun forandrer sig langsomt, ville en tilsvarende rapport for 1995 ikke indeholde væsentligt nyt. Derfor fokuseres der i denne rapport på et bestemt emne — kvinders sundhed - som der efterhånden er stor opmærksomhed omkring, både i den brede offentlighed, hos ansatte i sundhedssektoren og blandt politikerne i EF. Rapporten indeholder en oversigt over de vigtiste sundhedsmæssige trender, mortalitets- og morbiditetsmønstre og relevante sundhedsfaktorer. Endvidere beskriver rapporten nærmere en række særlige sundhedsspørgsmål, som optager kvinder i de forskellige aldersgrupper. Der gives bl. a. oplysninger om sundhedsfaktorer og om relevante sundhedspolitiske tiltag i medlemsstaterne. Rapporten er i vid udstrækning baseret på arbejde udført af University of Limerick, Irland, og oplysninger fra nationale kilder, WHO's database "Health For All", OECD, EF's Statistiske Kontor samt andre lettilgængelige data. Hvor det har været muligt, er oplysningerne blevet kontrolleret af nationale eksperter i de enkelte medlemsstater. 1. Indledning RESUME Denne rapport giver en oversigt over sundhedssituationen for kvinder i Det Europæiske Fællesskab (EF) og belyser både forskellene og lighederne inden for og mellem medlemsstaterne. De vigtigste mortalitets- og morbiditetsårsager i de forskellige faser af kvinders liv samt en række individuelle og sociale faktorer, som påvirker kvinders sundhed, gennemgås på baggrund af de skiftende demografiske og sociale trender. De vigtigste kilder til oplysninger omfatter WHO's database Health For All ("HFA"), diverse rapporter og data fra EF's Statistiske Kontor (Eurostat) og en Eurobarometerundersøgelse, som blev gennemført på EF-plan i begyndelsen af 1996 med støtte fra GD V. Eurobarometerundersøgclsen omfattede en række spørgsmål om kvinders sundhed, som analyseres i denne rapport. Oplysningerne fra de forskellige kilder er trods stadige forbedringer ikke helt dækkende, og de er vanskeligt sammenlignelige. Valget af emner, der behandles i rapporten, er i høj grad styret af disse begrænsninger. Rapporten fokuserer på kvinder på 15 år og derover, fordi de fleste kønsspecifikke sundhedsdata på EF-plan vedrører denne aldersgruppe. Rapporten er inddelt i otte afsnit. Afsnit 1 er en indledning til rapporten. I afsnit 2 gives en oversigt over de sociale og demografiske trender, der påvirker kvinder, og afsnit 3 giver et overblik over udvalgte sundhedsindikatorer. I afsnit 4 suppleres disse oplysninger med en beskrivelse af, hvorledes man kan måle morbiditet, mens afsnit 5 fokuserer på de vigtigste dødsårsager blandt kvinder. Afsnit 6 forskellige sundhedsfaktorer, og i afsnit 7 beskrives en række nyopdukkede kvindesundhedsproblemer. Afsnit 8 indeholder en konklusion. indeholder en redegørelse for 2. Sociale og demografiske trender Kvinderne - i alt 191 millioner - udgør 51,2% af befolkningen i EF. Det er bemærkelsesværdigt, hvor små udsving der er mellem de forskellige medlemsstater, idet kvindernes andel af den samlede befolkning svinger mellem 50,3% i Irland og 51,8% i Portugal. Men der er store forskelle mellem de forskellige aldersgrupper. I gruppen af kvinder under 20 år er der kun 95 kvinder for hver 100 mænd, mens der blandt de 80-årige er ca. 221 kvinder for hver 100 mænd. Denne store andel af kvinder i den ældre aldersgruppe skyldes, at kvinder i gennemsnit lever seks år længere end mænd i EF. Kvindernes liv har ændret sig væsentligt i EF i de sidste 30 år. Ægteskabsraten er faldet (med næsten en tredjedel) siden 1960, mens skilsmisseraten næsten er blevet fordoblet (undtagen i Irland). Samtidig er gennemsnitsalderen for kvinder, der indgår deres første ægteskab eller føder deres første barn, steget til henholdsvis 26,1 og 28,6 år. Sideløbende hermed er der sket en voldsom stigning i kvinders erhvervsfrekvens, selv om der på dette område er store forskelle mellem medlemsstaterne. Samtidig med den voksende erhvervsfrekvens for kvinder er der også sket en stigning i deres arbejdsløshed, som generelt er højere end mændenes. For så vidt angår kvinders stilling i samfundet i forhold til mænd klarer EF's kvinder sig godt sammenlignet med kvinder i andre lande. Inden for EF er de nordiske medlemsstater nået langt med hensyn til ligebehandling mellem kønnene, bl. a. på grund af et relativt højere uddannelses- og indkomstniveau. 3. Udvalgte sundhedsindikatorer Kvinderne i EF har et højt sundhedsniveau målt ved forskellige sundhedsindikatorer. Middellevetiden er steget uafbrudt gennem de seneste årtier og er nået op på 80 år, hvilket er godt seks år mere end middellevetiden for EF's mænd. Men dette gennemsnit dækker over store udsving mellem medlemsstaterne, fra 81,9 år i Frankrig og helt ned til 77,8 år i Danmark. Børnemortaliteten er også forbedret. Ifølge de seneste oplysninger (1992) er børnemortaliteten inden for det første leveår helt nede på 6,9 pr. 1000 levendefødte børn (piger). Dette er et fald på 68% siden 1970. Mortaliteten i forbindelse med fødsler er ligeledes faldet væsentligt (med 79% siden 1970) til syv dødsfald pr. 100. 000 kvinder. EF's kvinder betragter sig selv som sunde (eller meget sunde). I gennemsnit mener godt 62% af kvinderne, at deres helbred er godt eller meget godt. Der er forskelle mellem medlemsstaterne og aldersgrupperne, og ældre kvinder angiver ikke overraskende, at de har et dårligere helbred. Højdemålinger viser, at kvinderne er blevet væsentlig højere i de seneste årtier. De yngre aldersgrupper (18-29-årige) er næsten fem cm. højere end de ældre (60 år og derover). 4. Morbiditet Sygdomsspecifikke morbiditetsmålinger findes stort set ikke på EF-plan. Morbiditet måles samlet, f. eks. på grundlag af antallet af invaliditetstilfælde (midlertidig og varig invaliditet) og på forbruget af sundhedsplejeydelser. Trods kvindernes generelt gode helbredstilstand er der mange, der er invaliderede på grund af langvarig sygdom. I gennemsnit er hver fjerde kvinde hæmmet i sine daglige aktiviteter - i nogen grad (17,3%) eller alvorligt (6,3%) - på grund aflangvarig sygdom. Dette gennemsnit dækker over store udsving: 30% i Finland og Portugal og 15% i Luxembourg, og gennemsnittet stiger med alderen. Over halvdelen af alle kvinder på 75 år og derover er bevægelseshæmmede. Mange kvinder rammes også af kortvarige begrænsninger af udfoldelsesmulighederne. Ca. 14% af kvinderne havde været nødt til at skære ned på deres aktiviteter i de seneste to uger på grund af sygdom og skader, og 3% på grund af emotionelle eller psykiske problemer. Blandt kvinder på 65 år og derover er tallene henholdsvis 25% og 5%. Selv om ikke alle former for kronisk eller midlertidig invaliditet nødvendigvis kræver lægebehandling, er der tilsyneladende mange, der er behandlingskrævende. Resultaterne af Eurobarometerundersøgelsen i 1996 viser, at hver tredje kvinde i gennemsnit havde konsulteret en læge (personligt eller telefonisk) i de seneste to uger. Ikke overraskende er tallet højere for de ældre aldersgrupper. En lille procentdel af de alvorlige sygdomme kræver hospitalsindlæggelse. I gennemsnit havde 10% af EF's kvinder i det forløbne år været indlagt (ikke i forbindelse med fødsel) i sammenlagt ca. ti dage. Ældre kvinder indlægges ca. dobbelt så hyppigt som yngre kvinder, og deres indlæggelsestid er også længere. 5. Dødsårsager og mortalitetstrender for kvinder I alle aldersgrupper er de hyppigste årsager til kvinders død kredsløbssygdomme, som tegner sig for 43%o af alle dødsfald, og kræft, som tegner sig for 26% af alle dødsfald. Sygdomme i åndedrætsorganerne tegner sig for 6% af dødsfaldene blandt kvinder, og selvmord og ulykker for 5%. De resterende 20% skyldes andre årsager. Som man kunne forvente, er der forskelle mellem aldersgrupperne. Færdselsulykker er den hyppigste dødsårsag for kvinder under 30 år, mens selvmord er den hyppigste årsag for de 30- 34-årige. Kræft, særlig 'kvindelige kræftsygdomme' som f. eks. bryst- og livmoderhalskræft, er den hyppigste dødsårsag for de 35-64-årige kvinder. Den hyppigste dødsårsag for ældre kvinder (65 år og derover) er kredsløbssygdomme, som tegner sig for ca. halvdelen af alle dødsfald i denne aldersgruppe. Den gennemsnitlige mortalitet (for alle kvinder) som følge af færdselsulykker er 6,42 dødsfald pr. 100. 000, mens mortaliteten som følge af selvmord og selvfremkaldte skader ligger på 6,24 pr. 100. 000. Kræftmortaliteten for kvinder i alle aldersgrupper er ca. 150 dødsfald pr. 100. 000, mens mortaliteten som følge af kredsløbssygdomme (hjertesygdomme og apopleksi) er på ca. 248 dødsfald pr. 100. 000. Mortaliteten alene som følge af iskæmiske hjertesygdomme ligger på ca. 85 dødsfald pr. 100. 000, mens mortaliteten som følge af apopleksi er på næsten 76 dødsfald pr. 100. 000. Brystkræft tegner sig for 21% af kvindernes kræftforvoldte dødsfald i EF, idet denne kræftform forårsager ca. 31 dødsfald pr. 100. 000 kvinder. Derimod tegner livmoderhalskræft sig kun for ca. 2% af alle kræftdødsfald hos kvinder (ca. 3 dødsfald pr. 100. 000). Mortaliteten som følge af kræft i åndedrætsorganerne - navnlig lungekræft - er steget med næsten 70% siden 1970. Disse kræftformer tegner sig i dag for ca. 9% af alle kræftdødsfald hos kvinder (14 dødsfald pr. 100. 000). 6. Sundhedsfaktorer og sundhedsfremme De to hyppigste dødsårsager (hjertesygdomme og kræft) kan i vid udstrækning forebygges gennem primær (sundere livsstil) eller sekundær forebyggelse (hurtig sporing f. eks. gennem screeninger). De største risikofaktorer i forbindelse med en stor del af den præmature dødelighed (dødsfald inden 65-års alderen) omfatter rygning, (overdrevent) alkoholforbrug, usunde kostvaner og mangel på fysisk aktivitet. Ca. 28%> af alle kvinder i EF ryger, men tallet varierer fra medlemsstat til medlemsstat. Danmark og Portugal skiller sig ud på grund af den henholdsvis meget høje (42%) og meget lave (12%) andel af rygere blandt kvinder. Der foreligger ingen data om det gennemsnitlige alkoholforbrug blandt kvinder på EF-plan, men det vides, at kvinder drikker mindre end mænd. Mens der kun foreligger få oplysninger om kostvaner, omfatter Eurobarometerundersøgelsen fra 1996 oplysninger om resultaterne af ernæringsmønstrene (dvs. om kvindernes vægt). Hver femte kvinde er overvægtig (eller fed) målt efter BMI-metoden ('legemsvægtsindeks'), mens 15% er undervægtige. Overvægt er en væsentlig risikofaktor i forbindelse med en række sygdomme, navnlig hjertesygdomme og diabetes. Undersøgelsen gav også oplysninger om de helbredsundersøgelser, EF's kvinder får foretaget (antal og type). Tallene varierer efter aldersgruppe og land. F. eks. havde 44% af EF's kvinder over 65 år fået undersøgt hjertet i det forløbne år, og næsten samme procentdel havde fået foretaget en kolesterolundersøgelse. Tallene for samtlige kvinder under ét ligger naturligvis lavere. Diabetesundersøgelser er mindre udbredte, idet ca. 22% havde fået foretaget en sådan undersøgelse i det forløbne år. Dog ligger tallet på 44% for meget overvægtige kvinder (på 40 år og derover). Da fedme er en risikofaktor i forbindelse med ikke-insulinafhængig diabetes, er dette tal ikke overraskende. Ca. 16% af EF's kvinder havde fået foretaget en osteoporoseundersøgelse i det forløbne år. Andelen af kvinder, der får foretaget kræftscreeninger, er derimod meget større. Ca 40%) af kvinderne havde i det forløbne år fået foretaget en smeartest, og lige så mange havde gennemgået en brystkræftundersøgelse (ved palpering). Ca. 18%» af kvinderne havde fået foretaget en mammografiundersøgelse i det forløbne år. er et kontroversielt emne Da mammografi i mange medlemsstater, omfattede Eurobarometerundersøgelsen også spørgsmål om kvindernes holdning til spørgsmålet. En overvældende stor del af kvinderne (over 90%) gik ind for (gratis) mammografiundersøgelser i de aldersgrupper, hvor sådanne undersøgelser har potentiale til at reducere mortaliteten. Dette tal dækker kun over små udsving. 7. Særlige kvindesundhedsproblemer Der er i de seneste årtier blevet rejst en række sundhedsspørgsmål af særlig relevans eller betydning for kvinder. F. eks. spørgsmål om spiseforstyrrelser, som navnlig rammer teenagere og unge kvinder; HIV og AIDS, som traditionelt er blevet betragtet som en mandesygdom, men som er blevet mere udbredt blandt kvinder; hjertesygdomme, som også mest betragtes som mandesygdomme, selv om de er skyld i mange dødsfald blandt kvinder; og osteoporose, som er meget hyppigere blandt kvinder end mænd. Herudover bør prevention og abort samt vold mod kvinder føjes til denne liste over væsentlige kvindesundhedsproblemer. Der er en bemærkelsesværdig mangelpå oplysninger om incidensen og prævalensen af spiseforstyrrelser (bulimi og anoreksi), selv om der er en formodning om en stigning inden for EF inden for de seneste tyve år. Anoreksimortaliteten skønnes at ligge på 6%, og bulimimortaliteten på det halve heraf. Samfundets aldring har øget forekomsten af osteoporose. Da der er en væsentlig morbiditet og mortalitet i forbindelse med osteoporose, vækker denne sygdom stadig større bekymring i mange medlemsstater. Hormonbehandlinger bidrager til forebyggelse af osteoporose, men anvendelsen deraf debatteres stadig i sundhedssektoren. Kvinder synes endvidere at føle sig utilstrækkeligt informeret om fordelene og ulemperne ved denne behandlingsform (ifølge resultaterne af Eurobarometerundersøgelsen fra 1996). 8. Konklusioner Det har været målet for denne rapport at give et så dækkende billede som muligt af kvinders sundhed på grundlag af de foreliggende data. Det er klart, at selv om kvinder lever længe og efter eget udsagn føler sig forholdsvis sunde, er mange kvinder invalide på grund af kroniske sygdomme. Sundheden målt ved en række indikatorer varierer fra medlemsstat til medlemsstat og fra aldersgruppe til aldersgruppe. Ikke overraskende er ældre kvinders sundhedstilstand mindre god. Der peges endvidere i rapporten på en række politiske initiativer, som kan bidrage til nedbringelse af den præmature dødelighed blandt EF's kvinder. 10 1. 1 Baggrund 1. INDLEDNING Denne rapport giver en oversigt over sundhedssituationen for kvinder i Det Europæiske Fællesskab (EF) og belyser både forskellene og lighederne inden for og mellem medlemsstaterne. De vigtigste mortalitets- og morbiditetsårsager samt en række individuelle og sociale faktorer, som påvirker kvinders sundhed, gennemgås på baggrund af de skiftende demografiske og sociale trender. Dette hjælper med at belyse de sundhedsproblemer, der er mest fremherskende blandt kvinder (f. eks. spiseforstyrrelser, brystkræft, osteoporose, seksuelt misbrug og følgerne af vold i hjemmet), de, der kun forekommer blandt kvinder (forplantningsproblemer, kræft i livmoderhals og æggestok, menopause), og de, der synes at påvirke kvinder på en anden måde end mænd (f. eks. hjerte-karsygdomme og HIV/AIDS). Kvindernes helbred er blevet væsentligt forbedret i dette århundrede, hvilket fremgår af den væsentlig længere middellevetid og faldet i den præmature mortalitet, herunder mortaliteten i forbindelse med børnefødsler og børnemortaliteten. Kvinderne i EF har en længere middellevetid end mænd, i gennemsnit 5-7 år længere. Alligevel har der i de seneste ca. 20 år fundet en nyvurdering sted af kvinders sundhed og de sundhedspolitikker og -ydelser, der er -rettet mod kvinderne. Der er nemlig en voksende erkendelse af, at kvinders sundhedsmæssige behov og problemer ikke er de samme som mænds. I en undersøgelse for nylig (Eurobarometer 44. 3/1996)a blev kvinder i EF spurgt, om de mente, at kvindesundhed fik tilstrækkelig opmærksomhed i deres land. Mere end hver tredje kvinde svarede nej eller ved ikke (figur 1. 1). Ikke overraskende var der forskelle mellem de 15 medlemsstater (figur 1. 2). Næsten 50% af de irske kvinder svarede, at kvinders sundhed ikke var genstand for tilstrækkelig opmærksomhed (tabel 1. 1), mens kun ca. 12% af de danske kvinder var af denne opfattelse. Disse resultater er interessante, fordi de danske og irske kvinder tilhører den gruppe, der har den korteste middellevetid i EF (se afsnit 3. 1). Der er øjensynligt andre faktorer, der påvirker kvinders opfattelse af dette spørgsmål. Det skal bemærkes, at den irske regering for nylig har vedtaget en særlig sundhedspolitik for kvinder - en nyskabelse i EF. Den kraftigere fokusering på kvinders sundhed er— sket i en periode med dybtgående samfundsmæssige og demografiske forandringer. Her tænkes bl. a. på den postindustrielte udvikling i Vesteuropa, kvinders højere erhvervsfrekvens siden 1960'erne og det ændrede forhold mellem kønnene, såvel i privatlivet som offentligt. De demografiske trender går i retning af en aldring af samfundet (herunder en 'feminisering' af ældregmppen), faldende fertilitetsprocenter, mindre familier, højere alder ved indgåelsen af det første ægteskab og stigende skilsmissetal. Disse forhold har betydet store forandringer i de vestlige samfund og i såvel kvinders som mænds stilling. Afsnit 1. 4 indeholder yderligere oplysninger om Eurobarometerundersøgelsen. Ved ældregruppens feminisering forstås, at der på grund af kvindernes længere levetid er flest kvinder i gruppen af ældre. Se afsnit 2. 1. 11 1. 2 Kvinders sundhed Selv om der stadig kun foreligger ufuldstændige oplysninger om kvinders sundhed, er der ved at tegne sig et klarere billede af kvinders sundhed i forhold til mænds. Kvinder rammes hyppigere af kroniske sygdomme og invaliditet end mænd, hvilket ikke ?^ne kan tilskrives deres længere levetid. Deres opfattelse af deres eget helbred er oftere mere negativ end mænds. Det fremgår stadig tydeligere, at en stor del af den biomedicinske viden om sygdomme - dog undtagen sygdomme, der alene rammer kvinder - stammer fra forskning, der er baseret på den mandlige prototype. Herved overses den indflydelse på diagnoserne, behandlingerne og resultaterne, som skyldes forskellene mellem kønnene. Også kvinders sygdoms- og mortalitetsmønstre undergår forandringer. F. eks. er lungekræft stadig oftere årsag til kvinders død, hvilket hænger sammen med det større antal rygere blandt kvinder, navnlig unge kvinder. Kvinder gør større brug af sundhedsydelser end mænd (både til sig selv og til de børn og ældre forældre, som de passer), og der er langt flere kvinder end mænd i sundhedssektoren. Dog er de underrepræsenteret i topledelserne og i gruppen af læger, hvilket begrænser deres indflydelse på den sundhedspolitiske udvikling. Kvinder bruger også mere tid og flere kræfter på ulønnet pasning af familie og ældre samt samfundsnyttigt arbejde. Selv om kvinder erhvervsfrekvens stiger, bruger de stadig mere tid på husholdningsarbejde og har mindre fritid end mænd. Endvidere er kvinders økonomiske og sociale status som regel dårligere end mænds, og de er oftere ramt af fattigdom og er oftere mere økonomisk afhængige af mænd og/eller social bistand. Disse vilkår begrænser deres valgmuligheder, herunder valg af en sund livsstil. Disse forholds indflydelse på kvinders helbred og vice versa er et uopdyrket område. Bevidstheden om disse spørgsmål har bidraget til en voksende fokusering på kvinders sundhed ledsaget af bestræbelser på at give kvinders helbred en højere placering på den politiske, sociale og biomedicinske dagsorden i de sidste tyve år. Det af FN lancerede 'Kvindernes årti' (1976-1985) hjalp med at samle interessen om kvinders sundhed. WHO fastsatte i 1978 målene om 'Sundhed for alle' inden år 2000, herunder et særligt kvindesundhedsmål. I nyere tid har FN afholdt den fjerde verdenskonference om kvinder i Beijing i 1995, hvor der også blev lagt vægt på kvinders sundhed. Der blev vedtaget et handlingsprogram, der bl. a. havde som måla at give høj prioritet til uddannelsesprogrammer, der bl. a. skulle hjælpe kvinder med at træffe deres egne afgørelser og påtage sig ansvaret for deres egen sundhed og fertilitet. På fællesskabsplan er der for nylig iværksat en række aktiviteter, der har forbindelse med forbedringen og beskyttelsen af kvinders sundhed. F. eks. vedtagelsen af Rådets direktiv om barselsorlov2, prioriteringen af ældre kvinder som led i ældrestrategien og netværket for brystkræftscreening i 'Europa mod Kræft'-programmet. Dette mål er i overensstemmelse med Den Europæiske Unions hovedmål før, under og efter Beijing konferencen. Jf. f. eks. Det Europæiske Ældreår i 1993 og FN's kommende internationale ældreår i 19993. 12 1. 3 Kvindesundhedsindikatorer og -faktorer Effektive sundhedspolitikker og -programmer (og evalueringen heraf) bygger i stadig højere grad på objektive målinger af befolkningernes sundhedsstatus og helbredsmæssige udsving. Der foretages også i stigende grad sammenligninger mellem befolkningsgrupper og lande for at vurdere prævalensen af forskellige sygdomme, forstå de underliggende årsager og vurdere følgerne af forebyggende sundhedsstrategier. Selv om man nu forsøger at standardisere data for at muliggøre europæiske og internationale sammenligninger, er virkeligt sammenlignelige data stadig en sjældenhed. Denne rapport, som benytter eksisterende og nye sundhedsdata og -indikatorer på EF-plan, er derfor nødvendigvis begrænset i sit emnevalg. Den er også begrænset til kvinder på 15 år og derover, fordi de fleste kønsspecifikke sundhedsstatistikker på EF-plan fokuserer på denne aldersgruppe. Endelig har man for at spare plads begrænset sammenligningerne mellem mænds og kvinders sundhedstilstand til de tilfælde, der har særlig interesse. 1. 4 Oplysningskilder Ved udarbejdelsen af rapporten er der anvendt mange forskellige eksisterende kilder til primære og sekundære sundheds- og sundhedsrelaterede oplysninger. Der er indsamlet oplysninger på regionalt, nationalt, fællesskabs- og internationalt plan. Selv om vægten har været lagt på kvantificerbare og sammenlignelige kvindesundhedsindikatorer og -faktorer, er der også anvendt kvalitative oplysninger. Sidst i hvert afsnit og i bibliografien i slutningen af rapporten er der henvisninger til de specifikke oplysningskilder. Hovedoplysningskilderne omfatter databasen Health For All (HFA) (WHO, 1996)5 og forskellige rapporter og oplysninger fra af De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat), ligesom der er indhentet oplysninger fra den første (1994) del af Eurostats husstandsundersøgelse (European Community Household Panel survey), FN's World Women's 1970-1990 statistics6 og fra forskellige overvågningscentre som f. eks. Det (IARC) i Lyon og Det Europæiske Center for Internationale Kræftforskningscenter Epidemiologisk Overvågning af AIDS i Paris. En sidste vigtig oplysningskilde er Eurobarometers undersøgelse på EF-plan fra begyndelsen af 1996. Ved denne undersøgelse blev der til en repræsentativ ikke-institutionaliseret gruppe (ca. 1000 personer) i hver medlemsstat3 stillet en række spørgsmål om sundhed, herunder holdningsspørgsmål, selvrapporteret sundhedsstatus og forebyggende sundhedsydelser, der var gjort brug af inden for det seneste år. Trods de stadige forbedringer for så vidt angår tilgængeligheden og sammenligneligheden af sundhedsindikatorer og -faktorer er der stadig mange problemer. F. eks. mangler der oplysninger om mange spørgsmål, der har betydning for kvinders sundheçl, f. eks. menopause og spiseforstyrrelser (se afsnit 7) og/eller særlige grupper, f. eks. indvandrerkvinder. Der er også mange huller med hensyn til morbiditets- og overlevelsesstatistikker og livsstilfaktorer, både generelle og kønsspecifikke. Hertil kommer utilstrækkelige sundhedsrelaterede 1000 personer i både det tidligere Østtyskland og det tidligere Vesttyskland. 13 kønsspecifikke oplysninger, som er nødvendige, f. eks. for at undersøge forbindelsen mellem beskæftigelse, stress og sundhed. Hvor det har været muligt, er der indhentet oplysninger for alle 15 medlemsstater. I disse tilfælde er resultaterne som regel givet både for de enkelte medlemsstater og for EF som helhed. Oplysningerne for Tyskland for perioden før 1990 refererer som regel til Forbundsrepublikken Tyskland, mens oplysningerne for Tyskland efter 1990 refererer til Forbundsrepublikken inklusive det tilsluttede område, medmindre andet er anført. Men der er én væsentlig undtagelse, idet der i Eurobarometer-resultaterne sondres mellem den tidligere Tyske Demokratiske Republik og den tidligere Forbundsrepublik. Denne sondring er opretholdt, fordi i visse sundhedsindikatorer og sundhedsrelaterede indikatorer, som skyldes de mange års adskillelse. resultaterne afspejler væsentlige og vedvarende forskelle De nyeste foreliggende oplysninger er anvendt i alle tilfælde. I nogle tilfælde er der tale om flere år gamle oplysninger (f. eks. er WHO's mortalitetstal fra 1992), mens der i andre tilfælde er tale om nye oplysninger (f. eks. Eurobarometer-oplysningerne fra 1996). 1. 5 Rapportens opbygning Rapporten er inddelt i otte afsnit. I afsnit 1 beskrives rapportens mål, baggrund, metoder og opbygning, mens afsnit 2 giver et resumé af de sociale og demografiske trender, der har betydning for kvinder på deres forskellige livsstadier. I afsnit 3 beskrives en række udvalgte sundhedsindikatorer af betydning for kvinder, herunder middellevetid, børnemortalitet og opfattelsen af egen sundhedssituation. I afsnit 4 suppleres disse oplysninger med en beskrivelse af særlige morbiditetsmålinger, herunder invaliditet som følge af langvarig sygdom, målinger af kortvarige aktivitetsbegrænsninger og hospitalsindlæggelser. I afsnit 5 gennemgås dødsårsagerne for kvinder i forskellige aldersgrupper. Afsnit 6 indeholder en redegørelse for forskellige sundhedsfaktorer, f. eks. rygning og alkohol, og for de forskellige screening-programmer. I afsnit 7 analyseres en række spørgsmål af særlig betydning for kvinder på de forskellige livsstadier. Afsnit 8 indeholder konklusionen. Bilagene omfatter en ordliste med tekniske termer, en liste over tabeller og figurer og en bibliografi. Efter hvert af rapportens afsnit findes de forskellige referencer, mens der nederst på siderne optræder fodnoter (angivet ved bogstaver). Figurer og tabeller følger efter referencerne ved slutningen af hvert afsnit. Referencer 1 2 3 4 5 C, Irish Department of Health (1945). Developing a Policy for Women's Health; A Discussion Document. Dublin, Stationary Office. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, direktiv 92/85/EØF, EFT L 348 af 28. 11. 1992. Dooghe, G. og Appleton, N. (1995). Elderly Women in Europe. Choices & Challenges. Lcuven: Centrum voor Ik'volkings- en Gc/. insstudics. European Journal of Cancer Prevention ( 1994), Vol 3, Supplement I. Se f. eks. også: WHO (1994), Health in Europe, European Series, nr. 56, Regional Publications, København: WHO Regional Office for Europe. FN (1991), The World's Women 1970-1990, Trends and Statistics, New York: De Forenede Nationer. 14 Figurer og tabeller 15 Figur LI Tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhed 1996*) Kvinder på 15 år og derover Helt uenig 25,00% Helt uenig 4,70% Naermest uenig 13,60% Ved ikke 15,70% Naermest enig 41,00% Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 ") Fordeling af svarene på spørgsmålet om, hvorvidt respondenten er enig/uenig i følgende udtalelse: "I (land) er der tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhedsproblemer som f. eks. bryst- og livmoderhalskræft" Figur h2 Tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhed 1996*) Kvinder på 15 år og derover EU 15, efter land Danmark Nederlandene Finland Frankrig Luxembourg Belgien Østrig Italien Tyskland 0 EU 15 Sverige Det Forenede Kongerife Spanien Tyskland V Grækenland Portugal Irland ordnet efter % enige Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 0% 20% 40% 60% 80% 100% Fordeling af svarene på spørgsmålet om, hvorvidt respondenten er enig/uenig i følgende udtalelse: "I (land) er der tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhedsproblemer som f. eks. bryst- og livmoderhalskræft" 16 Tabel 1. 1 Tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhed i eget land Kvinder på 15 år og derover Helt uenig Nærmest uenig Ved Ikke Nærmest enig Danmark Nederlandene Finland Frankrig Luxembourg Belgien Østrig Italien Tyskland 0 EU 15 Sverige Det Forenede Kongerige Spanien Tyskland V Grækenland Portugal Irland 3,8 4,3 1,7 1,4 1,6 2,5 1,2 5,1 2,6 4,6 4,8 10,1 3,3 1,7 4,6 5,0 20,7 8,7 6,1 11,0 12,6 8,4 8,8 8,2 5,6 11,1 13,6 20,9 21,6 17,0 14,9 14,7 19,9 27,4 2,0 5,6 4,5 11,2 17,4 16,9 21,6 21,0 20,3 16,4 11,6 7,1 21,6 26,5 25,8 23,8 14,4 33,3 33,5 53,3 54,4 48,7 50,3 36,2 26,2 49,5 42,9 42,6 45,0 40,5 41,2 31,5 45,2 27,2 Heltenig % 52,2 50,5 29,6 20,4 23,9 21,5 32,8 42,1 16,5 22,6 20,1 16,2 17,6 15,6 23,4 6,2 10,4 *) Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige (uenige) i følgende udtalelse: "I (land) er der tilstnekkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhedsproblemer som feks. bryst- og hvmoderhalskræft" (Eurobarometer 44. 3/1996) 17 2. SOCIALE OG DEMOGRAFISKE TRENDER I dette afsnit findes baggrundsoplysninger om demografiske og sociale trender, der har betydning for kvinder. Oplysninger om middellevetid og børnemortalitet, som ofte indgår som led i demografiske statistikker, findes i afsnit 3, hvori der foku:eres på udvalgte sundhedsindikatorer. 2. 1 Befolkningsstørrelse og -struktur Da Det Europæiske Fællesskab blev udvidet med tre nye medlemsstater (Østrig, Finland og Sverige) den 1. januar 1995, voksede den samlede befolkning fra ca. 350 millioner til 372 millioner (6,3%). Kvinderne tegnede sig for godt halvdelen (50,9%) af denne stigning, idet deres antal voksede fra 179 til 190 millioner. Således udgør kvinderne ligesom før udvidelsen 51,2% af EF's befolkning. Denne procentdel er bemærkelsesværdigt stabil i de forskellige medlemsstater, idet den svinger fra 50,4% i Irland til 51,8% i Portugal (se tabel 2. 1). Men der er store forskelle mellem kvindernes andel af de forskellige aldersgrupper. I gruppen af personer under 20 år er der kun 95 kvinder pr. 100 mænd. Denne overrepræsentation af mænd i befolkningen fortsætter til og med 39-årsalderen. I aldersgruppen fra 40 til 59 år er der 100 kvinder for hver 100 mænd, men derefter stiger kvindernes overrepræsentation drastisk og når op på ca. 221 kvinder for hver 100 mænd blandt de 80-årige (se figur 2. 1). Denne såkaldte 'feminiseringsgrad' er stort set identisk for gruppen af personer under 20 år i alle medlemsstaterne, men den varierer meget i gruppen af 60-årige og derover. Tyskland og Østrig har den højeste feminiseringsgrad, mens Grækenland og Irland har den laveste (se figur 2. 2). Den høje feminiseringsgrad i den ældre aldersgruppe skyldes til dels forskellen mellem mænds og kvinders middellevetid. Kvinder i EF lever i gennemsnit over seks år længere end mænd med det resultat, at de er overrepræsenteret i de højere aldersgrupper (i afsnit 3 gives der flere oplysninger om middellevetiden). Kvinders tendens til at leve længere end mænd fremgår også tydeligt af kønnenes aldersfordeling. Som vist i tabel 2. 2 er 23,6% af kvinderne 60 år og derover, mens det tilsvarende tal for mænd kun er 17,8%. Dette forhold vil muligvis ændre sig med tiden, efterhånden som befolkningen bliver ældre. Det fremgår nemlig også af tabel 2. 2, at den procentvise andel af mænd over 60 år vokser hurtigere end andelen af kvinder over 60 år. Fra 1991 til 1996 steg andelen af mænd over 60 år med 5,5%, mens stigningen for kvinder var på 2,7%. 2. 2 Familieliv Sideløbende med befolkningens aldring sker der også forandringer i familielivet. Mest bemærkelsesværdig er den væsentlige nedgang i antallet af vielser, som er faldet med næsten en tredjedel mellem 1960 og 1995, nemlig fra'ca. otte til 5,1 vielser pr. 1000 indbyggere. 18 Dette fald har været nogenlunde lige stort i alle medlemstater, dog er det størst i Tyskland og mindst i Grækenland (se tabel 2. 3). Samtidig med at der indgås forholdsvis færre ægteskaber, er de førstegangsviedes gennemsnitsalder steget fra 24 til godt 25,5 år (se tabel 2. 3). Her skiller Danmark og Sverige sig ud med en gennemsnitsalder for førstegangsviede på henholdsvis 28,1 og 28,5 år i 1994 og den største stigning i gennemsnitsalderen for førstegangsviede siden 1960. Trods faldet i antallet af vielser og stigningen i førstegangsviedes alder er skilsmissetallet blevet mere end tredoblet siden 1960 fra knap 0,54 til 1,8 pr. 1000 indbyggere. Som tilfældet var med antallet af vielser, dækker EF-gennemsnittet over store forskelle mellem medlemsstaterne. Irland indtager en særposition, fordi der er forbud mod skilsmisser3. Skilsmissetallet er lavest i de sydlige medlemsstater som Grækenland, Italien og Spanien, mens de nordiske lande - Danmark, Finland og Sverige - samt Det Forenede Kongerige ligger øverst på listen. Resultaterne af disse trender kan ses i figur 2. 3, som viser en stor stigning i antallet af husstande bestående af enlige og af familier med enlige fædre eller mødre mellem 1960 og 1995. Figuren viser også den store stigning i antallet af børn født uden for ægteskab, en trend, som sammen med de stigende skilsmissetal bidrog til stigningen i antallet af husstande med enlige fædre eller mødre. Det stigende antal børn født uden for ægteskab var ikke den eneste forandring, der skete i denne periode. Kvinders samlede fertilitetskvotient faldt med 45% fra 2,59 til 1,43 børn pr. kvinde. Resultatet heraf er et fald i antallet af fødsler med over 1,7 millioner, eller næsten 31%, til knap 4 millioner fødsler om året (se figur 2. 3 og tabel 2. 4). Mens den samlede fertilitet er faldet i samtlige medlemsstater siden 1960, har der været store variationer i tidspunktet for nedgangen. Som det fremgår af figur 2. 4, indtraf faldet navnlig i Irland først i 1990'erne, mens de fleste af de øvrige medlemsstater oplevede de største fald i 1960'erne og 1970'erne. Det er også interessant, at de nordiske lande, som i en tid havde de laveste fertilitetstal, nu har de højeste. Dette er særlig overraskende, fordi disse lande som nævnt i det følgende har den højeste erhvervsfrekvens, hvilket traditionelt er blevet koblet sammen med en lavere samlet fertilitet. Denne stigning i fertilitetstallene i de nordiske lande kan ej heller tilskrives manglende brug af svangerskabsforebyggende midler, et forhold der derimod kan have været en af årsagerne til det nylige fald i fertiliteten i Irland. Det fremgår nemlig af tabel 2. 5, at nordiske kvinder i højere grad end kvinder i de øvrige medlemsstater anvender svangerskabsforebyggende midler. Tabel 2. 5 viser også de førstegangsfødendes alder, som steg ganske lidt (0,5 år) til 28,7 år mellem 1990 og 1994, sandsynligvis som følge af den stigende gennemsnitsalder for Der er fremsat lovforslag i det irske parlament med henblik på at tillade skilsmisse under visse omstændigheder, efter at der ved en folkeafstemning i 1995 viste sig et snævert flertal for at legalisere skilsmisser i Irland. 19 førstegangsviede. Endelig viser tabellen procentdelen af levendefødte børn født af teenage mødre. Tallet varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat med Nederlandene i den laveste ende af skalaen (1,38%) og Portugal i den højeste ende (7,48%) (se tillige afsnit 7. 3). 2. 3 Arbejdsliv Kvindernes arbejdsliv har også ændret sig, både for kvinder med og uden børn. I nogle medlemsstater, særlig de nordiske, steg erhvervsfrekvensen allerede i 1960'erne, mens sådanne trends i andre lande først dukkede op i 1970'eme og 1980'erne. Som det fremgår af tabel 2. 6, er stigningen i kvindernes erhvervsfrekvens fortsat ind i 1990'erne, selv om to lande (Finland og Sverige) med en meget høj erhvervsfrekvens for kvinder faktisk har oplevet et fald siden midten af 1980'erne. Der er også stadig flere kvinder, der starter og driver egen virksomhed, idet indtil 30% af alle virksomheder i medlemsstaterne ledes af kvinder, mens ca. en tredjedel af alle nye virksomheder startes af kvinder. Trods den stigende beskæftigelse (og erhvervsfrekvens) er der stadig store forskelle mellem medlemsstaterne. De nordiske lande - Danmark, Finland og Sverige - har langt den højeste erhvervsfrekvens (over 70% af kvinderne indgår i arbejdsstyrken), mens Grækenland, Irland, Italien, Luxembourg og Spanien har de laveste tal (ca. 40-45%). Forskellene er endnu større, når man ser på deltidsbeskæftigelse. Som vist i tabel 2. 7 udføres langt den største del (70-90%) af deltidsarbejdet af kvinder. Ser man på deltidsbeskæftigelsen som en procentdel af den samlede beskæftigelse, overgår Nederlandene langt de øvrige EF- lande, idet over 60% af de ansatte kvinder har deltidsarbejde. Af andre lande med mange deltidsansatte kvinder kan nævnes Det Forenede Kongerige (45,2%), Sverige (41,4%) og Danmark (36,7%). I den anden ende af skalaen ligger Grækenland, Finland, Italien, Portugal og Spanien (under 15%). Figur 2. 5 viser den samlede stigning i deltidsarbejdet for kvinder (og mænd) mellem 1975 og 1991. I denne periode voksede kvinders deltidsarbejde fra godt 20%» til ca. 28%. Dette tal viser også udviklingen i tallene for arbejdsløshed og vikararbejde, som begge blev nogenlunde fordoblet mellem 1975 og 1991. Hvad angår arbejdsløshed er kvinderne blevet meget hårdere ramt end mændene. Tabel 2. 8 viser udviklingen i arbejdsløshedstallene mellem 1983 og 1993 i alle medlemsstater. Kun i fem lande var der i 1993 en arbejdsløshed blandt kvinder på under 7% (Østrig, Luxembourg, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige). I andre lande svinger tallet mellem 10 og 15%, dog undtagen Spanien, hvor arbejdsløsheden er næsten 30%. Sammenlignet med mænd har kvinder højere arbejdsløshedstal i alle medlemsstater undtagen tre (Finland, Irland og Sverige). Situationen for unge kvinder (under 25 år) er værre forstået på den måde, at deres absolutte arbejdsløshed er væsentlig højere end arbejdsløsheden for samtlige kvinder i arbejdsstyrken. Dette fremgår også af figur 2. 6, som viser beskæftigelsesfordelmgen mellem alle aldersgrupperne i befolkningen i 1994. 20 2. 4 Kønsrelaterede udviklingsindekser Eksisterende kønsbestemte forskelle mellem medlemsstaterne (bortset fra Tyskland) og landenes forholdsmæssige pladsering på verdensrangstigen ifølge udvalgte indeker fra Human Development Report 19952 er illustreret i tabel 2. 9. Human Development Index (HDI) giver mulighed for at vurdere landene og indplacere dem på rangstigen efter en række udvalgte sociale og økonomiske indikatorer (sundhed, indkomst og uddannelse). Canada, USA og Japan rangerer højest, mens to medlemsstater, Nederlandene og Finland, indtager fjerde- og femtepladsen. Men når HDI-tallene korrigeres for køn ved hjælp af Gender Development Index (GDI), ændrer billedet sig. De nordiske medlemsstater, Sverige og Finland, ligger øverst på listen inden for Fællesskabet og på verdensplan. På GDI falder Nederlandenes placering brat til niendepladsen inden for Fællesskabet, hvilket tyder på en forholdsvis stor ulighed mellem kønnene. Gender Empowerment Measure (GEM), et andet kønsbaseret indeks, måler kønsmæssige forskelle med hensyn til indflydelse på den økonomiske og politiske beslutningsproces. De nordiske lande ligger igen i toppen. Men GEM afspejler ikke GDI-placeringerne for alle medlemsstater. F. eks. ligger Frankrig som nr. fire på GDI-skalaen for så vidt angår EF- landene, mens landet ligger lavest på GEM-skalaen. Dette repræsenterer den største forskel i Fællesskabet mellem kvinder og mænd med hensyn til parlamentarisk repræsentation, erhvervsfrekvens og indkomstmuligheder. Størst lighed mellem kønnene findes i de nordiske medlemsstater. Dette skyldes det store antal kvinder, der siden 1970 har gennemgået en uddannelse, og den forholdsvis lille forskel mellem kvinders og mænds andel af husstandens samlede indkomst. Selv om disse tal ikke er fejlfri, viser de dog, at der stadig ikke er lighed mellem kønnene, hverken inden for eller mellem medlemsstaterne, trods de fremskridt der er gjort i den anden del af dette århundrede. Ulighederne synes at være mindre fremherskende på sundheds- og uddannelsesområdet, men træder tydeligt frem for så vidt angår indkomstfordeling og økonomisk og politisk repræsentation. Det bemærkes, at lighed mellem kønnene ikke afhænger af indkomst (BNP). Det fremgår nemlig af tabel 2. 9, at Luxembourg, som ligger højest på listen med hensyn til grundlæggende købekraft (BNI i faste priser pr. indbygger), har bundplaceringen inden for Fællesskabet med hensyn til GDI. Referencer Det Europæiske Overvågningscenter for Små og Mellemstore Virksomheder, Fjerde årsberetning 1996, s. 330. United Nations Development Programme (1995), Human Development Report 1995, New York. Oxford University Press. 21 Figurer og tabeller 22 Tabel 11 Kvinders andel af den samlede befolkning 1 Den Europæiske Union 1996 (EU 15) Land lait Antal kvinder % kvinder EU 15 Portugal Østrig Italien Tyskland Frankrig Finland Belgien Spanien Det Forenede Kongerige Luxembourg Grækenland Danmark Sverige Nerderlandene Irland 372. 653. 590 190. 739. 240 9. 920. 760 8. 054. 800 57. 333. 000 81. 817. 500 58. 255. 880 5. 116. 830 10. 143. 050 39. 241. 930 58. 693. 970 412. 800 10. 465. 060 5. 251. 030 8. 837. 500 15. 493. 890 3. 615. 600 5. 143. 280 4. 147. 630 29. 515. 580 41. 992. 680 29. 891. 710 2. 625,130 5. 184. 260 20. 037. 940 29. 908. 290 210. 200 5. 300. 110 2. 658. 800 4. 471. 430 7. 831. 600 1. 820. 600 51,18 51,84 51,49 51,48 51,32 51,31 51,30 51,11 51,06 50,96 50,92 50,65 50,63 50,60 50,55 50,35 Kilde: Eurostat 1997 NB: Landene er ordnet i befolkningen nedadgående rækkefølge efter kvindernes andel af Figura l Feminiseringsgrad, 1996 (EU 15) 80 år og derover 60-79 år 40-59 år 29-39 år 0-19 år Kilde: Eurostat 1997. 50 100 150 200 250 Antal kvinder pr. 100 mænd 23 Figur 2. 2 Figur 2. 2 Figur 2. 2 Feminiseringsgraden i aldersgrupperne 0-19 år og 60 år og derover, Feminiseringsgraden i aldersgrupperne 0-19 år og 60 år og derover, Feminiseringsgraden i aldersgrupperne 0-19 år og 60 år og derover, 1996 (EU 15) 1996 (EU 15) 1996 (EU 15) Kilde: Eurostat 1997 Kilde: Eurostat 1997 Kilde: Eurostat 1997 Tabel 2. 2 Tabel 2. 2 Tabel 2. 2 Kvindelig og mandlig befolkning i EU (15) Kvindelig og mandlig befolkning i EU (15) Kvindelig og mandlig befolkning i EU (15) Efter aldersgruppe i% 0-19 &r 20-39 ar 40-59 ar 60 ar og derover I alt Kilde: Eurostat 1997. Kilde: Eurostat 1997. Kilde: Eurostat 1997. Kvinder % Msend % 1991 1996 1991 1996 23,9 29,2 23,9 23,0 100 22,6 29,2 24,6 23,6 100 26,4 31,6 25,0 16,9 100 24,9 31,6 25,7 17,8 100 24 24 24 Tabel 2. 3 Vielser og skilsmisser i EU (15), 1960-1995 Land Vielser Førstegangsviedes gennemsnitsalder Skilsmisser Antal i 1995 Ændring siden 1960(%) Vielser pr. 1000 indb. i 1995 Ændring i forhold tH 1960 (%) i 1994 Ændring fra 1960 til 1995 (år) Antal i 1995 EU 15 1. 901. 000p -24,1 5,lp -54,4 26,1'" 42. 900 -26,6 51. 500 -21,0 34. 700 - 3,2 23. 700 -27,7 254. 000" -20,6 430. 500 -37,5 64. 000 10,0 1,0 15. 600 283. 000" -27,0 2,100 - 7,2 81. 500 - 8,6 65. 800 - 5,3 196. 900" -16,9 33. 600 -32,9 321. 000" -18,4 5,3 5,1 6,6 4,6 4,4" 5,3 6,1 4,4 4,9" 5,1 5,3 6,6 5,0" 3,8 5,5" -55,6 -40,7 -18,0 -59,5 -60,3 -79,8 -14,2 -25,2 -57,4 -40,7 -47,2 -18,2 -53,9 -75,9 -37,1 25. 8 25. 2 28. 9 26,7 26,7 26. 3 25,6 27,02 26,1 ' 26,3 27,0 24,6 26,2' 28,5 25,8' Østrig Belgien Danmark Finiand Frankrig Tyskland Grækenland Irland Italen Luxembourg Nederlandene Portugal Spanien Sverige Det Forenede Kongerige Kilde: Eurostat 1997 p provisional data 1993 1992 estimate 2,0 1,8 2,4 6,1 2,9 3,7 2,9 0,4 -0,6 1,3 2,8 -0,2 0,1 4,6 677. 500" 18. 200 35. 0002 13,000 14. 000 117. 000" 169. 400 11. 000 27. 000 700 34. 200 12. 300 33. 100" 22. 500 170. 100" Ændring siden 1960 (%) Vielser pr. 1000 indb. i 1995 297,7 1. 8" 127,2 2,3 662,3 3,5" 2,5 94,2 283,7 2,7 287,6 2,0" 130,8 2,1 1,1 346,4 375,2 502,4 1545,1 - 0,5 1,8 2,2 1,2 - 0,8" 151,5 2,6 559,0 2,9" Ændring i forhold til 1960 (%) 237,7 99,0 586,0 70,0 232,8 204,1 105,9 255,0 264,1 345,4 1369,5 113,1 489,0 Figur 2,3 Familier før og nu, EU 15 Familier med enlig mødre eller fædre (%) Antal børn pr. kvinde Skilsmisser (bruttotal pr. 1000) Fødsler uden for ægteskab (%) Husstande bestående af enlige (%) Kilde: KOM (96)60 endelig iîdg7 lD1 9 9 5j «1960 10 15 20 25 30 25 Fødsler og fertilitet i EU (15), 1960-1995 Land Fødsler Antal i 1995 Ændring Fødsler udenfor ægteskab (%) i 1995 Ændring Fertilitet Kvotient i Ændring siden 1960 (%) siden 1960 (%) 1995 siden 1960 (%) EU 15 3. 999. 000 -30,9 23,4* 354,5 1,43* -44,9 88. 700 114. 700" 69. 800 63. 100 727. 800" 765. 200 101. 500 48. 500 521. 300" 5. 400 190. 500 107. 200 359. 900" 103. 400 732. 000 -29,6 -25,9 -8,3 -23,2 -10,8 -39,3 -35,5 -20,1 -42,7 8,0 -20,3 -49,9 -45,5 1,2 -20,3 27,4 15,0* 46,5 33,1 36,1' 16,1 3,0 23,0 8,1" 13,1 15,5 18,7 10,8* 53,0 33,6 110,2 624,6 494,2 719,8 491,8 112,4 145,2 1347,2 233,1 314,2 1049,6 97,6 365,8 369,5 543,1 1,40 1,55" 1,80 1,81 1,70" 1,25 1,32 1,87" 1,17* 1,69 1,53 1,40 1,18* 1,73 1,71" -48,0 -39,5 -29,1 -33,5 -37,7, -47,3 -42,1 -50,3 -51,5 -28,9 -51,0 -54,8 -58,7 -21,4 -37,3 Østrig Belgien Danmark Finland Frankrig Tyskland Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Spanien Sverige Det Forenede Kongerige Kilde: Eurostat 1997 P * 1 provisional data estimate 1994 26 L'nm'. 2d Li HUJ 2d Li HUJ 2d Udviklingen i don konjunkturbestemte fertilitetsindikator i dï seneste 40 år Udviklingen i dan konjunkturbestemte fertilitetsindikator i cif seneste 40 år Udviklingen i don konjunkturbestemte fertilitetsindikator i dï seneste 40 år 27 Tabel 2. 5 Brug af prævention og fertilitet (EU 15) Land 1 Kvinder, der bruger prcevention 1986-93 (%) Førstegangsfødendes gennemsnitsalder Fødselstal (%)for kvinder under 20 år (1995) EU 15 1990 28. 2 71 79 78 80 81 75 ej oplyst ej oplyst 78 ej oplyst 76 66 59 78 81 Østrig Belgien Danmark Finland Frankrig Tyskland Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Spanien Sverige Det Forenede Kongerige Kilde: Human Development Report 1995; HFA 1996; og Eurostat P Provisional data * 1 26,7 27,9 28. 5 28,9 28. 3 27. 6 27. 2 30,1 29,0 27,9 29. 3 27,3 28,9 28. 6 27. 7 estimate 1994 1994 28,7 27,5 28,2* 29,1 29,1 28,8P 28,2 28,0 30,3P 29,6 28,8 29,9 27,9 29,5* 29,2 28,1 1997. 3,84 4,39 2,40 1,99 2,48 2,35* 3,48* 4,74 5,11 2,51' 2,12 1,38 7,48 3,55' 2,07 6,38' Tabel 2. 6 Beskæftigelse EU 15, (1993) Kvinder 15-64 år Kvinders erhvervfrekvens* Land Tusinder 1993 Ændring siden 1993 % 13,1 2,8 5,9 1. 9 6,3 8,1 7,2 4,9 1,2 3,1 3. 724 4. 237 2. 893 2. 508 25. 213 38. 682 4. 118 1. 334 22. 787 165 7. 084 4. 537 15. 564 4. 320 28. 179 Østrig1 Belgien1,4 Danmark Finland Frankrig Tyskland1,3 Grækenland Irland2 Italien1 Luxembourg2 Nederlandene1 Portugal Spanien Sverige Det Forenede Kongerige 1992 1 1991 2 FRGtol990 3 1992 4 1991 5 defineret som kvindelig arbejdsstyrke (alle aldre) divideret med den kvindelige befolkning på 15-64 år * 0,4 12,4 1,3 5,9 1982 1981 1983 49,7 48,7 74,2 72,7 54,3 52,5 40,4 37,8 40,3 41,7 40,3 56,7 33,2 76,6 57,2 28 1993 58,0 54,1 78,3 70,0 59,0 61,3 43,6 39,9 46,5 44,7 55,5 59,4 42,8 75,8 64,8 ændring i % 16,70 11,09 5,53 -3,71 8,66 16,76 7,92 5,56 15,38 7,19 37,72 4,76 28,92 -1,04 13,29 Tabd 2i 7 Deltidsbeskæftigelse i % af den samlede beskæftigelse EU 15 (1993) Begge køn Kvinder Mænd Uni. ØSTRIG 1 BELGIEN 1 DANMARK1 FINLAND FRANKRIG TYSKLAND1,3 , GRÆKENLAND IRLAND 2 ITALIEN 1 LUXEMBOURG1 NEDERLANDENE 1 PORTUGAL* SPANIEN SVERIGE PET FORENEDE K1 jmi 8,4 8,1 23,8 8,3 9,6 12,6 6,5 6,6 4,6 6,3 1993 9,1 12,4 22,5 8,6 13,7 14,1 4,8 8,4 5. 9 6,9 21,4 32,8 6. 0 5. 8 24,8 19. 4 7. 3 6,3 24,9 _212 jaaa 20,0 19. 7 44,7 12,5 20,1 30,0 12,1 15,5 9,4 17,0 50,1 10,0 13,9 45,9 J2A 1993 im„ 20,5 28. 1 36,7 11,2 26,3 30,7 8,4 17,8 11. 5 16,5 62,9 11. 2 14,3 41,4 45. 2 1993 1,6 2,1 10. 1 6. 2 4,1 2. 2 2,8 3,6 2,9 1,3 13,4 4. 3 2. 3 9. 1 KVHMHHI ISlfl d>WdttmliwlUu>l>t JSS1 88. 4 1993 89,l| 84. 0 84. 7 71,7 84,3 91,9 61,2 71. 6 64,8 88,9 77. 3 65,9 71. 5 86,6 89. 8 75. 8 63,1 83. 3 91,0 61,3 71,6 68,5 88,5 75,0 67,3 75. 9 81. 3 85. 1 '1992 '1991 forbundsrepublikken indtil 1990 41986 s1987 Kilde: OECD 1994/1995 Figur 2,5 Ændringer i beskæftigelsen (EU) Arbejdsløshedstal (mænd) Arbejdsløshedstal (kvinder) Midlertidigt arbejde (mænd %) Midlertidigt arbejde (kvinder %) Deltigsarbejde (mænd %) Deltigsarbejde (kvinder %) H1991 D1975 15 20 J 25 30 Kilde: KOM(96) 60 endelig udg. 29 lohidJJL Arbejdsløshed, EU 15 (1993) Begge køn Kvintler Mænd Ungdomsarbejdsløshed % af samlet arbejdsstyrke % af samlet kvindelig arbejdsstyrke % af samlet mandlig arbejdsstyrke (Under 25) % af ungdomsaibcjdsstyrke Land 1983 1993 1983 1993 1983 1993 1983 1993 Kvinder ØSTRIG BELGIEN2 DANMARK FINLAND FRANKRIG TYSKLAND4 GRÆKENLAND IRLAND ITALIEN LUXEMBOURG2 NEDERLANDENE2 PORTUGAL , SPANIEN ' SVERIGE DET FORENEDE KONGERIGE2 4,1 13,2 11,4 5,4 8,3 7,9 7,9 14. 0 9,3 10,0 11,8 7,8 17,0 3,5 11. 2 4,2 10,3 10,7 17,7 11,6 8,8 9,7 15,7 10,8 1,2 6. 7 5. 5 22,4 8. 2 10,2 5,1 18,3 12,3 5,2 11,2 8,8 11,8 11,1 15,3 1. 7 14,0 12,2 20,3 3,5 8,0 4,5 14,2 11,1 15,6 13,7 10,4 15. 3 312,l 15. 1 2,0 8,8 6. 5 28,9 6,6 5,4 3,5 10,0 10,7 5,6 6,3 7,3 5,8 15,3 6. 2 1. 0 10,6 4,7 15,6 3,4 13,3 4,0 10,3 19,5 9,8 7,7 6,4 317. 3 8,3 l. l 5. 3 4,6 18,6 9,8 13. 9 28,5 19,3 10,8 25. 5 11,1 30,0 16,6 36,5 7,4 18,8 24,6 43,7 8,3 17,3 19,7 14,6 11,3 28,4 7,6 38,6 20,9 35,6 3. 8 6. 8 14,9 47,4 14,9 13,4 Mænd 1983 1993 19,1 17,8 10,3 15,0 10,2 17,1 22,9 25. 5 6. 2 22. 6 13,2 33. 7 7. 8 22,2 17,4 14,3 15,4 21,5 7,4 20,1 24,9 26. 7 4,2 6,8 9,8 39. 9 21,6 20,8 Kilde-OECD 1994/1995 'National detlnition 21992 J1991 forbundsrepublikken indtil 1990 Fjgur 2,6 Den nuværende befoikings- og arbejdsstyrkestruktur 1994 4. 5 3 1,5 0 Ikke-erhvervsaktive Arbejdsløse I arbejde If • 30 1,5 4. 5 Table 2,9 Kønsrelaterede udviklingsindekser Land Kønsrelateret udviklingsindeks (GDI) * BNI i faste priser (KKP) 1992 Andel af lønindkomst Gender empowerment measure (GEM)c Human development index (HDI) d Bruttoindskriv ningsprocent - primær, sekundær og tertiær uddannelse under ét -1992 Sverige Finland Danmark Frankrig Østrig Det Forenede K. Italien Belgien Nederlandene Portugal Grækenland Irland Spanien Luxembourg (1) 0,919 (2) 0,918 (4) 0,904 0,898 (7) 0,882 (10) 0,862 (13) 0,861 (14) 0,852 (18) 0,851 (20) 0,832 (25) 0,852 (27) 0,813 (30) 0. 795 (34) 0,790 (35) 18,320 16,270 19,080 19,510 18,710 17,160 18,090 18,630 17,780 9,850 8,310 12,830 13,400 21,520 Kvinder 41,6 40,6 39,8 35,7 33,6 30,8 27,6 27,3 25,2 29,9 22,2 22,2 18,6 23,1 Mænd 58,4 59,4 60,2 64,3 66,4 69,2 72,4 72,7 74,8 70,1 77,8 77,8 81,4 76,9 Kvinder 79,3 100,0 85,6 87,5 82,0 77,4 70,3 84,3 86,5 84,3 77,6 84,6 88,7 57,4 Mænd 76,7 90,6 82,3 83,5 85,9 76,1 69,0 84,1 89,4 70,2 77,4 80,6 83,0 55,6 (1) 0,757 (3) 0,722 0,683 (4) 0,433 (31) 0,610 (9) 0,483 (19) 0,585 (10) 0,479 (21) 0,625 (7) 0,435 (30) 0,469 (24) 0,452 (26) 0,542 (13) Kilde: Human Development Report, 1995, * No data for Germany a Tallet i parentes angiver den generelle GDI-rækkefølge, GDI måler udviklingen, men korrigerer for køn, b Senest tilgængelige år, c GEM-indekset måler kønsmæssige forskelle med hensyn til den økonomiske og politiske beslutningsproces, d HDI-indekset måler den nationale udvikling på grundlag af sociale og økonomiske indikatorer, 10 5 16 8 14 18 20 12 4 36 22 19 9 27 31 3. UDVALGTE SUNDHEDSINDIKATORER Det foregående afsnit gav en oversigt over de sociale og demografiske trender, der har betydning for kvinders situation inden for EF. I dette afsnit beskrives en række udvalgte sundhedsindikatorer, herunder middellevetid, børnemortalitet, mortalitet i forbindelse med børnefødsler, opfattelse af egen sundhedssituation og højde. Desværre er disse indikatorer for tiden de eneste, der er tilgængelige på EF-plan. Dog viser de væsentlige forskelle mellem medlemsstaterne, som formentlig afspejler forskelle i den underliggende sundhedstilstand. 3. 1 Middellevetid Middellevetiden (ved fødslen) er steget væsentligt i stort set alle medlemsstater i de seneste årtier. Mellem 1970 og 1992 steg middellevetiden ved fødslen for kvinder med 5,5 år i EF (tallet for mændene var næsten fem år). Følgelig kan en pige født i 1995 forvente at leve i godt 80 år, mens en dreng kan regne med at leve i godt 73,5 år. Der har inden for EF været stor forskel på, hvor meget middellevetiden (ved fødslen) er forlænget, jf. figur 3. 1. Typisk er det de lande, der havde den korteste middellevetid i 1970, der har haft de største stigninger. Dette gælder navnlig Portugal. Endvidere har stigningen i visse lande (f. eks. Spanien) været så stor, at disse lande nu ligger meget højt med hensyn til middellevetid. Andre lande har oplevet mindre stigninger, navnlig Danmark, hvis middellevetid i 1970 var en af de højeste, men som i dag har en af de laveste placeringer i EF på grund af en faktisk stagnation i middellevetiden siden midten af 1970'erne. En af grundene til Danmarks lave (og stagnerende) middellevetid er den store præmature mortalitet blandt kvinder under 65 åra '. Som det fremgår af figur 3. 2, havde Danmark det største fald i middellevetid forårsaget af præmatur mortalitet, mens Spanien og Grækenland havde det mindste. Som det fremgår af figur 3. 3, lever kvinder længere end mænd i samtlige medlemsstater. I gennemsnit lever kvinder 6,4 år længere end mænd (se tabel 3. 1), men gennemsnittet dækker over udsving mellem 8,1 år i Frankrig og 5,1 år i Danmark. Med enkelte undtagelser har forskellene mellen kønnene været nogenlunde uændrede gennem årene. Undtagelserne omfatter Danmark, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, hvor forskellen er indsnævret siden 1980'erne, og Spanien, hvor den er udvidet. Middellevetiden måles ikke alene ved fødslen. Tabel 3. 2-3. 4 viser middellevetiden i 15-, 45- og 65-årsalderen. Der er samme forskelle mellem medlemsstaterne (og mellem mænd og kvinder) i alle aldersgrupper, selv om forskellen mellem kvinders og mænds middellevetid bliver mindre med alderen. 3. 2 Børnemortalitet Børnemortalitet (børn under ét år) er en anden hyppigt anvendt sundhedsindikator. Det fremgår af figur 3. 4, at der er sket et markant fald i børnemortaliteten i de seneste årtier. I Medvirkende årsager til den høje præmature mortalitet i Danmark er rygning, for stort alkoholforbrug og høj arbejdsløshed. 32 1970 var mortaliteten for piger i EF 21,9 pr. 1000 levendefødte, mens tallet i 1992 var nede på 6,9, et fald på 68%. Dette fald har været ledsaget af en indsnævring af udsvingene. I 1971 havde Portugal, som havde den højeste børnemortalitet, næsten 50 dødsfald pr. 1000 levendefødte børn, mens Sverige (i 1970) havde det laveste tal (11 dødsfald pr. 1000 levendefødte børn), en forskel på næsten 40 dødsfald pr. 1000 levendefødte børn. I 1992 var det højeste mortalitetstal for piger 9,29, stadig i Portugal, mens de laveste tal fandtes i Sverige og Finland, lige over 5 pr. 1000. Forskellen var kun 4,13 dødsfald pr. 1000 levendefødte, en lille brøkdel af den forskel, der var 22 år tidligere. Grundene til dette betragtelige fald i børnemartaliteten hænger sammen med mødrenes bedre sundhedstilstand, den højere kvalitet af den præ- og neonatale pleje , samt de seneste tredive års almindelige sociale og økonomiske forbedringer. 3. 3 Mortalitet i forbindelse med fødsler Dødsfald i barselsseng er meget udbredt i udviklingslandene, men forekommer næsten ikke i de udviklede lande på grund af den højere kvalitet af disses sundhedsvæsen. Alligevel har der selv i EF været et forholdsvis stort fald i antallet af tilfælde i de seneste tiår. Som vist i figur 3. 5 er der sket et fald fra ca. 35 pr. 100. 000 levendefødte børn i 1970 til godt 7 pr. 100. 000 i 1992, en nedgang på 79%. I absolutte tal er antallet af dødsfald i barselsseng i EF faldet fra 1. 493 i 1970 til 178 i 1992. Ligesom tilfældet er med børnemortaliteten, har faldet i mortaliteten blandt fødende kvinder været ledsaget af en væsentlig indsnævring i udsvingene. I 1971 var tallet højst i Luxembourg, nemlig 67,5 pr. 100. 000, og lavest i Danmark, 8,47 pr. 100. 000. I 1992 havde Frankrig det højeste tal (12,91 pr. 100. 000), mens Sverige og Luxembourg ikke oplevede dødsfald blandt fødende kvinder. Som vist i figur 3. 5 var faldet størst i Sverige og Luxembourg (100%), og mindst i Danmark (12,9%). En afgrundene hertil er, at tallet allerede lå meget lavt i Danmark i 1970. 3. 4 Opfattelse af egen sundhedssituation Middellevetiden er én måde, hvorpå en befolknings sundhedssituation kan måles, men den siger ikke meget om, hvorledes borgerne selv vurderer deres helbred. Figur 3. 6 viser, hvorledes et tilfældigt udsnit af kvinder i EF vurderede deres eget helbred i begyndelsen af 1996a. (Tabel 3. 5-3. 7 viser fordelingen af svarene på alle kvinder og ældre kvinder). Generelt opfatter kvinder i EF deres eget helbred som ret godt. Ca. 62% svarede, at deres helbred havde været godt eller meget godt i det forløbne år. Denne procentdel er naturligvis lavere for ældre kvinder. I gennemsnit mener kun ca. 40% af kvinderne mellem 65 og 74 år, at de har et godt eller meget godt helbred (tabel 3. 6). Ikke overraskende opfatter kvinder på 75 år og derover typisk deres eget helbred som dårligere (se figur 3. 7), selv om kvinder på 75 år og derover i Respondenterne blev anmodet om at bedømme deres eget helbred i de forløbne tolv måneder efter en fempunktsskala: meget godt, godt, nogenlunde, dårligt, meget dårligt. 33 Østrig, Luxembourg, Spanien og Portugal efter eget udsagn var sundere end kvinder på 65-74 årb. Ligesom tilfældet er med middellevetiden, dækker EF-gennemsnittet over store forskelle mellem medlemsstaterne. Som det fremgår af tabel 3. 5, er det i Irland 45,9% af kvinderne, der mener, at de har et meget godt helbred, men kun 6,9% i Portugal (se også figur 3. 6). De kombinerede svar (godt og meget godt helbred) varierer lige så meget, nemlig mellem 75,8%» i Irland og 34,7%» i Portugal. Det skal dog bemærkes, at der procentvis er langt færre kvinder i Portugal, der finder deres helbred godt eller meget godt, end i Finland, der har det næstlaveste tal (54,9%o). Portugals resultater er i overensstemmelse med den forholdsvis store gruppe af personer, der er invalide på grund aflangvarig sygdom, se afsnit 4. 1. 3. 5 Højde Som bekendt har verdensbefolkningens gennemsnitshøjde været stigende inden for det sidste århundrede, men stigningen har været særlig markant i de seneste årtier. I de udviklede lande bliver højden stadig oftere benyttet som mål for befolkningssundheden. For at få denne dimension med i sundhedsstatistikkerne indeholdt Eurobarometerundersøgelsen fra 1996 spørgsmål om højde. Europæiske kvinder er i gennemsnit 163,5 cm høje, men der er store forskelle fra medlemsstat til medlemsstat. Som det fremgår af figur 3. 8 og tabel 3. 8 har Nederlandene og Danmark de højeste kvinder i EF, idet gennemsnittet ligger på henholdsvis 167,9 og 166,3 cm. De spanske og portugisiske kvinder er de mindste, henholdsvis 161,0 og 159,6 cm. Forskellen mellem de højeste og de mindste i EF er således over 8 cm. Selv om gennemsnitshøjden varierer betragteligt indenfor EF, har alle lande haft en stigning i den kvindelige befolknings højde. Som vist i figur 3. 9 og tabel 3. 8 er de ældre kvinder (dvs. kvinder på 60+ år) væsentligt lavere end de yngre (dvs. kvinder mellem 18 og 29 år), hvilket bekræfter, at højden forøges med tiden. Dette er endnu tydeligere, når man betragter fordelingen af gennemsnitshøjden på alle aldersgrupper, jf. figur 3. 10. Gennemsnitshøjden for EF's kvinder falder enstydigt fra de yngste grupper (18-29 år) til de ældste grupper (60 år og derover), således at den yngste aldersgruppe er næsten 5 cm højere end den ældste. Referencer Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994a): Levetid i Danmark, København, Danmark. Eurostat (1995a). Kvinder og mænd i Den Europæiske Union, Et statistisk portræt, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Abel-Smith, B. , Figueras, J. , Holland, W. , McKee, M. , Mossialos, E. (1995). Choices in Health Policy. London: Dartmouth. Dette noget overraskende resultat kan skyldes den forholdsvis lille stikprøve. 34 Figurer og tabeller 35 Figur 3,1 Middellevetid ved fødslen 1970-1995 Kvinder, EU (15) B"l995l • 1970 UE15 Danmark Portugal Ireland Det Fbredene K. Tyskland tfstrig Belgien Finland Luxembourg Grækenland Nederlandene Spanien Italien Sverige Frankrig ' estimate for Spain, Haly France and EU 15 In 1895 10 20 30 40 50 60 70 80 90 Kilde: Eurostat 1997 Figur 3,2 Forkortelse af middellevetiden som følge af præmatur død Fortonrt. » m mlilitollimlHin K» Wg» 1 toétUUt Id I H n i l d m il Land 1992 andring I % siden 1971 ' ' 1 EU 15 Danmark Portugal Belglen Det Forenede K. Luxembourg ' Irland Tyskland 4 Østrig Nederlandene Frankrig Italien1 Finland Sverige Spanien ftafcanlaod 3,89 4,80 4,50 4. 30 4,20 4,10 4,10 4,00 3,90 3,80 3,80 3,70 3,70 3,50 3. 50 24fi -36,02 -15,79 -50,5£ -29,51 -30,00 -35,94 -39,71 -37. 50 -40,00 -24,00 -32. 14 -43,08 -30,19 -25,53 -38,60 dl23 I '1971 21989 '1991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 Forkortelse af middellevetiden som følge af dødsfald før 65-lderen Kvinder, 1992 Ordn« efl« 1992 SDR E U I 5I DANMARK j PORTUGAL i BELGIEN (1) DET FORENEDE I *Z LUXEMBOURG IRLAND TYSKLAND (3) ØSTRIG NEDE RUNDEN! FRANKRIG ITALIEN (2) FINLANO SVERIOEL SPANIEN ORÆKENLANC '—^- -1 nis/o i , 1 9 82 '1971 >19M 000 100 200 300 • 00 5 00 6 00 700 »00 900 1000 Ar 'FnbundwafiublkMnlnttl I960 Kilde: HFA 1996 36 Figur 3,3 Middellevetiden ved fødslen (antal år) EU 15 (1995) • Kvinder • Mænd EU-gennesnit Frankrig Sverige Italien Spanien Nederlandene Grækenland Belgien Luxembourg Finland Østrig Tyskland Det Forenede K. Irland Portugal Danmark Kilde: Eurostat 1997 Land EU gennemsnit Frankrig Spanien Finland Portugal Luxembourg Belgien Italien Østrig Tyskland Nederlandene Irland Sverige Det Forenede Kongerige Grækenland Danmark * Estimate a Ordnet efter forksel Kilde: Eurostat 1997 1 66 1 68 1 70 i 72 i 74 1 76 H- 78 64 80 82 84 Middellevetid antal i år Tabel 3,1 Middellevetiden ved fødslen (antal år) EU 15 (1995) Forksel " 6,40 8,10 8,00 7,40 7,30 7,30 6,80 6,50 6,50 6,50 5,80 5,60 5,30 5,20 5,20 5,10 Mænd 73,70* 73,80* 73,20* 72,80 71,30 73,00 73,40 74,90* 73,60 73,30 74,60 73,00 76,20 74,00 75,00 72,70 Kvinder 80,10* 81,90* 81,20* 80,20 78,60 80,20 80,20 81,40* 80,10 79,70 80,40 78,60 81,40 79,20 80,30 77,80 37 Tabel 3,2 Middellevetig 115-årsalderen (antal år) EU 15 (1995) Mænd 59,40 59,50 58,30 57,30 58,60 60,00 59,20 58,90 59,20 60,20 60,30 58,70 61,70 59,70 60,90 58,40 Kvinder 65,60 67,50 65,60 64,40 65,70 67,10 65,80 65,30 65,60 66,50 65,90 64,20 66,80 64,80 66,00 63,30 Tabel 3. 3 Middellevetid i 45-årsalderen (antal år) EU 15 (1995) Mænd 31,30 31,90 30,50 30,40 32,30 31,10 30,70 32,00 31,60 31,20 30,30 30,30 33,00 31,20 30,20 32,70 Kvinder 36,50 38,50 36,90 36,50 38,00 38,60 36,20 37,30 36,80 36,40 35,50 35,00 37,50 35,60 34,30 36,80 Forksel * 6,20 8,00 7,30 7,10 7,10 7,10 6,60 6,40 6,40 6,30 5,60 5,50 5,10 5,10 5,10 4,90 Forksel * 5,20 6,60 6,40 6,10 5,70 5,70 5,50 5,30 5,20 5,20 5,20 4,70 4,50 4,40 4,10 4,10 Land EU gennemsnit Frankrig Finland Portugal Luxembourg Spanien Belgien Tyskland Østrig Italien Nederlandene Irland Sverige Det Forenede Kongerige Grækenland Danmark a Ordnet efter forksel Kilde: Eurostat 1997 Land EU gennemsnit Frankrig Luxembourg Finland Spanien Belgien Tyskland Italien Nederlandene Østrig Portugal Irland Sverige Det Forenede Kongerige Danmark Grækenland a Ordnet efter forksel Kilde: Eurostat 1997 38 Tabel 3. 4 Middellevetid I 65-årsalderen (antal år) EU 15 (1995) Land EU gennemsnit Luxembourg Nederlandene Frankrig Belgien Finland Tyskland Italien Spanien Irland Sverige Østrig Det Forenede Kongerige Portugal Danmark Grækenland a Orndet efter forksel Kilde: Eurostat 1997 Mænd 15,00 14,70 14,70 16,20 14,80 14,50 14,70 15,50 16,00 13,70 16. 00 15,20 14,60 14,30 14,10 16,10 Kvinder 18,80 19,20 19,10 20,60 19,10 18,60 18,50 19,30 19,80 17,40 19,70 18,70 18,10 17,70 17,50 18,40 Forksel " 3. 80 4,50 4,40 4,40 4,30 4,10 3,80 3,80 3,80 3,70 3,70 3. 50 3,50 3,40 3,40 2,30 39 Figur 3,4 Børnemortalitet * Piger Ordnet efter 1992 SDR Piger Land EU 15 Portugal ' Grækenland Belglen Italien1 2 Østrig Luxembourg ' Spanien Frankrig Irland Det Forenede K. Danmark Tyskland 4 Sverige Finland 1992 Ændring I '. »Inden 1970 6,93 9. 29 8. 56 8,53 8. 22 7. 53 7. 19 7,05 6,82 6,67 6. 58 6. 51 6,29 6,17 5,19 5,16 -68,4( -81,3; -71,0« -59. 5! -72. 1« -70,9: -64. 8S -66,0/ -54,9« -65,7« -64. 4' -54. 1; -50,6) -73. 9C -52,8: •61. « 0 10 20 30 ai97d • 1992 1 1971 2 1989 3 1991 4 Forbundsrepublikken Indtil 1990 EU 15 Portugal (1) Grækenland Belgien (2) Italien (3) Østrig Luxembourg (1) Spanien Frankrig Irland Det Forenede K. Danmark Nederlandene Tyskland (4) Sverige Finland 1 1971 2 1908 3 1991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 Mortalitet * Antal dødsfald blandt børn under ét år pr. 1000 Kilde: HFA 1996 levendefødte bøm Kilde: HFA 1996 Figure 3,5 Mortalitet blandt fødende * Kvinder Land EU 15 Frankrig Portugal ' Danmark Nederlandene Tyskland 4 Det Fornede Kongerige Belglen 2 Grakenland Irland lUllen1 Spanien Finland Østrig Sverige Luxembourg 1 1971 !1989 '1991 1992 Ændring I 'i siden 127( 7,14 -79,51 12. 9 -54. 2C 9,56 -82,46 7,38 7,12 -12. 87 -46. 8; 6,67 -87,i; 6,66 -63. 0f 6,62 -67,5£ 5,89 -79,1« 5,82 -81. 26 4,85 -91. 1 C 4,79 4,50 4,20 -85. 52 -63,6« -83,7; 0,00 -100. 0C | CLQQ -1Q0. QC 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 Ordnet efter 1992 SDR EU 15 Frankrig Portugal (1) Danmark Nederlandene Tyskland (4) Del Forenede K Belglen (2) Grækenland Land Irland Italien (3) Spanien Finland Østrig Sverige Luxembourg (1) M971 M989 31991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 10 * Antal dødsfald blandt børn under ét år pr. 100000 levendefødte børn Kilde: HFA 1996 | D l 9 7 0i 3BJ1992: 40 Figure 3. 6 Egen opfattelse af sundhedstilstand, 1996 Kvinder på 15 år og derover, EU 15 Irland Østrig Danmark Nederlandene Belgien Luxembourg Grækenland Frankrig Tyskland V Tyskland 0 Sverige EU 15 Spanien J Det Forenede K. Italien Finland Portugal 0% 20% 40% 60% 80% 100% god H meget god Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Tabel 3,5 Helbredsvurdering 1996 Kvinder på 15 år og derover, EU 15 Meget Godt % 45,9 35,3 45,4 20,7 27,2 24,8 30,8 20,6 19,8 16,5 31,9 23,1 15,6 25,5 18,8 14,4 6,9 IRLAND ØSTRIG DANMARK NEDERLANDENE BELGIEN LUXEMBOURG GRÆKENLAND FRANKRIG TYSKLAND V TYSKLAND 0 SVERIGE EU 15 SPANIEN DET FORENEDE K. FINLAND ITALIEN PORTUGAL Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Meget dårligt % 1. 4 0,7 2. 2 2,4 1. 3 1. 0 2. 2 2,8 9,0 2. 0 1. 6 2,7 1. 5 2. 6 2,2 1. 4 6,9 Goodt Nogenlunde Dårligt % 18,3 20,0 19,4 22,7 22,8 27,4 19,8 25,0 28,5 29,6 27,3 27,0 27,8 31. 2 36. 3 37,9 37,6 % 4,5 5,3 5,4 5,8 7,5 5,8 14,3 10,6 9,1 7. 0 10,4 8,0 10,2 8,5 6,0 5,6 20,7 % 29,9 38,3 27,4 48,4 41,2 41,0 32,9 41. 0 41,7 44,7 28,9 37,5 44,8 32,1 36,1 40,7 27,8 41 Tabel 3,6 Helbredsvurdermg 1996 Kvinder på 65-74 år og derover, EU 15 Meget godt % 21,6 15,9 31,7 25,0 16,0 8,8 9,0 6,4 6,0 4,7 21,0 9,7 6,9 17,6 7,4 4,2 0,0 IRLAND ØSTRIG DANMARK NEDERLANDENE BELGIEN LUXEMBOURG GRÆKENLAND FRANKRIG TYSKLAND V TYSKLAND 0 SVERIGE EU 15 SPANIEN DET FORENEDE K. FINLAND ITALIEN PORTUGAL Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Godt % 25,5 28,6 33. 3 40,0 46,0 32,4 29,9 27,7 34. 3 34,4 30. 6 29,2 25,0 24,4 23,5 28,4 4,3 Nogenlund e Dårligt % 47,1 41,3 20,0 30,0 30,0 44,1 22,4 36,2 50,7 51,6 33,9 43,3 37,5 41,2 56,8 54,7 52,9 % 5,9 9,5 5,0 0,0 4,0 11,8 37,3 19,1 7,5 4,7 14,5 14,1 25,0 15,3 6,2 12,6 34,3 Meget dårligt % 0,0 3. 2 10. 0 5,0 4. 0 2. 9 1,5 10,6 1. 5 4,7 0,0 3,7 5,6 1. 2 4,9 0,0 8,6 Tabel 3,7 Helbredsvurdering 1996 Kvinder på 75 år og derover, EU 15 Meget godt % 5,0 17,9 19,2 30,8 12,2 5,9 0,0 5,3 9. 1 0,0 14,8 8,6 9,5 15,2 0,0 7,9 3,7 IRLAND ØSTRIG DANMARK NEDERLANDENE BELGIEN LUXEMBOURG GRÆKENLAND FRANKRIG TYSKLAND V TYSKLAND 0 SVERIGE EU 15 SPANIEN DET FORENEDE K. FINLAND ITALIEN PORTUGAL Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Godt Nogenlunde Dårligt Meget dårligt % 30,0 39,3 23,1 23,1 28,6 52,9 23,5 26,3 15,2 20,8 18,5 23,7 28,6 24,2 28,6 21,1 7,4 % 45,0 32,1 50,0 23,1 42,9 17,6 11,8 47,4 48,5 62,5 55,6 43,5 38,1 45,5 42,9 44,7 18,5 % 15,0 10,7 7,7 23,1 14,3 11,8 58,8 15,8 27,3 16,7 7,4 19,2 19,0 6,1 19,0 21,1 51,9 % 5,0 0,0 0,0 0,0 2,0 11,8 5,9 5,3 0,0 0,0 3,7 5,1 4,8 9,1 9,5 5,3 18,5 42 Figur 3,7 Egen opfattelse af sundhedstilstand Ældre kvinder, EU 15 (1996) • alder 65-74 alder 75+ Irland Østrig Danmark Nederlandene Belgien Luxembourg Grækenland Frankrig Tyskland V Tyskland 0 Sverige EU 15 Spanien Det Forenede K. Italien Finland Portugal 0% 20% 40% 60% god/meget god 80% 100% Kilde: Eurobarometer 44 3/1996 Figur 3,8 Gennemsnitshøjde (1 cm) Kvinder på 18 år og derover, efter aldersgruppe, EU 15 (1996) Nederlandene Danmark Tyskland V Sverige Østrig Tyskland 0 Luxembourg Belgien EU 15 Finland Irland Frankrig Grækenland Det Forenede K. Italien Spanien Portugal EU average 155 160 165 170 ranked by average height height in cm Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 43 Gennemsnitshøjde (i cm) Kvinder på 18 år og derover, efter aldersgruppe, EU 15 (1996) Tabel 3. 8 ALDERSGRUPPER 18-29 år 30-44 år 45-59 år 60 + år 169,7 167,8 168,3 166,8 166,7 165,7 166,0 165,8 165,4 165. 6 164,8 164,6 164,8 163,6 164,1 164,4 161,6 168,6 167,8 167,5 166,4 166,2 166,5 165,0 165,3 164,3 164,6 163,5 163. 9 163,3 162,1 162,9 160,9 160,7 167,0 165,6 165,6 165,6 165,8 165,3 165. 7 162,8 162,9 163,7 162,9 162,1 162,4 162,4 161,0 159,7 158,4 164,8 163,8 162,7 164,0 163,2 163,0 163,2 160,9 161,4 160,9 162,3 160,9 159,9 161,4 160,7 158,4 157,9 l a it 18+år 167,9 166,3 166,0 165. 7 165,6 165,2 165,1 163,7 163,5 163,4 163,4 163,0 162,7 162,3 162,1 161,0 159,6 NEDERLANDENE DANMARK TYSKLAND V SVERIGE ØSTRIG TYSKLAND 0 LUXEMBOURG BELGIEN EU 15 FINLAND IRLAND FRANKRIG GRÆKENLAND DET FORENEDE K. ITALIEN SPANIEN PORTUGAL Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Fieure 3. 9 Gennemsnitshøjde (i cm) Kvinder på 18 år og derover, efter aldersgruppe, EU 15 (1996) Nederlandene Danmark Tyskland V Sverige Østrig Tyskland 0 Luxembourg Belgien EU 15 Finland Irland Frankrig Grækenland Det Forenede K. Italien Spanien Portugal • • - «• - alder 18-29 ér EU gennemsnit 150 ordnet efter aennemnistshøjde 155 160 165 gennemsnitshøjde I cm 170 175 Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 44 Figur 3, IQ Gennemsnitshøjde (i cm) Kvinder efter aldersgruppe, EU 15 (1996) 170 165 gennemsnits højde i cm 18-29 30-44 45-59 Aldersgruppe 60+ Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 45 4. MORBIDITET I afsnit 3 blev forskellige sundhedsindikatorer som f. eks. middellevetid, børnemortalitet og højde beskrevet. I dette afsnit gives en kort oversigt over forskellige indikatorer, der benyttes til måling af morbiditet. Da der ikke findes sygdomsspecifikke morbiditetsindikatorer på EF- plan, benyttes i stedet indirekte indikatorer som f. eks. selvrapporteret invaliditet, både kort- og langvarig, og anvendelse af sundhedsydelser som f. eks. lægekonsultationer (i de forløbne to uger) og hospitalsindlæggelser (i det forløbne år). De nødvendige oplysninger stammer fra Eurobarometerundersøgelsen fra 1996 og husstandsundersøgelsen fra 1994 (European Community Household Panel survey - ECHP). Da sidstnævnte undersøgelse blev foretaget, på et tidspunkt, hvor EF kun havde tolv medlemsstater, er ECHP-oplysningerne begrænset til disse lande. 4. 1 Aktivitetsbegrænsninger på grund af kroniske lidelser Som det fremgår af figur 4. 1 og tabel 4. 2, udtaler næsten hver fjerde kvinde i EF, at hun er hæmmet i sine daglige aktiviteter til en vis grad (17,3%) eller alvorligt (6,3%>) på grund af langvarig sygdom. Dette gennemsnit dækker over udsving mellem 30%» i Finland og Portugal og kun 15%) i Luxembourg. Denne indikator kan i nogen grad være påvirket af de enkelte medlemsstaters kriterier for opnåelse af invalidepension, men den afspejler sandsynligvis visse underliggende forskelle i invaliditetsprævalensen i den kvindelige del af befolkningen. I hvert fald er der god overensstemmelse mellem den store andel af portugisiske kvinder, som svarer, at de hæmmes i deres daglige aktiviteter på grund af langvarig sygdom, og den store andel af dem, der opfatter deres eget helbred som dårligt (se afsnit 3. 4). Ikke overraskende stiger incidensen af invaliditet på grund aflangvarig sygdom enstydigt med alderen. Som vist i figur 4. 2 stiger andelen af kvinder, som er invalideret til en vis grad eller alvorligt invalideret, fra 10,2% blandt de 15-29-årige til 54,3% blandt kvinder på 75 år og derover. 1,5% af kvinderne under 30 år svarer, at de er alvorligt invalideret, mens tallet ligger på godt 20%) for kvinder på 75 år og derover (tabel 4. 2). Betragter man alene ældre kvinder, dvs. dem på 65 år og derover, ser man, at ca. halvdelen er hæmmet i nogen grad (36,5%) eller alvorligt (12,3%) i deres daglige aktiviteter på grund af langvarig sygdom (se tabel 4. 3). Endvidere er rækkefølgen ikke ens, når man betragter forekomsten af invaliditet blandt ældre kvinder (65 år og derover) og i alle aldersgrupper under ét. Dette fremgår af figur 4. 3, hvor medlemsstaterne står i samme rækkefølge som i figur 4. 1, selv om denne rækkefølge ikke længere afspejler landenes relative placering. F. eks. indtager græske kvinder tiendepladsen, hvis man ser på hele kvindegruppen, dvs. lige over EF-gennemsnittet. Men Grækenland ligger som nr. to på listen, når man betragter andelen af ældre kvinder, der er invalide på grund af langvarig sygdom. Ældre græske kvinder er således forholdsvis mere invalide end yngre græske kvinder. Tilsvarende har irske kvinder den tredje laveste placering, hvis man ser på andelen af invalide kvinder under ét, men den tredje højeste, hvis man betragter ældre kvinder. 46 4. 2 Kortvarige aktivitetsbegrænsninger Kortvarige aktivitetsbegrænsninger på grund af sygdom og skader forekommer langt mindre hyppigt end aktivitetsbegrænsninger som følge af kroniske lidelser. I gennemsnit havde 13,8%) af EF's kvinder3 ifølge undersøgelsen været nødt til at begrænse deres sædvanlige aktiviteter i de to forudgående uger på grund af sygdom eller skade. Der er dog store udsving. Kun 5,6%) af de italienske kvinder havde måttet skære ned på deres sædvanlige daglige aktiviteter, medens næsten 20%) af de nederlandske kvinder (figur 4. 4 og tabel 4. 4) havde måttet gøre dette. er andelen af kvinder, Ikke overraskende som har berettet om kortvarige aktivitetsbegrænsninger på grund af sygdom og skader, langt større blandt ældre kvinder, i gennemsnit 25%>, med Italien i den ene ende af skalaen (12,0%) og Tyskland i den anden ende (31,5%)). Det er bemærkelsesværdigt, at italienske kvinder (65 år og derover) ligger i bunden, for så vidt angår kortvarig invaliditet, når de ligger så højt med hensyn til invaliditet som følge af kroniske lidelser. Øjensynligt rammer de to målinger forskellige dimensioner af invaliditetsbegrebet (figur 4. 5 og tabel 4. 5). Den sidste af de invaliditetsindikatorer, der skal behandles her, er de kortvarige aktivitetsbegrænsninger (i de forløbne to uger) på grund af emotionelle eller psykiske problemer. Som vist i figur 4. 6 og tabel 4. 6 har kun 3%> af kvinderne i EF måttet begrænse deres daglige aktiviteter på grund af et emotionelt eller psykisk problem. Andelen er lavest i Italien (ca. 1%>) og højst i Nederlandene (næsten 9%>). I gruppen af ældre kvinder (65 år og derover) alene er mønstret det samme, men på et højere niveau. Således er incidensen lavest i Italien (2,8%), og højst i Nederlandene (11,2%), mens EU-gennemsnittet ligger på 5,0%> (se figur 4. 7 og tabel 4. 7). Således er incidensen for kortvarige aktivitetsbegrænsninger forholdsvis lav, selv blandt ældre kvinder i EF, både i absolutte tal og i forhold til andre former for aktivitetsbegrænsninger. 4. 3 Lægekonsultationer Mens dage med begrænsede udfoldelsesmuligheder formentlig medfører en faldende livskvalitet, giver de ikke nødvendigvis anledning til lægekonsultationer. I betragtning af de omkostninger, der er involveret, blev respondenterne i Eurobarometers 1996-undersøgelse spurgt, om de havde konsulteret en læge i de forløbne to uger (enten personligt eller telefonisk). Resultaterne fremgår af figur 4. 8 og tabel 4. 8. Ca. hver tredje kvinde havde i gennemsnit konsulteret en læge i de seneste to uger, dog med visse variationer mellem medlemsstaterne. I Irland og Nederlandene havde kun 25% af kvinderne konsulteret en læge, mens 38%> havde gjort det i Spanien. Ikke overraskende øges andelen af kvinder, der har konsulteret en læge (iden for de seneste to uger), med alderen. Mens en ikke ubetydelig andel - næsten én ud af fire - af kvinderne under På grund af dataproblemer er kun 11 af de daværende 12 medlemsstater omfattet af denne analyse. 47 30 år har søgt lægehjælp, vokser andelen enstydigt med alderen, således at to ud af fem kvinder har søgt lægehjælp blandt dem på 75 år og derover (figur 4. 9 og tabel 4. 9). 4. 4 Hospitalsindlæggelser Antal hospitalsophold (i en etårig periode) er endnu en indikator, der kan benyttes til at måle en befolknings morbiditet. Da hospitalsindlæggelser kun kræves for de alvorligste sygdomme, er der forholdsvis færre af dem, selv på årsbasis. Som vist i figur 4. 10 og tabel 4. 10 har kun 10%o af EF's kvinder været indlagt. Men der er væsentlige forskelle inden for EF. Kun 3,8%> af de danske kvinder i undersøgelsen svarede, at de havde været indlagt i det foregående år, mod næsten 13%> i Frankrig og Finland3. Disse forskelle kan i nogen udstrækning afspejle forskelle i antallet af ledige hospitalssenge, som også varierer meget inden for EF1. Betragtes forskellene mellem aldersgrupperne, er det tydeligt, at en større invaliditetsincidens i gruppen af ældre også indebærer flere hospitalsindlæggelser. Som vist i figur 4. 11 havde kun 6,3%o af de 15- til 29-årige kvinder været indlagt i det forløbne år, mod 18%) for kvinder på 75 år og derover (tabel 4. 11). Figur 4. 12 viser det gennemsnitlige antal nætter, som de kvinder, som havde haft mindst én indlæggelse, der ikke havde noget med fødsler at gøre, havde tilbragt på hospitalet. Gennemsnitlig havde kvinderne tilbragt ca. ti nætter på hospitalet i løbet af 12 måneder. Også lå den tidligere Tyske her var der store forskelle mellem medlemsstaterne. Højst Demokratiske Republik og den tidligere Forbundsrepublik (henholdsvis 14,9 og 13,5 nætter) og lavest lå Spanien (5,9) (se også tabel 4. 12). Disse tal skal fortolkes varsomt på grund af de forskelle, der er mellem hospitalstyperne i de forskellige medlemsstater, og det forholdsvis lille antal indlæggelser, der danner grundlag for disse skøn. Referencer Eurostat (1996), Socialt portræt af Europa, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Tilsvarende tal fra ECHP-undersøgelsen i 1994 viser lidt afvigende resultater, formentlig på grund af forskelle i undersøgelsesmetoder og stikprøvestørrelser. F. eks. har 15% af kvinderne i Luxembourg og 12% af kvinderne i Danmark svaret, at de har været indlagt i det forløbne år. 48 jkJk^^jB&&aK^baiJCi^^HJkSUMUKJUBAUBv jkJk^^jB&&aK^baiJCi^^HJkSUMUKJUBAUBv jkJk^^jB&&aK^baiJCi^^HJkSUMUKJUBAUBv 49 49 49 Figur 4,1 Procentdel invalide som følge aflangvarig sygdom Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) atvmUgi • tU en vts grad Finland Portugal Danmark Frankrig Det Forenede K. Tyskland 0 Sverige Tyskland V Grækenland EU 15 Østrig Spagnen Nederlandene Belgien Irland Italien Luxembourg 0% 20% 40% 60% 80% 100% Ja Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Tabel 4,1 Invaliditet som følge af langvarig sygdom* Kvinder på 15. år og derover, EU 15 (1996) Finland Portugal Danmark Frankrig Det Forenede Kongerige Tyskland 0 Sverige Tyskland V Grækenland EU 15 Østrig Spagnen Nederlandene Belgien Irland Italien Luxembourg Nej % 69,8 69,9 71. 2 72,4 74,0 72,1 74,9 73,8 75,4 75,7 75,0 78,4 78,8 80,5 80,1 82,4 83,9 til en vis grad % ja, alvorligt % ved ikke/svarer ikke % 20,1 17,2 19,2 18,4 20. 1 16,9 17,1 17,7 18,1 17,3 18,8 15,8 13,6 15,6 16,5 14,6 10,6 9,5 12,4 9,1 8. 6 5,6 8. 5 8. 0 7,2 6,0 6,3 4,4 4,8 6. 9 3,5 2,6 2,8 4,2 0,6 0,5 0,4 0,6 0,3 2,6 0,0 1. 3 0,6 0,8 1. 8 1. 0 0,7 0,4 0,8 0,2 1. 3 Kilde: Eurobarometer 44,3/1996 * Fordeling af svarene på følgende spørgsmål: "Lider De af langvarige sygdomme, helbredsproblemer eller handicap, som til en vis grad eller alvorligt hæmmer Dem i Deres arbejde eller daglige aktiviteter? Der tænkes på alle former for helbredsproblemer, herunder dem. der skyldes alder, Hvis ja, til en vis grad eller alvorligt?" 50 Figur 4,2 Procentdel invalide som følge af langvarig sygdom, efter aldersgruppe og invaliditetsgrad, EU 15 (1996) 100% 75% t 50% 25% alvorligt kunarvortlgt 15-29 30-44 45-59 Aldersgruppe 60-74 75+ Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Tabel 4,2 Procentdel invalide som følge aflangvarig sygdom * Efter aldersgruppe, EU 15 (1996) Aldersgruppe 15-29 30-44 45-59 60-74 75+ til en vis grad + alvorligt % kun alvorligt % 10,2 15,0 27,4 43,5 54,3 1,5 4,1 8,1 11,6 20,3 Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Fordeling af svarene på følgende spørgsmål: "Lider De af langvarige sygdomme, helbredsproblemer eller handicap, som til en vis grad eller alvorligt hæmmer Dem i Deres arbejde eller daglige aktiviteter? Der tænkes på alle former for helbredsproblemer, herunder dem, der skyldes alder, Hvis ja, til en vis grad eller alvorligt?". 51 Tabel 4. 3 Invaliditet som følge aflangvarig sygdom* Kvinder på 65 år og derover, EU 15 (1996) Finland Portugal Danmark Frankrig Det Forenede Kongerige Tyskland 0 Sverige Tyskland V Grækenland EU 15 Spagnen Nederlandene Belgien Irland Italien Luxembourg Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Nej % 43,7 44,3 57,0 27,3 55,1 46,6 59,6 57,0 34,5 50,7 45,1 44,1 81,8 61,9 42,3 60,3 68. 6 Ya, til en vis grad % Ja, alvorligt % Ved Ikke/svarer ikke % 31,9 24,7 26,7 54,5 34,7 34,1 28,1 31,0 48,8 36,4 40,7 40,9 12,1 29,9 45,1 33,6 17,6 19,3 29,9 15,1 18,2 10,2 17,0 12,4 10,0 15,5 12,3 12,1 15,1 6,1 8. 2 11,3 6,0 13. 7 0. 0 1. 0 1. 2 0,0 0,0 2,3 0,0 2. 0 1. 2 0. 6 2. 2 0,0 0,0 0,0 1. 4 0,0 0,0 Fordeling af svarene på følgende spørgsmål: "Lider De af langvarige sygdomme, helbredsproblemer eller handicap, som til en vis grad eller alvorligt hæmmer Dem i Deres arbejde eller daglige aktiviteter? Der tænkes på alle former for helbredsproblemer, herunder dem, der skyldes alder. Hvis ja, til en vis grad eller alvorligt?". Fisur 4. 3 Procentdel invalide som følge aflangvarig sygdom1 Kvinder på 65 år og derover, EU 15 (1996) • a«nv4» (pad Finland Portugal Danmark Frankrig Det Forenede K. Tyskland 0 Sverige Tyskland V Grækenland EU 15 Østrig Spagnen Nederlandene Belgien Irland Italien Luxembourg 0% 20% 40% 60% 80% 100% ordnet efter fiaur 4. 1 Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Fordeling af svarene på følgende spørgsmål: "Lider De af langvarige sygdomme, helbredsproblemer eller handicap, som til en vis grad eller alvorligt hæmmer Dem i Deres arbejde eller daglige aktiviteter? Der tænkes på alle former for helbredsproblemer, herunder dem, der skyldes alder. Hvis ja, til en vis grad eller alvorligt?". 52 Figur 4,4 Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af sygdom eller skade Kvinder på 16 år og derover, EU 11* (1994) EU B DK D GR E 11* IRL I L NL P UK Kilde: Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 Ekskl. Frankrig Tabel 4,4 Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af sygdom eller skade Kvinder på 16 år og derover, EU 11* (1994) EU 11* ITALIEN (I) GRÆKENLAND (GR) IRLAND (IRL) BELGIEN (B) SPANIEN (E) PORTUGAL (P) LUXEMBOURG(L) DET FORENEDE KONGERIGE (UK) TYSKLAND (D) DANMARK (DK) NEDERLANDENE (NL) Kilde : Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 Ekskl. Frankrig Procent 13,8 5,6 9,4 10,9 11,4 13,6 14,6 14,9 14,9 18,6 19,0 19,9 53 Figur 4,5 Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af sygdom eller skade Kvinder på 65 år og derover, EU 11* (1994) P UK Kilde: Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 * Ekskl. Frankrig Tabet 4,5 Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af sygdom eller skade Kvinder på 65 år og derover, EU 11* (1994) EU 11* ITALIEN (I) GRÆKENLAND (GR) IRLAND (IRL) BELGIEN (B) SPANIEN (E) PORTUGAL (P) LUXEMBOURG(L) DIT FORENEDE KONGHRIGH (UK) TYSKLAND (D) DANMARK (DK) NEDERLANDENE (NL) Kilde: Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 Ekskl. Frankrig Procent 24,4 12,0 21,6 19,4 18,8 27,7 29,0 23,4 22,7 31,5 27,0 27,8 54 Figur 4,6 Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af emotionelle eller psykiske problemer Kvinder på 16 år og derover, EU 12 (1994) Kilde: Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 Table 4. 6 Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af emotionelle eller psykiske problemer Kvinder på 16 år og derover, EU 12 (1994) EU 12 ITALIEN (I) GRÆKENLAND (GR) IRLAND (IRL) BELGIEN (B) SPANIEN (E) PORTUGAL (P) LUXEMBOURG(L) FRANKRIG (F) TYSKLAND (D) DANMARK (DK) NEDERLANDENE (NL) DET FORENEDE KONGERIGE (UK) Kilde: Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 Procent 3,2 1,2 2,4 3,9 4,3 3,0 4,4 4,5 1,8 3,7 5,4 8,7 3,8 55 Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af emotionelle eller psykiske problemer Kvinder på 65 år og derover, EU 12 (1994) Figur 4,7 EU B DK D GR E 12 F IRL I L NL P UK Kilde: Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af emotionelle eller psykiske problemer Tabel 4. 7 Kvinder på 65 år og derover, EU 12 (1994) Procent 5,0 2,8 4,1 5,2 6,8 5,8 4,7 7,5 3,2 6,5 7,8 11,2 4,2 EU 12 ITALIEN (I) GRÆKENLAND (GR) IRLAND (IRL) BELGIEN (B) SPANIEN (E) PORTUGAL (P) LUXEMBOURG(L) FRANKRIG (F) TYSKLAND (D) DANMARK (DK) NEDERLANDENE (NL) DET FORENEDE KONGERIGE (UK) Kilde: Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 56 Procentdel kvinder, der har konsulteret en læge i de seneste to uger Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (19%) Fieur4. 8 Spanien Italien WWJMWmÊNmMKmm Portugal \jl:;',zmåmRU'Jffi£ufm Frankrig ^ÆmMTmmMmmwM^ EU 15 Belgien y ^ » r g K g f » :. " "j Grækenland Tyskland V. Danmark Finland Luxembourg Tyskland 0 wzÆiMwmtwmxj ETT muus. w a f g g. g w f f l i ' » ' -! 1 ; g i ; M a æ M M w"' ijggBii UE-gennemsnit Det Forenede K. m&mm nZ32ESE3Z22Sa :""mm,v,:wvi Østrig Sverige Irland Nederlandene 0% 20% 40% 60% 80% 100% Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Ja Tabel 4. 8 Procentdel kvinder, der har konsulteret en læge i de seneste to uger Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) har konsulteret % Spanien Italien Portugal Frankrig UE15 Belgien Grækenland Tyskland V Finland Danmark Luxembourg Tyskland 0 Østrig Det Forenede Kongerige Sverige Irland Nederlandene Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 37,8 36,4 34,8 33,3 31,7 31,5 31,0 30,9 29,7 29,7 28,9 28,4 26,7 26,7 26,3 24,6 24,6 57 har ikke konsulteret % 62,2 63,6 65,2 66,7 68,3 68,5 69,0 69,1 70,3 70,3 71,1 71,6 73,3 73,3 73,7 75,4 75,4 Figur 4,9 Percent Women with Doctor Consultation(s) in past 2 weeks By Age-Group, EU 15 (1996) 100% 75% 50% Ja 25% 1 0% 15-29 Aldersgruppe 30-44 45-59 60-74 ^sT 44,3/1886 Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Procentdel kvinder, der har konsulteret en læge i de seneste to uger Efter aldersgruppe, EU 15 (1996) Tabel 4,9 Aldersgruppe 15-29 30-44 45-59 60-74 75+ Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 % 23,9 25,7 32,1 39,2 41,8 58 Procentdel, der har været indlagt på hospital i det seneste år (ikke i forb, m, fødsel) Kvinder på 16 år og derover, EU 15 (1996) Figur 4,10 Frankrig Finland Irland Østrig Det Forenede K. Portugal Italien Sverige EU 15 Tyskland V Nederlandene Belgien Tyskland 0 Spanien Grækenland Luxembourg Danmark 0% 20% 40% 60% 80% 100% Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Procentdel, der har været indlagt på hospital i det seneste år (ikke i forb, m, fødsel) Tabel 4,IQ Kvinder på 16 år og derover, EU 15 (1996) har ikke været indlagt har været indlagt Frankrig Finland Irland Østrig Det Foredene Kongerige Portugal Italien Sverige EU 15 Tyskland V Nerderlandene Belgien Tyskland 0 Spanien Grækenland Luxembourg Denmark Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 % 87,3 87,3 88,9 89,5 89,6 90,2 90,5 90,5 90,5 91,5 92,1 92,2 92,3 92,5 93,0 95,4 96,2 % 12,7 12,7 11,1 10,5 10,4 9,8 9,5 9,5 9,5 8,5 7,9 7,8 7,7 7,5 7,0 4,6 3,8 59 Procentdel, der har været indlagt på hospital i det seneste år (ikke i forb, m, fødsel) Efter aldersgruppe, EU 15 (1996) Figur 4,11 Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Tabel 4,11 Procentdel, der har været indlagt på hospital i det seneste år (ikke i forb, m, fødsel) Aldersgruppe har ikke været indlagt har været indlagt Efter aldersgruppe, EU 15 (1996) 15-29 30-44 45-59 60-74 75+ Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 % 93,7 92,8 90,8 87,4 82,0 % 6,3 7,2 9,2 12,6 18,0 60 Gennemsnitligt antal nætter på hospitalet * i det seneste år Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) Figur 4,12 Tyskland 0 Tyskland V Østrig Nederlandene Grækenland Luxembourg Frankrig Italien EU 15 Danmark Portugal Irland Finland Belgien Det Foredene K. Sverige Spanien EU- gennemsnit 0 5 10 15 20 25 Gennemsnitligt antal nætter på hospitalet Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 * For kvinder, der har været indlagt mindst én gang i det seneste år (ikke i forb, m, fødsel). Gennemsnitligt antal nætter på hospitalet * i det seneste år Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) Tabel 4,12 Tyskland 0 Tyskland V Østrig Nederlandene Grækenland Luxembourg Frankrig Italien EU 15 Danmark Portugal Antal nætter** 14,9 13,5 12,8 11,1 10,7 10,2 10,0 9,8 9,8 9,3 9,2 9,1 8,9 8,8 6,2 6,0 5,9 61 Irland Finland Belgien Det Forenede Kongerige Sverige Spain Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 * For kvinder, der har været indlagt mindst én gang i det seneste år (ikke i forb, m, fødsler) ** Der er set bort fra 8 særtilfælde , som påvirker gennemsnittet uforholdsmæssigt meget på grund af et meget stort antal nætter 5. DØDSÅRSAGER OG TRENDER I KVINDERS MORTALITET Mens der i afsnit 4 blev fokuseret på forskellige morbiditetsindikatorer, fokuseres der i dette afsnit på de vigtigste dødsårsager for kvinder i EF. Afsnittet indeholder ligeledes en beskrivelse af trenderne i de seneste 20-30 år samt af de væsentligste risikofaktorer i forbindelse med de sygdomme (og lidelser), der er hovedårsagen til mortaliteten blandt kvinder i EF (feks. rygning og alkoholindtagelse). Som det vil fremgå, kan meget af den nuværende præmature mortalitet (dvs. dødsfald blandt kvinder under 65 år) forhindres gennem primær forebyggelse (ændret livsstil) eller sekundær forebyggelse (tidlig opdagelse af sygdommene). De vigtiste dødsårsager for kvinder (i alle aldersgrupper) fremgår af figur 5. 1. De to væsentligste årsager til kvindemortaliteten er kredsløbssygdomme, som tegner sig for 43% af alle dødsfald, og kræft, som tegner sig for 26%. Men hovedårsagerne varierer med alderen. Automobilulykker er den væsentligste dødsårsag for kvinder under 30 år, mens selvmord er hovedårsagen i gruppen af 30- til 34-årige. Kræft, særlig 'kvindelige kræftformer', som f. eks. bryst- og livmoderhalskræft, er årsag til de fleste dødsfald blandt kvinder på 35-64 år. For ældre kvinder (65 år og derover) er det kredsløbssygdomme, der tegner sig for de fleste dødsfald, nemlig ca. halvdelen af alle dødsfaldene i denne aldersgruppe1. 5. 1 Færdselsulykker Ca. 50. 000 mennesker dræbes hvert år på vejene i EU, enten som bilførere eller -passagerer, eller som fodgængere. Alkoholmisbrug er en væsentlig årsag til færdselsulykkerne. Selv om sådanne ulykker stadig er en hyppig dødsårsag blandt kvinder (se figur 5. 1), er tallet faldende. Som det fremgår af figur 5. 2, faldt kvindernes gennemsnitlige mortalitet som følge af færdselsulykker med næsten 40% fra 1970 til 1992, nemlig til 6,42 dødsfald pr. 100. 000. Tallet dækker over store udsving, fra 11,39 pr. 100. 000 i Luxembourg til kun 4,14 pr. 100. 000 i Det Forenede Kongerige. Der er endnu større udsving, når man ser på, hvor kraftige forandringerne har været siden 1970. Alle medlemsstater undtagen tre har meldt om fald i størrelsesordenen 25% (i Italien) til 64% (i Nederlandene* ). Men i Grækenland har der været en stigning på næsten 62%, mens Luxembourg, Portugal og Spanien har haft mindre stigninger (4-14%). 5. 2 Selvmord og selvfremkaldt skade Over 40. 000 personer i EU begår selvmord hvert år3. Mens mænd er mere tilbøjelige til at begå selvmord end kvinder, er der flere kvinder, der forsøger at begå selvmord , måske fordi kvinder er tilbøjelige til at benytte mindre voldsomme metoder end mænd. Selvmordstallet for alle kvinder under ét er faldet med 24% siden 1970 til 6,24 dødsfald pr. 100. 000 (se figur 5. 3). Selvmordstallene varierer meget inden for EF, og tendensen går i retning af højere selvmordstal i de nordlige lande. Luxembourg har det højeste selvmordstal med 14,30 pr. Den informationskampagne, der er gennemført af den nederlandske Trafiksikkerhedsfond, kan have bidraget til faldet i Nederlandene. 62 100. 000, efterfulgt af Danmark med 13,67 pr. 100. 000b 6. Begge disse tal er over dobbelt så store som EF-gennemsnittet. Grækenland har det laveste tal med 1,21 dødsfald pr. 100. 000. Risikofaktorerne for selvmord og selvmordsforsøg omfatter alkoholisme, depression og socioøkonomiske problemer. Kvinder med spiseforstyrrelser som f. eks. anoreksi og bulimi står også i større fare for at begå selvmord eller for at forsøge at begå selvmord. Endvidere er kvinder, som har forsøgt at begå selvmord, meget mere tilbøjelige til at forsøge igen. Flere undersøgelser viser, at selvmordsrisikoen inden for ét-to år efter et selvmordsforsøg er flere gange større end risikoen for gennemsnitsbefolkningen8. 5. 3 Kræft som årsag til kvinders mortalitet Kræft er den næsthyppigste dødsårsag for kvinder i EF efter kredsløbssygdomme, idet 26% af alle dødsfald blandt kvinder i Fællesskabet i 1992 var forårsaget af kræft (se figur 5. 1). Endvidere er kræft den primære dødsårsag for kvinder mellem 35 og 64 år. Figur 5. 4 og 5. 5 viser hyppigheden af kræftdødsfald blandt kvinder i medlemsstaterne. EF-gennemsnittet for kvinder under 65 år var 69,74 pr. 100. 000 i 1992,og 150,30 for kvinder i alle aldersgrupper, hvilket viser, at kræftdødsfaldene er hyppigst forekommende blandt ældre kvinder (over 65 år). Antallet af kræftdødsfald blandt kvinder under 65 er faldet med 13% siden 1970, mens tallet kun er faldet med 5% for alle kvinder under ét. Der er en klar skillelinje mellem de nordlige og sydlige medlemsstater, idet de nordlige har flest kræftdødsfald. Men både Sverige og Finland ligger under EF-gennemsnittet, Finland med et af de laveste tal i EF. Omvendt har Danmark det højeste tal i EF (102,23 pr. 100. 000 blandt kvinder under 65 år og 203,73 pr. 100. 000 for alle aldre). Endvidere er Danmark den eneste medlemsstat, der har registreret en (mindre) stigning (0,28%) siden 1970 blandt kvinder under 65 år, og én ud af kun fire medlemsstater, der har registreret en stigning i kræftmortaliteten for alle aldersgrupper under ét. De såkaldte 'kvindelige' kræftformer (bryst-, livmoderhals- og livmoderkræft) tegner sig for over 23% af alle kræftdødsfald. Dette kan sammenlignes med kræft i fordøj elsesorganerne, der tegner sig for 32%, og kræft i åndedrætssystemet (luftrør, bronchier og lunger), der tegner sig for 9% se figur 5. 6). Det påpeges, at sidstnævnte gruppe af kræftformer rammer et voksende antal kvinder, mens tallet er faldende blandt mænda9, muligvis fordi der er et stigende antal kvindelige rygere og et faldende antal mandlige rygere (se afsnit 6. 1). Alle disse kræftformer hænger i høj grad sammen med livsstil og miljø og kan derfor i vid udstrækning forebygges. De tegner sig for en væsentlig del af den præmature mortalitet blandt kvinder (under 65 år). En dansk undersøgelse har vist, at danske kvinder er mere tilbøjelige til at anvende voldsomme metoder, hvilket muligvis er en del af forklaringen på, at det oftere lykkes for dem. Forekomsten afkræft i luftrør, bronkier og lunger er siden 1970 faldet med næsten 20% blandt mænd, men den er øget med næsten 70% blandt kvinder i EF. 63 5. 3. 1 Brystkræft Brystkræft er en af de mest udbredte kræftformer blandt kvinder i EF og i andre industrilande som f. eks. USA og Canada. Brystkræft var årsag til ca. 21% af alle kræftdødsfald blandt kvinder i EF i 1992 (se figur 5. 6). Det er også den hyppigste dødsårsag for kvinder mellem 35 og 64 år10. Man har beregnet, at en kvinde i EF har 2-3% risiko for at udvikle brystkræft i sin levetid11. af grund tidligere opsporing Brystkræftincidensen er stadig stigende i medlemsstaterne, selv om dette til dels kan skyldes en større mulighed for at opdage sygdommen ved screeninger. Overlevelseshyppigheden øges på behandlinger, men overlevelsesmulighederne er bedre for kvinder under 50 år (60% overlevelse efter fem år), end for ældre kvinder (kun 40% overlevelse efter fem år)12. Overlevelsessandsynligheden afhænger også i høj grad af, om kræften er lokaliseret eller har bredt sig på diagnosticeringstidspunktet. Den ligger på 90%, når kræften er lokal i brystet, 75%, når den har bredt sig til de nærmest liggende dele af kroppen, men under 20%, når kræften har nået andre fjernere liggende dele af kroppen13. og mere effektive Figur 5. 7 og 5. 8 viser brystkræftmortaliteten i EF i 1992. Gennemsnittet for kvinder i alle aldre var 31,25 dødsfald pr. 100. 000 (en 16% nedgang siden 1970), mens det for kvinder under 65 år var 19,80 pr. 100. 000 (et fald på 9,2%). Disse tal varierer meget mellem medlemsstaterne. For alle aldersgrupper har Danmark det højeste tal (40,56 pr. 100. 000) efterfulgt af Det Forenede Kongerige (39,23 pr. 100. 000), mens Grækenland har det laveste tal (21,32 pr. 100. 000). Det græske tal er imidlertid steget med næsten 57% siden 1970, en stigning, der kun overgås afstigningen i Spanien (73%). Blandt kvinder under 65 år har Irland den højeste mortalitet (25,80 pr. 100. 000) efterfulgt af Danmark (24,77 pr. 100. 000. Det irske tal er steget med 17% siden 1970, mens tallet for Danmark er stort set uforandret. Som det er tilfældet med mortaliteten for alle aldersgrupper under ét, har Grækenland det laveste tal blandt kvinder under 65 år (14,58 pr. 100. 000), men det er en stigning på 45% i forhold til 1970. Spanien har også registreret en stigning (næsten 62%). Figur 5. 9, som viser, hvorledes tallene forandrede sig i seks EF-lande mellem 1970 og 1992, viser klart den stigende trend i Spanien. Der er ikke tilstrækkelig viden om årsagerne til og de relevante risikofaktorer for brystkræft. Ca. 80% af de kvinder, som udvikler brystkræft, er ikke i berøring med nogen af de kendte risikofaktorer14. De vigtigste af de kendte parametre omfatter alder (risikoen stiger med alderen, og to tredjedele af tilfældene opstår hos kvinder over 50 år), og det at have en moder og/eller søster med brystkræft. Af mindre væsentlige risikofaktorer kan nævnes tidlig indtræden af den første menstruation (under 11), sen menopause (over 54 år), at have født det første barn efter det 30. år, og barnløshed. Kvinder, der har haft visse brystsygdomme eller kræft i æggestokkene og/eller livmoderslimhinden har også en øget risiko. Der er en teori, der sammenkæder det at bo i byerne, spise en kost med højt indhold af animalsk fedt og protein og have en høj økonomisk status med brystkræft. De seneste undersøgelser tyder på, at alkoholindtagelse også kan være en risikofaktor i forbindelse med brystkræft. 64 På grund af den ufuldstændige viden om årsagerne til og risikofaktorerne i forbindelse med brystkræft har sekundær forebyggelse gennem tidlig diagnosticering ved hjælp af selvundersøgelser, kliniske undersøgelser og mammografi stor betydning. Der kræves yderligere forskning i årsagerne til brystkræft, hvis det skal fastslås, i hvor høj grad sygdommen kan forebygges. Internationale forskelle i incidens og undersøgelser om udviklingen af brystkræft hos forskellige indvandrergenerationer støtter teorien om, at udsættelse for visse risikofaktorer spiller en hovedrolle16. 5. 3. 2 Livmoderhalskræft Livmoderhalskræft er den næsthyppigste af de 'kvindelige' kræftformer i EF og tegner sig for ca. 2% af alle kræftdødsfald (se figur 5. 6). Livmoderhalskraft udvikler sig meget langsomt, og såfremt kræften diagnosticeres, mens den endnu er lokaliseret (præinvasiv), er den relative sandsynlighed for overlevelse efter fem år høj, ca. 88%. Men hvis kræften diagnosticeres senere, i de invasive stadier, er sandsynligheden kun 13%17. Af figur 5. 10 og 5. 11 fremgår det, at mortaliteten i forbindelse med livmoderhalskræft er faldet i de fleste medlemsstater siden 1970. Den gennemsnitlige mortalitet i EF for kvinder under 65 år er faldet til 2,28 pr. 100. 000 svarende til et fald på næsten 48% (figur 5. 10). For kvinder i alle aldre er mortaliteten som følge af livmoderhalskræft faldet med over 40% til 3,28 pr. 100. 000 (figur 5. 11). Danmark har den højeste mortalitet blandt kvinder under 65 år (4,64 pr. 100. 000), men har registreret et fald på over 55% siden 1970. Kun i Spanien8 l8 og Grækenland har der været en stigning, men tallet er stadig forholdsvis lavt i disse lande. Grækenland har det tredjelaveste tal i EF (1,31 pr. 100. 000), og Spanien det fjerdelavest (1,66 pr. 100. 000). Det laveste tal har Italien, 0,75 pr. 100. 000. Billedet for alle aldersgrupper under ét afspejler nøje situationen for kvinder under 65 år. Danmark har det højeste tal, og Italien det laveste, mens Spanien og Grækenland er de eneste medlemsstater, der har haft en stigning i mortaliteten siden 1970 (se figur 5. 11). til dels tilskrives de Den generelle mortalitetsnedgang kan muligvis effektive screeningprogrammer. Det er nu bredt anerkendt, at livmoderhalskræft opstår efter seksuel overførsel af et karcinogen. Den vigtigste af de kendte risikofaktorer i forbindelse med livmoderhalskræft er smitte med human papillomvirus (HPV 16 og HPV 18) og i mindre udstrækning med andre seksuelt overførte sygdomme som f. eks. herpes, gonorré og chlamydia. Stærke risikofaktorer i forbindelse med denne form for kræft er derfor 'usikker' sex i almindelighed, ung alder ved det første samleje (under 16 år), mange seksualpartnere og en tidligere (eller nuværende) seksualpartner, der er smittet med HPV eller en anden seksuelt overført sygdom. Andre risikofaktorer er aktiv og/eller passiv rygning, HIV-smitte og dårlig • 19 ernæring. Forskning i Spanien i årsagerne til den stigende mortalitet som følge af livmoderhalskræft har vist, at der er en sammenhæng med øget seksuel aktivitet i forbindelse med øget turisme og et lavt uddannelsesniveau. 65 5. 3. 3 Kræft i åndedrætssystemet Som det fremgår af figur 5. 6, kan 9% af kræftmortaliteten blandt kvinder tilskrives lungekræft*. I EF er gennemsnitsmortaliteten for kvinder under 65 år siden 1970 steget med næsten 45% til 66,3 pr. 100. 000 (se figur 5. 13), mens det tilsvarende tal for alle kvinder er steget med næsten 70% siden 1970, nemlig til 14,05 pr. 100. 000 (se figur 5. 14). Stigningen siden 1970 har været mest markant i Nederlandene og Danmark (for alle aldersgrupper og for kvinder under 65 år), mens der i Spanien faktisk er sket et fald i lungekræftmortaliteten blandt kvinder (for alle aldersgrupper og for kvinder under 65 år). I Frankrig er der også sket et fald, men kun blandt kvinder på under 65 år. I EF skiller Danmark sig ud ved at have langt den højeste lungekræftmortalitet blandt kvinder, efterfulgt af Det Forenede Kongerige, Irland og Nederlandene. Den danske mortalitet er over tre gange større end EF-gennemsnittet for kvinder under 65 år og over dobbelt så stor som EF- gennemsnittet for alle aldersgrupper. Derimod er der i Middelhavslandene tendens til en lavere lungekræftmortalitet (se figur 5. 13 og 5. 14). Disse resultater passer med det lavere antal kvindelige rygere i Middelhavslandene i de seneste årtier og det højere antal kvindelige rygere i Danmark i de seneste 40 år eller derover20. I betragtning af de store stigninger i lungekræftmortaliteten blandt kvinder kan det ikke overraske, at der er en del usikkerhed hos kvinderne i EF i almindelighed med hensyn til, hvilket køn der rammes mest af lungekræft. Som det fremgår af figur 5. 15 og tabel 5. 1, mente ca. halvdelen af alle adspurgte kvinder i Eurobarometer 1996-undersøgelsen, at mænd oftere blev ramt af lungekræft end kvinder, men over en tredjedel svarede 'ved ikke'. Svarene var meget forskellige fra medlemsstat til medlemsstat. F. eks. mente 80% af de adspurgte i Finland, at lungekræftincidensen var størst blandt mænd, mens 48% svarede 'ved ikke' i Sverige. Denne slående forskel mellem nabolande kan muligvis delvis forklares ved den højere lungekræftmortalitet blandt kvinder i Sverige (over EF-gennemsnittet) end i Finland, som ligger under EF-gennemsnittet (se figur 5. 13 og 5. 14). Lungekræft fremkaldes typisk ved inhalering af kræftfremkaldende stoffer, som f. eks. røg og asbest, samt ved udsættelse for ioniserende stråling21. Navnlig kædes tobaksrygning sammen med en væsentlig større risiko for at få lungekræft. Af en undersøgelse fremgår det, at risikoen for lungekræft er over 12 gange større blandt kvindelige rygere end blandt ikke-rygere, og 25 gange større blandt mandlige rygere end blandt ikke-rygere, hvilket svarer til, at ca. 85-90% af alle lungekræfttilfælde er forårsaget af rygning22. Passiv rygning har også vist sig at øge lungekræftrisikoen, men i langt ringere grad23. Andre risikofaktorer er miljøforurening, dårlig ernæring, overfyldte boliger og lav socioøkonomisk status. I dette afsnit vil der for kortheds skyld blive henvist til lungekræft, men udtrykket omfatter andre former for kræft i åndedrætssystemet som f. eks. kræft i luftrør og bronkier. 66 5. 4 Kredsløbssygdomme (hjerte-karsygdomme) Kredsløbssygdomme (særlig iskæmiske hjertesygdomme3 og cerebrovaskulære sygdomme, eller apopleksi) er sygdomme, der rammer hjerte og blodkar. Disse sygdomme er de hyppigste mortalitets- (og morbiditets- og invaliditets-) årsager blandt kvinder i almindelighed i EF (se figur 5. 1). De er den næsthyppigste årsag til præmatur mortalitet (under 65 år) efter kræft. Disse sygdomme er karakteristiske for de udviklede vestlige samfund og den vestlige livsstil. Sygdommene har også forbindelse med social klasse25. Således er det i vid udstrækning muligt at forebygge disse sygdomme ved at ændre livsstil og f. eks. lægge rygning på hylden og spise en kost, der er fattig på mættede fedtstoffer, sukker og salt26. Kvinder synes at blive berørt anderledes end mænd af disse sygdomme. De udvikler oftere sygdommen, men i en senere alder og navnlig efter de 65 år, hvor incidensen og mortaliteten stiger hurtigt. En anden forskel er, at kvinder oftere rammes af apopleksi, mens mænd får flere hjertetilfælde. Mortaliteten som følge af kredsløbssygdomme er faldet i alle medlemsstater siden 1970 blandt kvinder under 65 år. Gennemsnitsmortaliteten i EF for denne aldersgruppe er faldet med over 50% siden 1970, nemlig til 31,56 pr. 100. 000 (figur 5. 1). I den ene ende af skalaen ligger Finland med et fald på 64%, og i den anden ende Danmark og Grækenland med et fald på 32%. Billedet er det samme for kvinder i alle aldre, bortset fra at det generelle fald (siden 1970) i mortaliteten på grund af kredsløbssygdomme her kun var på 37%. Endvidere er den generelle mortalitet meget højere (248,44 pr. 100. 000). Igen er der forskelle mellem medlemsstaterne på, hvor meget mortaliteten er faldet. Navnlig Grækenland springer i øjnene, fordi der der har været en generel stigning (7,54%) i mortaliteten siden 1970 (figur 5. 17). 5. 5 Iskæmisk hjertesygdom Iskæmisk hjertesygdom er langt den hyppigste årsag til kvinders mortalitet i EF. Alligevel opfattes sygdommen ofte af offentligheden og medierne som en 'mandesygdom'. Som det fremgår af figur 5. 18 og tabel 5. 2 svarede næsten 60%» af de kvinder, der blev spurgt i forbindelse med Eurobarometerundersøgelsen i 1996, at de mente, at hjertesygdomme var langt hyppigere forekommende blandt mænd end kvinder. I de senere år er der i visse medlemsstater gennemført forebyggende kampagner særlig rettet mod kvinder, f. eks. British Heart Foundation's kampagne, hvori hjertesygdomme nævntes som det, 'der nedlægger flest kvinder i Storbritannien' 27 28 Hjertesygdomme følger et andet mønster hos kvinderne end hos mændene. Typisk begynder mænd i en tidligere alder at udvikle en iskæmisk hjertesygdom, nemlig ofte når de er i 40- og 50-års alderen, mens kvinder sædvanligvis først tår sygdommen når de er i 60'erne, dvs. efter overgangsalderen. Denne forskel formodes at være forårsaget til dels af det kvindelige østrogenhormons beskyttende egenskaber, men kan også være resultat af lavere jernreserver hos kvinder før overgansalderen29. Oplysningerne om iskæmiske hjertesygdomme hos kvinder Ordet iskæmisk hjertesygdom anvendes ofte som synonym for hjerteinfarkt, men de to udtryk dækker ikke helt det samme. Man kan blive ramt af hjerteinfarkt, uden at der er tale om iskæmi (ringe ilttilførsel til hjertet). Da døden forårsages af manglende ilttilførsel til hjertet, benyttes udtrykke iskæmisk hjertesygdom i denne rapport. 67 er i almindelighed utilstrækkelige, til dels fordi mange undersøgelser udføres på mænd. Påstande om, at kvinder oftere har uerkendte symptomer, anderledes symptomer og andre overlevelsesmuligheder end mænd30 3132, bør undersøges nærmere. Mens der er væsentlige variationer i mortaliteten som følge af iskæmisk hjertesygdom, har den generelt været faldende siden 1970. Blandt kvinder under 65 år er mortaliteten faldet med godt en tredjedel siden 1970 til 12 pr. 100. 000 (figur 5. 19). Mortaliteten svinger fra 24,31 pr. 100. 000 i Irland til 4,51 pr. 100. 000 i Frankrig. Mortaliteten er heller ikke faldet lige meget i de forskellige lande, idet tallet går fra 60% i Finland til kun 2% i Grækenland. Som bemærket er mortaliteten langt højere blandt ældre kvinder, hvilket forklarer de meget højere tal, der er tale om, når denne gruppe er medtaget. Som vist i figur 5. 20 er gennemsnitsmortaliteten i EF i forbindelse med iskæmiske hjertesygdomme blandt kvinder i alle aldersgrupper på 84,75 pr. 100. 000. I den ene ende af skalaen ligger Finland med 149,75 pr. 100. 000, og i den anden ende Frankrig med 36,94 pr. 100. 000. Alle medlemsstater bortset fra tre (Grækenland, Spanien og Tyskland) har haft en generelt faldende mortalitet, med udsving fra 20% (i Portugal) til 46% (i Sverige). Den faldende mortalitet hænger sammen med ændrede kostvaner, navnlig et faldende forbrug af mættede fedtstoffer, og mindre rygning i visse grupper og medlemsstater. Trods faldet er iskæmiske hjertesygdomme dog fortsat en af hovedårsagerne til præmatur og generel mortalitet for kvinder i EF. Endvidere kan mortalitetsnedgange skjule stigninger i morbiditeten, særlig blandt ældre kvinder. Hertil kommer, at iskæmiske hjertesygdomme hænger sammen med kronisk invaliditet, høje sundhedsudgifter og andre økonomiske omkostninger, f. eks. tabte arbejdsdage, og ofte også med en faldende livskvalitet. Der er mange risikofaktorer i forbindelse med hjertesygdomme. Nogle af dem, f. eks. aldring og arveanlæg, kan ikke ændres. Men de tre vigtigste risikofaktorer - rygning, forhøjet blodtryk og stort kolesterolindhold i blodet - kan påvirkes enten ved en ændring af livsstilen eller gennem medicinsk behandling. Rygning er langt den største risikofaktor. Risikoen forøges med antallet af cigaretter, der ryges, navnlig for kvinder over 35 år, som bruger p-piller. Kvinder er særlig udsat for at for forhøjet blodtryk efter 50-års alderen. Endvidere stiger kolesterolindholdet i blodet også med alderen. Af andre risikofaktorer i forbindelse med iskæmiske hjertesygdomme kan nævnes overvægt (se afsnit 6. 3), diabetes, manglende motion og overdrevet alkoholforbrug. Lavere socioøkonomisk status og stressende arbejde er også blevet sat i forbindelse med forøget risiko for iskæmiske hjertesygdomme. Det er interessant, at stress ofte af offentligheden opfattes som en væsentlig risikofaktor i forbindelse med hjertesygdomme, selv om der ikke foreligger nogen lægevidenskabelige beviser for det, undtagen for så vidt angår arbejdsrelateret stress. Som vist i figur 5. 21 og tabel under de Eurobarometerundersøgelsen i 1996, stress som den vigtigste risikofaktor i forbindelse med hjertesygdomme. I Grækenland, Sverige og Nederlandene mente over 30%, at stress var den største risiko. Stress var næst efter rygning den faktor, der blev nævnt oftest, og først derefter kvinder, næsten spurgt angav 20% blev der 5. 3 af 68 blev usunde kostvaner, overvægt, manglende motion og overdrevet alkoholforbrug nævnt (i den rækkefølge). Disse resultater viser, at der blandt EF's kvinder er stor uvidenhed om, hvad der især forårsager hjertesygdomme. Dette er et område, hvor rnan kunne sætte ind med folkesundhedskampagner. 5. 6 Cerebrovaskulær sygdom (apopleksi) En anden udbredt kredsløbssygdom er apopleksi. Risikoen for kvinder øges med alderen, navnlig efter de 65 år, til dels fordi et højt blodtryk optræder hyppigere hos ældre kvinder. Ligesom tilfældet er med iskæmiske hjertesygdomme, er apopleksimortaliteten for kvinder under 65 år faldet væsentligt siden 1970, nemlig med næsten 43%, til et gennemsnit på 8,73 dødsfald pr. 100. 000. Alle medlemsstater har oplevet et fald, der er størst i Irland (69%) og mindst i Luxembourg (2%) (se figur 5. 22). Blandt kvinder under 65 år har Portugal den højeste mortalitet (18,42 pr. 100. 000), mens Frankrig har den laveste (5,80 pr. 100. 000). Som nævnt er det især ældre kvinder, der dør af apopleksi. Derfor er mortaliteten for alle aldersgrupper, dvs. inklusive de ældre kvinder, langt højere end vist i figur 5. 22. Som det fremgår af figur 5. 23 ligger gennemsnitsmortaliteten for kvinder i alle aldre i EF på 75,93 pr. 100. 000. Mortaliteten er højst i Portugal (175,63 pr. 100. 000) og lavest i Frankrig (44,11 pr. 100. 000). Frankrig har det laveste tal i EF med hensyn til både iskæmiske hjertesygdomme og apopleksi. Ligesom det var tilfældet for yngre kvinder, er mortaliteten for alle aldersgrupper under ét faldet siden 1970, med næsten 43% på EF-plan. Men tallet er faktisk steget i Luxembourg (10%) og i Grækenland (1%). I de øvrige medlemsstater er mortaliteten faldet med mellem 26% (i Portugal) og 60% (i Frankrig). Hovedrisikofaktoren i forbindelse med apopleksi er forhøjet blodtryk. Andre risikofaktorer omfatter tidligere hjertesygdomme og/eller apopleksi, diabetes og overdrevet alkoholforbrug. Rygning er også blevet kædet samme med apopleksi, men ikke i så høj grad som med iskæmisk hjertesygdom34. Som tilfældet er med sidstnævnte sygdom kan en sund livsstil og passende sundhedspleje bidrage til at mindske mortaliteten for kvinder, navnlig kvinder under 65 år. Referencer 1 2 3 4 5 6 7 8 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a) Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i Det Europæiske Fællesskab, 1995, KOM(95) 357 endelig udg. , Bruxelles: Kommissionen; og Abel-Smith, B. , Figueras, J. , Holland, W. , McKee, ML, Mossialos, E. (1995). Choices in Health Policy, London, Dartmouth. Abel-Smith m. fl. ( 1995), ibid. Eurostat ( 1995a). Kvinder og mænd i Den Europæiske Union: et statistisk portræt. Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Platts m. fl. (1992), "WHO/EURO multicentre study on parasuicide". Acta Psychiatrica Scandinavica, 85: 97- 104. Sundhedsministeriet, Danmark (1994b). Udvikling i selvmordsdødelighed i Danmark 1955-1991, København, Danmark. Bille-Brahe, U. og G. Jessen (1994) "Suicide in Denmark, 1922-1991: The Choice of Method", Acta Psychiatrica Scandinavica 90(2) 91-96. Weilandt, C. ( 1996), Tysk rapport om kvinders sundhed, Bonn: Ikke offentliggjort. Sundhedsministeriet, Danmark (1994b). Udvikling i selvmordsdødelighed i Danmark 1955-1991, København, Danmark. Nordentoft, M. , m. fl. (1993), "High mortality by natural and unnatural causes: A 10 year follow up study of patients admitted to a poisoning treatment centre after suicide attempts". British Medical Journal, 306: 1637- 41. 69 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 Fisher, N. J. , Nielsen, P. K. (1993) "Dødsfald efter tidligere bevidst selvforgiftning. Et tiårs materiale fra én intensivafdeling", Ugeskrift for Læger, 155: 1857-61. WHO ( 1996), Health for All Database, København: WHO Regional Office for Europe. Eurostat (1995a), Kvinder og mænd i Den Europæiske Union, Luxembourg: Kontor for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a), Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i Det Europæiske Fællesskab, KOM(95) 357 endelig udg. , Bruxelles: Kommissionen. Ibid. Scientific American (96) Special Issue: What you need to know about cancer. Bind 275, nr. 3. The National Women's Health Resource Center (1992), National Women's Health Report, New York: The National Women's Health Resource Center. Se f. eks. Le, M. G. , m. fl. (1984), "Alcoholic beverage consumption and breast cancer in a French case-control study", Am J Epidemiol. , 120:350-357; Rohan, T. E. , McMichael, A. J. (1988), "Alcohol consumption and risk of breast cancer", Int J Cancer, 41:695-699; og Willett, W. C, m. fl. (1987), "Moderate alcohol consumption and the risk of breast cancer", N Engl. J Med. , 316:1174-1180. Se f. eks. Kliewer E. V. , Smith K. R. (1995). Breast cancer mortality among immigrants in Australia and Canada. Journal of the National Cancer institute 87(15): 1154-1161. CancerNet fra the National Cancer Institute ( 1996a). Screening for cervical cancer. 208/04728. Vioquc, J. , Feenollar J. (1995) "The distribution of mortality by cervical cancer in Spain from 1981 to 1986. En ecological study", Medicina Clinica, 104(8): 287-92. CancerNet fra the National Cancer Institute ( 1996b). Prevention of cervical cancer. 208/04734. Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994a), Levetid i Danmark, København: Sundhedsministeriet. Burdorf, A. Swustc, P. Maas, P. w. d (1998), "Asbest en gczondhcid: van patienbespreking naar erkenning van bcrocps/. icktcn in Nederland", Ned Tijdschr Gcnceskundc, 132:2167-77. Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994): Kræftudvikling og kræftdødelighed, København, Danmark. Schaapveld, K. , Ilirasing, R. A. (1993). Prevcntiegids, Asscn/Maastricht: Van Gorcum. Smith, G. D. and A. N. Phillips (1996), "Passive smoking and Health: Should wc believe Philip Morris's 'experts'?" BMJ; 313: 929-33. Se også: European Working Group (1996): Environmental tobacco smoke and lung cancer risk: an evaluation of the risk. Trondheim: European Working Group. Law, M. R. , Hackshaw, A. K. (1996), "Environmental Tobacco Smoke". Br Med Bull; 52: 22-34. Lee, P. N. (1992). Environmental tobacco smoke and mortality. Bask: Karger. Hein, Suadicani og Gyntelberg (1992): Lung Cancer Risk and Social Class. Danish Medical Bulletin 39: 173-6. Hall, E. M. , Johnson, J. V. , Tsou, T. , (1993). Women, Occupation, and Risk of Cardiovascular Morbidity and Mortality. Occupational Medicine. Bind 8, nr. 4, 709-719. Sytkowski, P. A. , Kunnel, W. B. , D'Agostino, R. B. (1990), "Changes in risk factors and the decline in mortality from cardiovascular disease", N Eng J Med; 322: 1635-41. Tunstall-Pedoe, H. m. fl. (1994). "Myocardial Infarction and Coronary Deaths in the WHO MONICA Project", Circulation, 90:583-612. British 1 leart Foundation ( 1996), personlig meddelelse. Salonen, J. T. m. fl. (1992), "High Stored iron arc associated with excess risk of myocardial infarction en eastern Finnish men", Circulation, 86:803-811. Fiebach, N i l, Viscoli, M. & Horwitz, R. I. , (1990). "Differences between Women and Men in Survival after Myocardial Infarction: Biology or Methodology?". JAMA, bind 263, nr. 8, 1092-1096. Khan, S. m. fl. (1990). "Increased Mortality of Women in Coronary Artery Bypass Surgery: Evidence for Referai Bias". Annals of Internal Medicine. 112: 561-567. Lcrner, D. J. , Kanncl, W. B. (1986). "Patterns of coronary heart disease morbidity and mortality in the sexes: A 26-ycar follow-up of the Framingham population", American Heart Journal, bind 111, nr. 2, 383-390. Davey-Smith, G. , Blanc, D. , og M. Bartlcy (1994), "Bxplanations for Socio-economic differentials in mortality. Evidence from Britain and elsewhere", European Journal of Public Health, 4:131-144. Donaldson, R. J. og Donaldson, L. J. (1993). Essential Public Health Medicine. Dordrecht: Kluwer Academic Publishers. 70 Figwrer og tabeller 71 Figur 5,1 Vigtigste dødsårsager (1992) Alle kvinder, EU (15) Dødsårsager, kvinder i alle aldersgrupper, 1992 (EU 15) Andre dødsårsager 20% Selvmord og ulykker 5% Sygdomme i åndedrætssystemet 6% Kredsløbssygdomme 43% Kilde: HFA 1996 Figur 5,2 Mortalitet som følge af færdselsulykker (1992) Alle kvinder, EU 15 SDRferdscinilykkerpr I0O0OO ( I n t e l. «« IW2-80K EU 15 LUXEMBOURG (1) PORTUGAL (1) BELGIEN (2) GRÆKENLAND FRANKRIG SPANIEN ØSTRIG FINLAND IRLAND ITALIEN (3) TYSKLAND (4) DANMARK NEDERLANDENE SVERIGE DET FORENEDE K. '1971 '1991 •Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 SDR færdselsulykker pr. MOSiBL Land EU 15 LUXEMBOURG PORTUGAL BELGIEN1 GRÆKENLAND FRANKRIG SPANIEN ØSTRIG FINLAND 4 IRLAND ITALIEN » TYSKLAND DANMARK NEDERLANDENE SVERIGE D FT F O R F N E DF K. 6,42 1992 ændringl% siden 197,0 -39,55 5. 37 4,43 -39,87 61,61 -38. 88 13,88 -51,52 -43,59 -24,97 -31,97 -59,65 -63. 79 -63,12 -57. 07 -44. 95 11. 39 10,60 9. 14 9,05 7. 45 7,30 7,04 6,82 6,79 6,51 6,19 5,12 4,57 4. 28 4,14 Q 1970 Ll992 '1971 J1989 31991 4 Forbundsrepublikken Indtil 1990 Kilde: HFA 1996 72 Figur 5. 3 Mortalitet som følge af selvmord og selvfremkaldt skade (1992) Alle kvinder, EU 15 Antal selvmord og selvfremkaldte skader pr. 100. 000 - Kvinder Ordnet efter 1992-SDR EU 15 IUXEMBOURG0 DANMARK FINLAND BELGIEN(2) ØSTRIG FRANKRIG SVERIGE TYSKLAND(4) NEDERLANDEN PORTUGAL(I) ITALIEN(3) IRLAND FORENEDE K. SPANIEN GRÆKENLAND '1971 21989 '1991 ' Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1990 Antal selvmord og selvfremkaldte skader pr. 100. 000 - der Kvinder Land 1992 a n d r i ng I •/ »MOT 197Q -24,27 179,30 -14. 62 13. 05 -3. 33 -22,23 22. 22 -32. 78 -44. 84 -1. 47 20. 17 1. 68 464,06 -46. 41 26,69 -3<?,32 EU 15 L U X E M B O U R G1 DANMARK FINLAND BELGIEN 2 ØSTRIG FRANKRIG SVERIGE TYSKLAND4 NEDERLANDENE PORTUGAL i ITALIEN s IRLAND DET FORENEDE K. SPANIEN GRÆKENLAND 6,24 14,30 13,67 11. 00 10,46 10,39 10. 01 8,90 7. 96 8,72 4. 23 3. 63 3. 61 3,36 2. 99 1-21 11971 21989 31991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde:-HFA 1996 Figur 5. 4 Kræftmortalitet (1992) Kvinder 0-64 år, EU15 SDR ondartede evulster, 0-64, pr. 100. 000 < Kvinder Omdel After 1992-SDR EU 15 DANMARK IRLAND DET FORENEDE K. NEDERLANDENE BELGIEN(2) LUXEMBOURG) 1) TYSKLAND (4) ØSTRIG SVERIGE ITALIEN (3) PORTUGAL! 1) FRANKRIG FINLAND SPANIEN GRÆKENLAND o '1971 21989 31991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 20 K i l d e: U FA 1996 |ai97o] • 1992 40 100 120 73 SDR ondartede svulster, 0-64, pr. 100. 000 Hidndflc Land EU 15 DANMARK IRLAND DET FORENEDE I : NEDERLANDENE BELGIEN2 LUXEMBOURG1 TYSKLAND « ØSTRIG SVERIGE ITALIEN i PORTUGAL1 FRANKRIG FINLAND SPANIEN GRÆKENLAND 1992 amdrlnalV l U i n J I U. -13. 0J 0,2e -9. 87 -6. 74 -10,8( -9. 64 -9. 1S - 1 7> -12. 27 -12. 6: -15. 0' -13,27 89,74 102. 23 86,98 86. 23 76. 50 75. 06 74,66 72,58 69,52 68,27 66,90 61. 48 60,04 59,19 56,36 M77 11971 21989 51991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 Figur 5. 5 Kræftmortalitet (1992) Alle Kvinder, EU 15 SDR ondartede svulster, alle aldre, pr. 100. 000 Ordnet efter 1992-SDR EU 15 DANMARK IRLAND DET FORENEDE K. TYSKLAND (4) NEDERLANOEN LUXEMBOURG (1) BELGIEN (2) ØSTRIG ITALIEN (3) SVERIGE FINLAND FRANKRIG PORTUGAL (1) SPANIEN GRÆKENLAND 50 11971 21989 31991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 a l 9 7û • 1992 200 250 SDR ondartede svulster, Onto* «ftaMflM BOR U nd alle aldre, pr. 100. 000 EU 15 DANMARK IRLAND DET FORENEDE I TYSKLAND * NEDERLANDENE LUXEMBOURG1 BELGIEN1 , ØSTRIG ITAUEN SVERIGE FINLAND FRANKRIG PORTUGAL1 SPANIEN ttRÆKFNLANn 1992 ændring I •> SldflDLUZflL -5,0! 4. 57 4. 39 4,66 -11. 87 -9. 6S -1. 9! -8. 6E -17. 3C -0. 67 -10. 2* -9,9£ -9. 6Î -3,54 -6,7e 9 94 150,30 203,73 186,53 182,37 162. 43 159,99 159. 86 159. 80 157. 23 145,93 143. 04 134. 66 128,78 125,57 117,42 112-60 '1971 21989 31991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 Figur 5. 6 Kræftmor atalitet hos kvinder (1992) Alle Kvinder, EU 15 Kræft som dødsårsag efter type, kvinder i alle aldre, (EU 15) 1992 Livmoderhalskræft 2% Brystkræft 21% Kræft I fordøjelsesorganerne 32% Andre kræftformer 36% Kræft I luftrør/bronkier/lunger 9% Kilde: HFA 1996 74 Figur 5,7 Brystkræftmortalitet (1992) Kvinder 0-64 år, EU 15 SDR ondartede svulster I kvinderbryst, 0-64 pr. 100. 000 Orndet efter 1992 SDR EU 15 IRLAND DANMARK BELGIEN (2) DET FORENEDE K NEDERLANDENE TYSKLAND (4) ITALIEN (3) ØSTRIG PORTUGAL0) FRANKRIG SPANIEN SVERIGE XEMBOURG (1) FINLAND GRÆKENLAND SDR ondartede svulster I kvinderbryst, 0-64 pr. 100. 000 Land EU 15 IRLAND DANMARK BELGIEN2 DET FORENEDE K. NEDERLANDENE TYSKLAND 4 ITALIEN ' ØSTRIG PORTUGAL1 FRANKRIG SPANIEN SVERIGE LUXEMBOURG1 FINLAND GRÆKENLAND 1992 atndringl% mut«* 1870 19,80 25. 80 24. 77 24. 63 24,36 23. 86 19. 89 19. 06 18. 31 17. 96 17. 75 16,60 16. 43 15. 46 15. 12 14. SS 9,27 17,22 -0. 84 14. 77 -5. 18 -3,28 10,81 10. 62 9. 12 20,05 11,57 62. 11 -1. 56 -30. 30 4. 49 45,07 0 '1971 21989 31991 4 Fobundstepublikken Indtil 1990 5 Kilde: HFA 1996 25 11971 21989 3 1991 4 Forbundsrepublikken Indtil 1990 Kilde: HFA 1996 Figur 5,9 Brystkræftmortalitet (1992) Alle Kvinder, EU 15 SDR ondartede svulster I kvinderbryst alle aldre, pr. Ordnet efter 1092 SDR 100. 000 EU GENNEMSNIT DANMARK DET FOREDENE K. IRLAND NEDERLANDENE BELGIEN (2) TYSKLAND (4) ØSTRIG ITALIEN (3) FRANKRIG PORTUGAL (1) SVERIGE LUXEMBOURG (1) SPANIEN FINLAND GRÆKENLAND M971 Î1989 31991 «Forbundsrepublikken indtil 1990 ° 10 Kilde: HFA 1996 MM ondartede svulster I kvindertiryst, alle aldre, Ordn* pflBMBO? SDR Land EU-gennemsnlt DANMARK DET FORENEDEK IRLAND NEDERLANDENE BELGIEN1 TYSKLAND ØSTRIG, ITALIEN FRANKRIG PORTUGAL1 SVERIGE LUXEMBOURG* SPANIEN FINLAND fiRffKENLAND pr. 100. 000 1992 andring 11> «lri«n 1 * 70 31,25 40,56 39. 23 39,17 38,47 37. 93 31. 87 31. 29 29. 83 28. 11 26. 57 25,66 24,99 24. 40 23. 82 ?1,jg 16,21 6. 7S 5,8( 28. 5! 1. 1« 14. EM 15. 6- 17. * 21. 0 15. 61 29. « -4,07 -20. 7< 73,67 20. 5i Sfiftf '1971 21989 31991 4 Forbundsrepublikken Indtil 1990 Kilde: HFA 1996 D19701 • 1992! 75 Figur 5,9 Brystkræftmortalitet (1992) Alle Kvinder 1970-1992, EU 15 SDR ondartede svulster I kvinderbryst, 0-64, pr. 100. 000 Udvalgte EU-medlemsstater Ordnet efter 1970-tallene is i—o^° —o_ ^- o~ o- -o—er 1 41 \/ Kilde: HFA 1996 —0— DANMARK - Û— IRLAND - x - B E L G I EN - O - EU 15 -X - FINLAND SPANIEN — O —o - - O- GRÆKENLAND 90 91 92 Figur 5,10 Mortalitet som følge af livmoderhalskræft (1992) Kvinder 0-64 år, EU 15 SDR livmoderhalskrasft, 0-64, pr. 100. 000 SDR livmoderhalskræft, 0-64, pr. 100. 000 Ordnet efter 1992-tallene GU-GENNEMSNIT DANMARK DET FORENEDE K. IRLAND TYSKLAND (4) LUXEMBOURG (1) PORTUGAL (1) ØSTRIG BELGIEN (2) SVERIGE NEDERLANDENE FRANKRIG SPANIEN GRÆKENLAND FINLAND ITALIEN (3) i « 71 21989 31991 * Forbundsrepublikken indtil 1990 2 Kilde: HFA 1996 D1970 I • 19921 76 Land EU 15 DANMARK DET FORENEDE K. ' IRLAND TYSKLAND4 LUXEMBOURG PORTUGAL 1 ØSTRIG BELGIEN * SVERIGE NEDERLANDENE FRANKRIG SPANIEN GRÆKENLAND FINLAND ITALIEN ' 1992 andrtng 1 % ilden 1970 2. 28 4,64 3,78 3,41 3. 20 2,71 2. 30 2,26 2,14 2,05 1,84 1,67 1,66 1. 31 0,90 0. 75 -47,71 -55,34 -42,02 -23,88 -50,54 -70,61 -73,10 -56,87 -37,97 -70,80 -67,83 -36,26 95,29 61,73 -81,05 -55. 36 '1971 21989 31991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 Figur 5,11 Mortalitet som følge af livmoderhalskræft (1992) Alle Kvinder, EU 15 SDR livmoderhalskræft, alle aldre, pr. 100. 000. PrTnftt fflftr 1992 SOR - SDR livmoderhalskræft, alle aldre, pr. 100. 000 EU 15 DANMARK DET FORENEDE K. TYSKLAND (4) IRLAND ØSTRIG UXEMBOURG(I) PORTUGAL (1) BELGIEN (2) EDERLANDENE SVERIGE SPANIEN FRANKRIG FINLAND RÆKENLAND '1971 2 1 9 89 n 31991 ° 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 o 2 i 4 andring I % l U i nj Land EU 15 DANMARK DET FORENEDE K. TYSKLAND* IRLAND ØSTRIG LUXEMBOURG' PORTUGAL1 BELGIEN ' SVERIGE NEDERLANDENE SPANIEN FRANKRIG FINLAND GRÆKENLAND ITALIEN » 11971 21989 31991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 Kilde: HFA 1996 Figur 5,12 Mortalitet som følge afkræft I åndedrætssystemet (1970-1992) Kvinder 0-64 år, EU 15 SDR kræft I luftrør/bronier/lunger, kvinder 0-64, pr. 100. 000 Udvalgte EU-mdlemsstater Ordnet efter 1971-tallene -o— DET FORENEDE K. -Ù— DANMARK -X-EU15 -O- SPANIEN -O— NEDERLANDENE PORTUGAL 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 Kilde: HFA 1996 Ar 77 Figur 5,13 Mortalitet som følge afkræft I åndenrætssystemet (1992) Kvinder 0-64 år, EU 15 SDR kneft I luftrw/bronkler/lunger Kvinder 0-64, pr. 100. 000 Ordnet efter 1992-lallene SDR kræft I luftrør/bronkier/lunger KvInrtarfWUnr i n n n nn Land 1902 ændring I • ; EU 15 DANMARK DET FORENEDE NEDERLANDENE IRLAND SVERIGE LUXEMBOURG (1) TYSKLAND (4) BELGIEN (2) ØSTRIG FINLAND ITALIEN (3) GRÆKENLAND FRANKRIG (3) PORTUGAL (1) SPANIEN M971 21989 31991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 D 1970| • 1992J EU 15 DANMARK DET FOREDENE K. NEDERLANDENE IRLAND SVERIGE ' LUXEMBOURG TYSKLAND * BELGIEN2 ØSTRIG FINLAND ITALIEN GRÆKENLAND FRANKRIG PORTUGAL1 SPANIFM ' 6,63 20. 52 12. 91 10,56 9,55 8,92 8,78 6,20 6,15 6,13 4,91 4,90 4. 69 4,06 2. 89 ? S? aldsoJflZQ 44,71 2 1 8. « 19,42 2 6 9. 2 12. 4Î 163. 15 155,9* 8 0 ,2 86,95 49,51 78. 5! 3 3. 1! -5. M 8 0 ,* 10,31 •?nnr ' 1 9 71 21989 31991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 Figur 5,14 Mortalitet som følge afkræft I åndedrætssytemet (1992) Alle kvinder, EU 15 SDR kræft I luftrør/bronkier/lunger Kvinder Land EU-GENNEMSNIT DANMARK DET FORENEDE K. IRLAND NEDERLANDENE SVERIGE LUXEMBOURG' ØSTRIG TYSKLAND4 BELGIEN ' ITALIEN > FINLAND GRÆKENLAND FRANKRIG PORTUGAL' SPANIEN 1992 amdrtng I % lldan » 70 14,05 34,88 30,89 26. 60 16. 62 15,94 14,11 13. 55 12,28 11,15 10. 89 10,88 10. 06 7,80 6. 44 5. 4Q 67. 86 175,30 73,15 85. 24 207. 21 126. 74 156. 08 57. 56 74. 43 73,68 61. 57 90. 54 15,77 62. 16 39. 09 -6,74 '1971 21989 31991 * Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 SDR k r a ft I luftror/bronkier/lunger Alle aldre, pr. 100. 000 Ordnet efter 1992-tallene EU-GENNEMSNIT DANMARK DET FORENEDE K IRLAND NEDERLANDENE SVERIGE LUXEMBOURG (1) ØSTRIG TYSKLAND (4) BELGIEN (2) ITALIEN (3) FINLAND GRÆKENLAND FRANKRIG PORTUGAL (1) SPANIEN '1971 = 1989 11991 ' Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 D1870| • 19921 78 Figur 5. 15 Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af lungekræft* Alle kvinder, EU 15 (1996) Finland Grækenland Belgien Spanien Tyskland V Frankrig Tyskland 0 Portugal Italien EU 15 Nederlandene Østrig Luxembourg Irland Danmark Det Forenede K. Sverige rSKKftSKKKKKKftSftSKS^^ kvmNSfrmm\m^ms\mmwq k\\\^V\\\\\\\V\\^^^ Kwsw*swmm\m\mwfts« *mmvflftys^ss*KK^^ fcmmmmN^^KWKwwKKKi *mwwftftftw^wftsssssr ^s^ms^www^KNKKKS^g: v\\\mm\m\\\\\\mm^^ ^ss^Kyftfls^^ ^w^^^^w^ww^^: m\\\\\S\\\\\m\\\m\\\\S^ K\\\tmwKm\Kttaa Ks^yssss^ss^^ ^ x \ \ \ v ^ ^ S S S ^^ RKKKKKKKKKKKI s\m\>mwii: 20% 0% 40% 60% • Ved ikke 80% 100% Nej Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 * Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige i følgende udtalelse: "I (land) rammes fiere mænd end kvinder af lungekræft". Ja angiver enighed, nej angiver uenighed. Tabe! 5. 1 Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af lungekræft* Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) Finland Grækenland Belgien Spanien Tyskland V Frankrig Tyskland 0 Portugal Italien EU 15 Nederlandene (istrig Luxembourg Irland Danmark Det Forenede Kongerige Sverige _^___ Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Ja % 82,9 60,7 58,8 58,3 56,8 55,4 54,0 53,9 50,7 50,3 47. 1 45,4 40,6 36,8 36,3 32,5 22,6 Nej 7,8 8,9 8,8 9,1 8,6 11,0 10,5 12,2 8,1 13,4 20,3 11,7 12,6 17,1 29,8 26,6 28,9 Ved ikke % 9,3 30,4 32,4 32,6 34,7 33,6 35,5 33,9 41,2 363 32,6 42,9 46,8 46,1 33,9 40,8 48,5 * Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige i følgende udtalelse: "I (land) rammes flere mænd end kvinder af lungekræft". Ja angiver enighed, nej angiver uenighed. 79 Figur 5,16 Mortalitet som følge af kredsløbssygdomme (1992) Kvinder 0-64 år, EU 15 SDR kredsløbssygdomme, alder 0-64 i r, pr. 100. 000, Kvinder Ordnet efter 1992 SDR EU 15 IRLAND DET FORENEDE K PORTUGAL (1) DANMARK ØSTRIG TYSKLAND (4) RÆKENLAND FINLAND BELGIEN (2) UXEMBOURG(I) EDERLANDENE SVERIGE ITALIEN (3) SPANIEN FRANKRIG '1971 21989 31991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 20 0 i|O1970j «•1992I 40 60 SDR kredsløbssygdomme, alder 0-64 år, pr. 100. 000 1»92 31,56 43,81 42. 96 39. 30 36,80 36,65 36. 06 34,16 33,73 32,71 32,43 30. 89 28. 85 27,63 24,76 19. 01 aandringl % ,tden1?7» -51,01 -57,12 -47. 23 -51. 70 -31,62 -45. 97 -40. 25 -31. 67 -64,47 -52,37 -63,66 -39,35 -37,76 -58,76 -63. 72 •57,71 Kvinder Und EU 15 IRLAND DET FORENEDE K. PORTUGAL1 DANMARK ØSTRIF TYSKLAND4 GRÆKENLAND FINLAND BELGIEN1 LUXEMBOURG1 NEDERLANDENE SVERIGE ITALIEN ' SPANIEN FRANKRIG '1971 21989 31991 4FRGto1990 Kilde: HFA 1996 Kilde: HFA 1996 Figur 5,17 Mortalitet som følge af kredsløbssygdomme (1992) Alle Kvinder, EU 15 SDR kredsløbssygdomme, alle aldre. pr. 100. 000 Kvinder Land 1 8 92 andring I *X iltinn 1870 EU 15 PORTUGAL1 ØSTRIG IRLAND GRÆKENLAND FINLAND TYSKLAND « LUXEMBOURG1 DET FORENEDE K. DANMARK ITALIEN J SVERIGE BELGIEN ' SPANIEN NEDERLANDENE FRANKRIG 248,44 316,53 315,53 301,78 299,59 289,50 299,71 271,81 265,77 263,09 247,74 243,67 239,31 221,80 -37,35 -29,56 -33,79 -40,35 7. 54 -47. 79 -31,60 -44,52 -40,52 -31,37 -40,56 -34,91 -40,81 -43,28 214. 23 150. 55 -40. 42 -45,63 '1971 21989 31991 * Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1006 SDR kredsløbssygdomme alle aldre, pr. 100. 000, Kvinder Ordn« efter 1992 SDR EU 15 PORTUGALO) ØSTRIG IRLAND TYSKLAND (4) GRÆKENLAND FINLAND LUXEMBOURGS) DET FORENEDE K DANMARK ITALIEN (3) SVERIGE BELGIEN (2) SPANIEN NEDERLANDENE FRANKRIG i Q1970 •'•1992J M971 21989 '1991 0 100 200 400 500 600 Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1006 80 FigurJJÂ Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af hjertesygdomme* Alle Kvinder, EU 15 (1996) Finland Danmark Grækenland Sverige Italien Irland Nederlandene Tyskland V EU 15 Belgien Spanien Frankrig Det Forenede K. Tyskland 0 Luxembourg Østrig Portugal 0% 20% 40% 60% 80% 100% il Ja Ved Ikke Nej Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 * Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige i følgende udtalelse: "I (land) rammes flere mænd end kvinder af hjertesygdomme". Ja angiver enighed, nej angiver uenighed. Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af hjertesygdomme' Alle kvinder, EU 15 (1996) laMM Ja % Nej % Ved ikke % Finland Danmark Grækenland Sverige Italien Irland Nederlandene Tyskland V HU 15 Belgien Spanien Frankrig Det Forenede Kongerige Tyskland 0 Luxembourg Østrig Portugal Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 •Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige i følgende udtalelse: "1 (land) rammes flere mænd end kvinder af hjertesygdomme". Ja angiver enighed, nej angiver uenighed. 81,2 66,5 66,1 63,5 60,7 •50,6 58,8 57,0 57,8 57,7 57,5 56,8 55,8 51,8 51,0 48,8 43,8 0,1 11,9 7,9 10,2 5,6 10,4 17,! 10,6 11,0 8,8 8,3 14,0 20,0 13,3 0,7 11,9 13,8 9,7 21,6 26,0 26,3 33,6 20,9 24,0 31,5 30,2 33,5 34,2 29,2 24,2 34,9 39,4 39,4 42,4 81 Figur 5,19 Mortalitet som følge af iskæmiske hjertesygdomme (1992) Kvinder 0-64 År, EU 15 SDR iskæmiske hjertesygdomme, alder 0-64 år, pr. 100. 000 Kumter Land EU 15 IRLAND DET FORENEDE *\ DANMARK FINLAND SVERIGE ØSTRIG TYSKLAND" NEDERLANDENE BELGIEN1 GRÆKENLAND PORTUGAL' LUXEMBOURG* ITALIEN SPANIEN FRANKRIG 17,30 12,14 24,12 24. 31 1992 ændring IK sjdaalSZO. -34,01 -45. 0S -28. 9S -34. 44 -60,76 -31. 57 -23. 34 -25. 3S -40. 67 -56. 91 14,20 14,16 13,96 12. 85 14,77 10,50 9. 71 9,56 9,05 8,21 6,42 4,51 „ -2,31 -39,91 -56. 47 -47. 17 -5,87 -49. B; SDR Iskæmiske hjertesygdomme, alder 0-64 år pr. 100. 000, Kvinder Ordnet after 1902 SDR j j j j j j j j j j j j j j — ZD EU 15 , j IRLAND ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ _- ZZZZ3 DET FORENEDE I —^^ 1 DANMARK _ ^ ^ ^ ^^ I FINLAND j ^ ^ ^ ^ —— ' SVERIGE B^M M MM i ØSTRIG TYSKLAND (4) M^ j j J J J U J J U J S J ^^ 1 NEDERLANDENJ m m^ ^m ' BELGIEN (2) m m l m r- i GRÆKENLAND r Z j Z =j PORTUGAL (1) |^ =1 LUXEMBOURG (1) mtamm ' ITALIEN (3) — — — Z Z ZI SPANIEN j j j j j jj FRANKRIG mm '1971 21989 31 M1 4 Forbundsrepublikken Indtil 1990 1 ' 10 0 ' 20 ' 30 ' 40 j i r J w Ô] |»1992 '" 50 11971 21989 31991 4 Forbungsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 Kilde: HFA 1996 Figur 5. 20 Mortalitet som følge af iskæmiske hjertesygdomme (1992) Kvinder 0-64 År, EU 15 SDR Iskæmiske hjeresygdomme, alle aldre, pr. 100. 000. Kvinder ûrdnetjeflerJ[a92SDR _ EU 15 FINLANI g IRLANti DET FORENE! ££ DANMARj SVERIG i TYSKLAND (< £ ØSTRIG NEDERLAND! ITALIEN (3) LUXEMBOURG BELGIEN (! GRÆKENLAND PORTUGAL( SPANIEN FRANKRK '1971 21989 31991 * Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 50 0 SDR iskæmiske hjertesygdomme, alle aldre. pr. 100. 000. Kvinriftr Und EU 15 FINLAND IRLAND DET FORENEDE tf. DANMARK SVERIGE TYSKLAND « ØSTRIG NEDERLANDENE ITALIEN LUXEMBOURG BELGIEN1 GRÆKENLAND PORTUGAL SPANIEN FRANKRIG , 1992 84,75 149,75 147,19 138,76 130. 00 115,33 110. 41 108,26 76,36 62,79 61,49 59,44 57,62 56,08 46,67 3 R 94 ændring I % siden 1871 -21,» -22,3- -24. 5: -21,1- -37. 01 -46. 3- 1,1f -31,6 -43,31 -43,31 -21,5: -44,21 24,9" -20,0- 22,0' -70,7: 101970 19921 200 '1971 21989 31991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 82 Figur 5,21 Opfattelse af, hvilke risikofaktorer der er de vigtigste i forbindelse med hjertesygdomme (1996)* Alle kvinder, EU 15 • Portugal Spanien J Frankrig Irland Grækenland Belgien ^ EU 15 Luxembourg Italien Det Foredene K. Tyskland V Tyskland 0 Sverige Nederlandene Østrig Danmark Finland 0% 20% 40% 60% 80% 100% 1 rygning 2 stress 4 overvægt 5 manglende motion 3 usund kost 6 overdrevent alkoholforbrug Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 •Respondenterne blev anmodet om at angive den vigtigste og den næstvigtigste risikofaktor i forbindelse med hjertesygdom. Opfattelse af, hvilke risikofaktorer der er de vigtigste i forbindelse med hjertesygdomme (1996)* Alle kvinder, EU 15 rygning % usund kost % manglende mention % overdrevent alkoholforbrug stress % overvægt ved ikke % % Portugal Spanien Frankrig Irland Grækenland Belgien EU 15 Luxembourg Italien Det Forenede Kongerige Tyskland V Tyskland 0 Sverige Nederlandene Ostrig Danmark l i n l a nd Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Respondenterne blev anmodet om at angive den vigtigste og den næstvigtigste risikofaktor i forbindelse med hjertesygdom. 52,5 51,5 51,2 45,1 43,3 42. 9 42,7 42,6 42,3 41,9 38,7 38,1 35,5 MA 31 ,6 28,4 22,3 15,6 13,1 12,4 13,0 9,3 8,4 13,3 12,3 13,4 17,6 10,9 7,5 9,8 16,«; 18,6 14,1 30,0 8,3 11,0 12,6 15,0 35,7 22,6 18,5 22,9 24,6 12,1 19,2 25,2 30,7 30. 9 21. 3 24,6 14,5 8,7 8,7 7,6 14,2 4,4 12,3 10,4 7,4 9,3 14,0 11,9 10,1 11,6 9. 1 7,3 16,7 15,1 3,0 4,1 5,2 6,7 4,4 4,0 6,3 6,8 3,3 6,2 9,6 9,2 8,2 8,4 10,1 12,5 7,4 7,6 7,1 10 3,0 2,6 5,2 6,3 4,5 5,6 2,4 7,4 8,5 2,8 7,0 7,1 2,0 7,6 4,3 4,4 1,0 3,1 4,0 4,6 2,8 3,5 1,4 5,7 2,3 1,5 1,6 1,5 4,1 1,8 3,0 83 FieurS. 22 Mortalitet som følge af apopleksi (1992) Kvinder 0-64 År, EU 15 MM apopotakal. 0 4 4. pr. 100. 000 KvpjdPf QntMmUr. 1862308 (MMnr 100000 SDR JUadK Land EU 15 PORTUGAL ' LUXEMBOURG ' GRÆKENLAND FINLAND DET FORENEDE K. IRLAND BELGIER 2 ITALIEN ØSTRIG TYSKLAND4 NEDERLANDENE SPANIEN SVERIGE EBAtUUUU la i97t) I • 19921 MndrttMii \ «rtmWTn -54. 08 -30 25 -241 •32. 85 -6411 -5S. 70 - 1 8. « -66 08 -53 22 -57. 14 -57 22 -50 24 -45. 41 -63 37 -4982 •flé. 81 i 73 16 42 12. 96 1212 1129 10. SS 10. 82 977 8 92 8. 88 841 817 6. 08 7. 30 697 - A H» 1971 1969 1991 FarbundvwuUIMtan IndH11990 Kilde: HFA 1996 Fieur 5. 23 Mortalitet som følge af apopleksi (1992) Alle Kvinder, EU EU 15 PORTUGAL d» LUXEMBOURG (1 GRÆKENLANC FINLAND DET FORENEI OANMARI IRLAND BELGIEN I2l ITALIEN (31 ØSTRIG TYSKLANOMI NEDERLANI SPANIEN SVERI FRANKRIG '1971 -'1089 *19B1 'FnfeundmcuUiMwilncM 1990 Kilde: HFA 1996 SCR apopttsLafeaidro, pr. 100. 000 Kvtaøar Rcn*i* «ter 1982 SCR 0 '1971 21986 M991 'FotudnojMIMnnind« 1990 5 Kilde: HFA 1996 SDR apopleksi, alle aldre, pr. 100. 000 Kviridar U nd 1902 andrtafl I % eu io PORTUGAL' GRÆKENLAND LUXEMBOURG1 FINLAND ITALIEN > ØSTRIG DET PORENEDEK. TYSKLAND4 IRLAND SPANIEN BELGIEN 2 DANMARK NEDERLANDENE SVERIGE PRANKRM 76^3 175,63 125,75 101,82 82,71 81,27 80,33 79,53 78,80 77,96 75,25 66,46 65,41 62,75 61,34 44. 11 -4234 -26,34 1,35 9,85 -51. 54 -35,24 -49,92 -45,16 -49,33 -51,26 -41,39 -52,30 -33,57 -42,36 -30,30 cn go 1971 •1989 ^1991 4 Forbundsremihlikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 84 6. SUNDHEDSFAKTORER OG SUNDHEDSFREMME De vigtigste årsager til kvindemortalitet er beskrevet i afsnit 5. 1 afsnit 6 beskrives de vigtigste sundhedsfaktorer i forbindelse kvindesygdomme, herunder risikofaktorer som f. eks. rygning, alkohol, kost og vægt samt manglende fysisk aktivitet. Afsnittet behandler også sundhedsfremme og sygdomsforebyggende aktiviteter som f. eks. kræftscreening-programmer. 6. 1 Rygning Tobaksrygning er en af de vigtigste årsager til morbiditet og mortalitet i Det Europæiske Fællesskab. Rygning er hovedårsagen til skønsmæssigt 30% af kræfttilfældene2, herunder lungekræft (skønsmæssigt er rygning årsag til 85% af lungekræfttilfældene), kræft i mundhulen (læber, mund, tunge, hals), kræft i svælg, strubehoved, spiserør, blære og nyrer. Åndedrætssygdomme som f. eks. kronisk bronkitis, emfysem og astma forårsaget og/eller forværres også af rygning. Rygning er endvidere hyppigt årsag til hjerte-karsygdomme, idet faren for at udvikle iskæmiske hjertesygdomme er næsten dobbelt så stor blandt rygere end blandt ikke-rygere. Passiv rygning betragtes også som en risikofaktor i forbindelse med en række sygdomme, navnlig lungekræft. Ud over de generiske risici i forbindelse med rygning udsættes kvindelige rygere for en række yderligere kønsspecifikke sundhedsrisici, fordi rygning kan påvirke deres hormonbalance. Rygning kan særlig bidrage til at nedsætte fertiliteten4 5 og øge risikoen for tidlig menopause. Rygning bidrager ligeledes til kalktab og haraf følgende osteoporose hos kvinder, der er over overgangsalderen. Rygning kombineret med indtagelse af p-piller kan også i høj grad forøge faren for at udvikle hjerte-karsygdomme. Rygning under graviditet er blevet sat i forbindelse med en øget risiko for spontan abort, graviditetskomplikationer (f. eks. blødning, forliggende moderkage), dødfødsel, for tidlig fødsel, lav fødselsvægt og neonatal mortalitet. Rygning øger også faren for pludselige dødsfald blandt spædbørn og har forbindelse med en række andre sundhedsmæssige konsekvenser på længere sigt for rygernes børn (f. eks. reduceret lungekapacitet, øget infektionsrisiko). Traditionelt er der forholdsvis flere mandlige end kvindelige rygere. Andelen af mandlige rygere (43%) i EU har længe været højere end andelen af kvindelige rygere (28%)8. Men da der er mange flere mænd end kvinder, der opgiver rygning, og da mænds rygemønster adskiller sig fra kvindernes, er forskellen mellem de to køn blevet indsnævret i en række medlemsstater (f. eks. Finland, Nederlandene, Spanien, Tyskland, Portugal, Italien og Danmark)9 med det resultat, at der om få år kan være flere kvindelige end mandlige rygere, såfremt de nuværende trender fortsætter. Som det fremgår af figur 6. 1 og tabel 6. 1, ryger ca. 25% af kvinderne i de fleste medlemsstater. Danmark og Portugal er undtagelser, idet der er en meget større procentdel af danske kvinder, der ryger (42%), og en meget mindre procentdel af kvinder i Portugal, der ryger (12%)". Typisk er det blandt kvinder med en lavere socioøkonomisk status (undtagen i Portugal), arbejdsløse kvinder og kvinder med et lavt uddannelsesniveau, at man finder flest rygere. 85 Unge pigers rygning giver anledning til særlig bekymring, idet der er tegn på, at andelen af kvinder, der ryger hver dag, nærmer sig andelen af mænd, der ryger hver dag i denne aldersgruppe. Faktisk er der i Danmark flere kvindelige end mandlige rygere i de yngre aldersklasser. Da tobaksrelaterede sygdomme som regel udvikler sig efter rygning i 15-20 år eller mere, er det først nu, man begynder at se resultaterne af det stigende antal kvindelige rygere i EF. Der er tegn på, at kvinders mortalitet som følge af tobaksrelaterede kræftformer i de seneste ti år er steget i alle medlemsstater bortset fra Portugal og Irland. Den største stigning er sket i Nederlandene (87%), mens stigningen i Belgien, Danmark, Tyskland og Frankrig har været på over 40%. Ifølge en beregning foretaget på grundlag af nationale befolkningsstatistikker er den tobaksrelaterede mortalitet blandt kvinder størst i Irland og Danmark, hvor beregningerne viser, at henholdsvis 16,2%» og 15,3%» af dødsfaldene i 1990 blandt kvinder på 35 år og derover kunne tilskrives rygning (se figur 6. 2 og tabel 6. 2). Dette er mere end tre og en halv gange EU-gennemsnittet på 5,1%, men i hvert fald for Danmarks vedkommende stemmer tallet med det store antal kvindelige rygere i Danmark i de seneste 40-50 år14. På den anden side viste de samme beregninger, at der i Frankrig var meget få tilfælde af sådanne dødsfald, og at der i Luxembourg, Portugal og Spanien ikke var nogen tilfælde overhovedet. Dette er naturligvis ret usandsynligt, men skyldes formentlig de yderst konservative metoder, der benyttes ved beregningen af tobaksrelaterede dødsfald. 6. 2 Alkoholforbrug Forholdet mellem alkoholforbrug og sundhed er kompliceret. Der synes ikke at være nogen lineær forbindelse, idet et lavt alkoholforbrug kædes sammen med lavere mortalitet, mens et højt forbrug medfører overdødelighed. Alkoholmisbrug er blevet kædet sammen med mange forskellige sygdomme og lidelser, som fører til øget mortalitet. Bl. a. kan nævnes 1 f\ 17 skrumpelever , alkoholpsykose og alkoholforgiftning blodtryk, apopleksi og hjertesygdomme. Misbrug kan også føre til forhøjet Alkoholforbrug er også en risikofaktor i forbindelse med en række kræftformer, f. eks. brystkræft2019, kræft i mundhule, svælg, strubehoved og bugspytkirtel21. Ved flere af disse sygdomme er der en synergieffekt mellem alkoholforbrug og rygning. Endvidere forbindes alkoholmisbrug med truende adfærd, vold i hjemmet, arbejds- og færdselsulykker, depression, selvmord og selvmordsforsøg. Endelig kan et for stort alkoholforbrug blandt gravide give fosteret et alkoholsyndrom, som kan føre til fysiske og psykiske abnormiteter hos børnene. Nyere undersøgelser peger på, at sundhedsrisiciene i forbindelse med alkoholmisbrug kan være større for kvinder end for mænd, bl. a. på grund af forskelle på, hvorledes de nedbryder alkohol25. Trods den potentielle betydning, alkoholforbrug har for kvinder, findes der for tiden ingen kønsspecifikke oplysninger om alkoholforbruget på EF-plan. Flere undersøgelser giver visse oplysninger, som dog hverken er helt omfattende eller sammenlignelige. De foreliggende oplysniger peger på, at alkoholforbruget har været voksende i Finland, Sverige, Danmark, Det Forenede Kongerige og Nederlandene26. Dette stigende alkoholforbrug blandt kvinder har i Danmark og Det Forenede Kongerige været ledsaget af en stigende mortalitet som følge af leversygdomme (se figur 6. 3). 86 Kvinder forbruger stadig mindre alkohol end mænd, og de er tilbøjelige til at drikke mindre øl og spiritus. Men i nogle medlemsstater, f. eks. Sverige27, er der registreret en stigning i kvinders spiritusforbrug. Endvidere vækker alkoholforbruget blandt unge kvinder (på 12-24 år) også bekymring i visse medlemsstater. F. eks. tegnede de nederlandske 16-19-årige kvinder sig for den største andel af stordrikkerne i 1993-199428. Sverige har siden 1980'erne meldt om en væsentlig stigning i alkoholforbruget hos kvinder i aldersgruppen 12-24 år29, og i Det Forenede Kongerige er der sat mål for at mindske overforbruget af alkohol blandt de 15-16-. • 30 ange. Blandt medlemsstaternes folkesundhedsinitiativer kan nævnes undervisning i alkohols virkninger, fastsættelse af et sikkert forbrugsniveau i enheder pr. uge (typisk 21 genstande om ugen for mænd og 14 for kvinder)3 , og reklamekampagner til fordel for drikkevarer med et lavt alkoholindhold. Den nyeste EF-lovgivning om alkohol vedrører reklamer og mindsteafgiftssatser for alkohol32. 6. 3 Ernæring og vægt sundhedsproblemer En næringsrig kost er en betingelse for et godt helbred. I industrialiserede lande er der tendens til, at kostbetingede forkert kostsammensætning. Overernæring kan føre til fedme, som hos kvinder forbindes med øget risiko for at udvikle diabetes, forhøjet blodtryk, iskæmiske hjertesygdomme, hjerte karsygdomme samt visse former for kræft (herunder kræft i tyktarm og endetarm og for kvinder brystkræft33, kræft i livmoderhals og æggestok)34. skyldes overernæring eller en Figur 6. 4 og tabel 6. 3 viser fordelingen af under- og overvægtige kvinder i EF efter BMI- metoden3. WHO definerer kvinder som undervægtige, når deres BMI er mellem 18 og 20, og som alvorligt undervægtige, når BMI er under 18. Kvinder defineres som overvægtige med en BMI mellem 27 og 30, og alvorligt overvægtige med en BMI på 30 eller derover. Således har kvinder med en normal vægt et BMI mellem 20 og 27. Sundhedsrisiciene vokser væsentligt, når den faktiske vægt overstiger den ønskelige vægt med mere end 20% (eller når BMI er højere end 27), og vokser hurtigt med et BMI på 30 og derover. Det gennemsnitlige BMI for kvinder i EF er 24, dvs. at det ligger inden for normalområdet. Men en væsentlig del af kvinderne (20%) er overvægtige, og en mindre del (15%) undervægtige. Der er store forskelle inden for EF. Grækenland og Portugal har den største andel af overvægtige (henholdsvis 33,2% og 28,5%), mens Frankrig, Danmark, Forbundrepublikken Tyskland (før genforeningen) og Irland har den mindste andel af overvægtige (henholdsvis 15,5%, 16,5%o, 16,5% og 16,9%). BMI'et for kvinder i den tidligere Tyske Demokratiske Republik er højere end for kvinder i Forbundsrepublikken (før genforeningen), og dette gælder tillige andelen af overvægtige kvinder (henholdsvis 20% og 16,5%). I Det Forenede Kongerige er de anbefalede grænser for nylig hævet til 21 for kvinder og 28 for mænd. BMI beregnes ved at dividere en persons vægt (i kg) med hendes højde (i m) i anden (BMI = kg/m ), hvorved der opstår et mål, som tager vedkommendes højde i betragtning. 87 Fejlernæring kan føre til en række forskellige sundhedsproblemer. En kost med et højt indhold af mættede fedtsyrer øger risikoen for hjerte-karsygdomme36, mens en kost med et lavt indhold af frisk frugt og friske grøntsager forbindes med en øget risiko for en række kræftformer, navnlig kræft i mave, tyktarm, endetarm og indvolde37. Sandsynligvis på grund af forskellige landbrugsmæssige og kulturelle traditioner er spisemønstrene i EF kendetegnet ved et nord-syd skel. De nordlige EF-lande har traditionelt spist større mængder af animalsk protein og fedt, mens de sydlige (Middelhavs-) EF-lande har spist en kost, der er rig(ere) på naturlige fibre, fordi den har omfattet en større andel af grøntsager, frugt, korn og polyumættet fedt. Men disse spisemønstre er ved at blive mindre klare, fordi det indre marked giver en større strøm af levnedsmidler inden for EF. F. eks. er man i Sverige på nationalt plan begyndt at spise en mere sydlandsk kost med et større indhold af frugt, grøntsager, korn og fedtfattige mejeriprodukter39. Selv om der ikke foreligger nogen nye (efter 1970) kønsspecifikke oplysninger på EF-plan om kostvaner, oplyser de fleste medlemsstater, at kvinder spiser mere frugt og grønt end mænd. Folkesundhedsinitiativer i EF omfatter en belysning af forbindelsen mellem sund kost og sygdomsforebyggelse, herunder vigtigheden af kolesterol- og diabetesundersøgelser for bestemte risikogrupper. I denne forbindelse er det overraskende, at kun 17% af kvinderne på EF-plan anerkendte, at usund kost var den næststørste (livsstilsrelaterede) risikofaktor i forbindelse med hjertesygdom, mens ca. hver anden kvinde anerkendte, at rygning var den største (livsstilsrelaterede) risikofaktor. 6. 4 Motion Regelmæssig motion er af betydning for det psykiske og fysiske velvære. En god fysisk form mindsker mortaliteten som følge af hjertesygdomme og kræft , fordi en god fysik mindsker virkningerne af stress, gør det muligt at opretholde en optimal legemsvægt, styrker hjertet og lungerne og mindsker faren for hjertesygdomme. Endvidere er motion f. eks. i form af spadsereture og løb af særlig betydning for kvinder før overgangsalderen, idet den mindsker risikoen for osteoporose senere i livet. Selv om der ikke foreligger nogen kønsspecifikke oplysninger om motion på EF-plan, er der generelt enighed om, at kvinder, navnlig ældre kvinder, får mindre motion end mænd, og at de ville have godt af mere motion. 6. 5 Sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse i traktatens artikel 129, at EF skal sikre et højt Som nævnt hedder det sundhedsbeskyttelsesniveau og sygdomsforebyggelse. Eurobarometerundersøgelsen i 1996 omfattede en række spørgsmål om de forebyggende og sundhedsfremmende ydelser, der tilbydes. Undersøgelsen omfattede også visse holdningsmæssige spørgsmål, der skulle kaste lys over emner, der ofte er genstand for sundhedsfremmende foranstaltninger gennem Programmer vedrørende kræft og sundhedsfremme. 88 debat, f. eks. mammografiundersøgelser. Resultaterne viser, at der er store afvigelser mellem medlemsstaterne. Da oplysningerne er afgivet af de pågældende selv, bør resultaterne fortolkes med forsigtighed. 6. 5. 1 Hjerteundersøgelser Som nævnt i afsnit 5. 7 og 5. 8 er hjertesygdomme en af hovedårsagerne til kvinders morbiditet og mortalitet, og tidlig diagnosticering kan spille en væsentlig forebyggende rolle. Eurobarometerundersøgelsen omfattede et spørgsmål om hjerteundersøgelser. Resultaterne, som fremgår af figur 6. 5 og tabel 6. 4, viser, at ca. 22% af EF's kvinder havde fået undersøgt deres hjerte i det forløbne år. Ikke overraskende er hyppigheden af undersøgelserne i høj grad aldersbetinget, idet ældre kvinder får foretaget flere undersøgelser. 44% af kvinderne på 65 år og derover havde fået hjertet undersøgt i det forløbne år, mens kun 10% af kvinderne under 35 år havde fået det gjort. Der er store forskelle inden for EF. Tyskland (både den tidligere Tyske Demokratiske Republik og den tidligere Forbundsrepublik) og Portugal havde den højeste procentdel af hjerteundersøgelser (henholdsvis 35,3%, 31,5% og 32,6%), mens Nederlandene og Sverige havde de laveste tal (henholdsvis 9,7% og 12,8%). 6. 5. 2 Kolesterolprøve Selv om der er uenighed om, hvorvidt det er ønskeligt at foretage massescreeninger for kolesterol, havde hver fjerde kvinde i EF fået deres kolesteroltal checket i det forløbne år. Ligesom forskelle mellem aldersgrupperne. 43% af kvinderne på 65 år og derover havde fået foretaget en prøve i det forløbne år (se figur 6. 6 og tabel 6. 5). for hjerteundersøgelsernes vedkommende er der store Resultaterne viser store forskelle mellem medlemsstaterne. Grækenland havde den højeste procentdel (38,1%) af kvinder, der havde fået foretaget en kolesterolprøve i det forløbne år, og Danmark den laveste (7,5%). Udsvingene er endnu større blandt kvinder på 65 år og derover, idet 67,9%) af de græske kvinder havde fået foretaget en prøve mod kun 12,8% af de danske kvinder. 6. 5. 3 Diabetesundersøgelse Incidensen af ikke-insulinafhængig diabetes mellitus (normalt betegnet som type II diabetes) er vokset i de seneste årtier43. Kvinder over 40 år er særlig udsatte for sygdommen, muligvis fordi flere kvinder bliver fede efter menopausen. Meget tyder på, at ca. halvdelen af alle personer med type II diabetes ikke har fået sygdommen diagnosticeret, hvilket betyder, at en stor del af morbiditeten og mortaliteten kan forebygges. Figur 6. 7 og tabel 6. 6 viser, at godt hver femte kvinde i EF var blevet undersøgt for diabetes i det forløbne år. Andelen er afhængig af alderen, men det er overraskende, at kun 25% af kvinder på 40-64 år og 37% af kvinder på 65 år og derover er blevet undersøgt for diabetes. Da fede kvinder over 40 år er særlig tilbøjelige til at udvikle type II diabetes, blev andelen af 89 undersøgte kvinder i denne gruppe beregnet. Resultaterne viser, at ca. 39% af de overvægtige kvinder og 44% af de meget overvægtige kvinder var blevet undersøgt for diabetes i det forløbne år. Disse resultater tyder på, at der er behov for at øge hyppigheden af diabetesundersøgelser blandt midaldrende og ældre kvinder, særlig de overvægtige af dem. Som for kolesterolprøvernes vedkommende er der væsentlige forskydninger mellem medlemsstaterne. Den tidligere Forbundsrepublik har den største andel af undersøgte personer generelt (henholdsvis 38,1% og 33,0%o), mens Irland og Sverige har de laveste generelle tal (henholdsvis 7,9%» og 11,2%) (tabel 6. 6). tidligere Tyske Demokratiske Republik og den 6. 5. 4 Osteoporoseundersøgelse Aldersrelateret osteoporose findes hyppigere hos kvinder end mænd og er en vigtig morbiditets- og mortal i tetsårsag. Oplysninger fra Eurobarometer 1996-undersøgelsen viser, at 17% af kvinderne over 50 år havde fået foretaget en osteoporoseprøve3 i det forløbne år. Tallene går fra henholdsvis 28% og 27% i Østrig og den tidligere Forbundsrepublik Tyskland til 5% og 4%) i henholdsvis Irland og Finland (se figur 6. 8 og tabel 6. 7). 6. 5. 5 Kræftscreening I den tredje EF-handlingsplan mod kræft (1996-2000) prioriteres tidlig diagnosticering af kræft og kræft-screeninger højt. Målet er at forbedre mulighederne for tidlig diagnosticering, navnlig gennem udvikling og spredning af effektive screeningprogrammer og hensigtsmæssig praksis. For kvinders vedkommende er der i næsten tyve år gennemført særlige screeninger for bryst- og livmoderhalskræft. Disse screeninger har vist sig at være effektive, når de gennemføres rigtigt (se nedenfor). tal opnås Screeningydelseme er kun effektive, såfremt de er af god kvalitet. F. eks. har fejlfortolkning af smearprøver gjort det nødvendigt at genindkalde kvinder til yderligere undersøgelser. Faktisk er den omstændighed, at kræftscreening giver en vis procentdel falske positive og falske negative resultater, for nogle et vægtigt argument mod sådanne screeningprogrammer. I de screeningprogrammer, der faktisk findes, påvirkes effektiviteten stærkt af, hvor mange i målgruppen der deltager. 60% deltagelse er acceptabelt, men 75% (eller mere) er ønskeligt. De ønskelige lande, hvor der gennemføres systematiske screeningprogrammer med personlige indkaldelser. Mangelfuld deltagelse kan bl. a. skyldes manglende adgang til screeningfaciliteter, enten på grund af geografisk isolation eller på grund af (lav) socioøkonomisk status, manglende oplysninger eller en mangel på kvindelige læger46 af sidstnævnte Eurobarometerundersøgelsen i 1996, at godt 36% af kvinderne i EF foretrækker en læge af samme køn. Procentsatsen varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. Danske, finske og irske kvinder går mest ind for kvindelige læger, og svenske, luxembourgske og nederlandske kvinder går mindst ind for kvindelige læger (se figur 6. 9 og tabel 6. 8). 47. Hvad typisk kun resultaterne punkt angår viser det i Disse tal bør fortolkes forsigtigt, da "osteoporoseundersøgelse" ikke specifikt blev defineret i undersøgelsen. Følgelig er der ingen garanti for, at respondenternes svar er helt korrekte. 90 6. 5. 5. 1 Screening for livmoderhalskræft Livmoderhalskraft kan opdages ved en Papanicolaou-smearprøve, som kvinder bl. a. kan få foretaget hos de praktiserende læger, på familieplanlægningsklinikker, hospitaler og særlige kvindeklinikker. En vurdering af de organiserede screeningprogrammer viser et væsentligt fald i mortaliteten som følge af livmoderhalskræft. F. eks. viser finske undersøgelser et muligt fald i mortaliteten på 50-80%48, mens Sverige beretter om et faktisk fald på 34%49. Generelt skønnes den faldende incidens af og mortalitet som følge af livmoderhalskræft at være tilstrækkelig til at retfærdiggøre massescreeningprogrammer °. Selv om alle medlemsstater råder over smearprøvefaciliteter, er det ikke alle, der har massescreeningprogrammer3. I Danmark, Finland, Sverige, Nederlandene og Det Forenede Kongerige gennemføres der på nationalt plan screeninger for livmoderhalskræft, dog med forskellige anbefalede tidsintervaller52. Danmark og Sverige indkalder f. eks. kvinder til prøve hvert tredje år, mens Finland og Nederlandene benytter femårige intervaller. I Det Forenede Kongerige kan kvinder vælge mellem tre- og femårige intervaller. Den ved lov fastsatte screeningalder er også forskellig i de forskellige medlemsstater. Den nedre aldersgrænse går fra 18 til 30 år og den øvre grænse fra 59 til 75 år. 70-83% af målgruppen deltager i screeningprogrammerne. På EF-plan havde ca. 40% af alle kvinder på 15 år og derover fået foretaget en smearprøve i det forløbne år (Eurobarometer 1996). Tallet svinger fra 16,5% blandt kvinder på 65 år og derover til ca. 46% blandt 35- til 64-årige kvinder (se figur 6. 10 og tabel 6. 9). Der er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne. Danske og tyske (både fra den tidligere Tyske Demokratiske Republik og den tildligere Forbundsrepublik) kvinder havde de højeste screeningprocenter (henholdsvis 63,5%, 53,2% og 52,3%). Irland og Portugal havde de laveste tal (henholdsvis 15,8%) og 22,3%). 6. 5. 5. 2 Brystkræftscreening Brystkræftscreening kan foretages ved fysisk undersøgelse af brystet eller ved en mammografiundersøgelse. I årtier er man gået ind for fysisk undersøgelse af brystet foretaget af læger, sygeplejersker o. lign. (palpering) eller af kvinderne selv med henblik på tidlig diagnosticering. Palpering finder ret ofte sted enten som en separat undersøgelse eller som led i en almindelig lægeundersøgelse. Resultaterne har imidlertid været skuffende, idet der ikke er opdaget mange yderligere knuder på et tidligt stadium. Da mange yngre kvinder endvidere har godartede knuder i brystet, bliver mange kvinder uden grund henvist til yderligere undersøgelser eller biopsier. Undersøgelser vedrørende selvundersøgelsernes effektivitet har givet tvetydige resultater53. Ikke desto mindre havde næsten 40% af alle kvinder i EF selv undersøgt deres bryster i det forløbne år (Eurobarometer 1996). Tallene varierer lidt mellem de forskellige aldersgrupper, nemlig fra 29,8%) blandt kvinder på 60 år og derover og 48,4%» blandt kvinder på 50-59 år (se figur 6. 11 og tabel 6. 10). Inden for EF går tallene fra 61,5% i den tidligere Tyske Demokratiske Republik til kun 15,6% i Irland. Nogle af de selvstyrende områder i Spanien har screeningprogrammer, og i Irland er der ved at blive udarbejdet et nationalt program. I Tyskland har kvinder, der er sygeforsikrede, ret til en årlig undersøgelse. 91 Ved veltilrettelagte screeninger blandt 50-69-årige kvinder opdages brystkræft i gennemsnit fire år tidligere end ved en klinisk undersøgelse, hvilket (efterhånden) har reduceret mortaliteten. Mens screeningprogrammer med fuld (100%) deltagelse næsten kan halvere risikoen for at dø af brystkræft, kan screeningprogrammer med 70% deltagelse reducere risikoen med en tredjedel54. Da brystkræft opdages tidligere hos flere kvinder, og da den forventede levetid øges ved tidlig behandling, vil antallet af opfølgningsundersøgelser nødvendigvis også stige. Endvidere skulle der, når brystkræftmortaliteten falder, blive færre patienter, der skal behandles for metastaser i andre dele af organismen. Screeninger har vist sig effektive som middel til at reducere brystkræftmortaliteten hos 50-69- årige kvinder, men der er for tiden ikke tilstrækkelige beviser til at anbefale massescreeninger af kvinder mellem 40 og 49 år55. Flere og flere lande overvejer ønskeligheden af massescreeningprogrammer for brystkræft. Lande med et nationalt screeningprogram begrunder deres beslutning med, at screeningudgifterne og den stress, der forårsages af falske positive resultater eller af viden om sygdommens tilstedeværelse, opvejes af fordelene ved at nedbringe behovet for avanceret behandling og mortaliteten. En stor del af debatten om den såkaldte sygehggørelse af kvinder har fundet sted, uden at der til egentlig mammografiundersøgelser. Derfor blev kvinderne under Eurobarometerundersøgelsen i 1996 bedt om at tilkendegive, hvorvidt de var enige eller uenige i følgende udtalelse: følelser med foreligger kvinders hensyn nogen viden om "Mammografiscreening, dvs. røntgenundersøgelse af brystet, bør gratis tilbydes alle kvinder fra en bestemt alder, idet en sådan screening kan medvirke til at mindske brystkræftmortaliteten. " Svarene, der fremgår af figur 6. 12 og tabel 6. 11, viser entydigt, at kvinderne går ind for massescreeninger. Over 90% af kvinderne i EF er (helt eller delvis) enige i denne udtalelse. Endvidere er der i modsætning til, hvad der gælder for de øvrige spørgsmål i Eurobarometerundersøgelsen, kun få udsving mellem medlemsstaterne og aldersgrupperne. Trods denne enighed blandt kvinder om fordelene ved mammografiundersøgelser er situationen i de enkelte medlemsstater meget forskellig. For tiden har Finland, Nederlandene, Luxembourg (for kvinder omfattet af socialsikringen), Sverige og Det forenede Kongerige nationale (masse-)mammografiprogrammer. Danmark, Frankrig og Spanien gennemfører mammografiscreeningprogrammer i visse områder. I Tyskland tilbydes kvinder med sygeforsikring en årlig screening, som dog ikke nødvendigvis omfatter et mammogram. Deltagelsen i de nationale screeningprogrammer varierer også: I Nederlandene er deltagelsesprocenten 79%,, i Finland 89%, i Sverige 70-85% og i Det Forenede Kongerige 72%. 92 Selv om mange medlemsstater ikke har nationale screeningprogrammer, betyder det ikke, at kvinder i disse lande ikke får foretaget mammografiundersøgelser, når det er nødvendigt. Som vist i figur 6. 13 og tabel 6. 12 svarede 38% af alle kvinder mellem 50 og 59 år og 28% af kvinderne mellem 60 og 69 år, at de havde fået foretaget en sådan undersøgelse i det forløbne år. I betragtning af forskellene i de nationale screeningprogrammer kan det ikke overraske, at der er væsentlige forskelle mellem medlemsstaterne i den procentdel af kvinderne, der havde fået foretaget en mammografiundersøgelse i det forløbne år. I Sverige og Luxembourg - som begge har massescreeningprogrammer - havde henholdsvis 71% og 64% fået foretaget en undersøgelse, mens Grækenland og Irland havde de laveste tal, nemlig henholdsvis 31% og 2%(forde50-59-årige). Referencer 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 Abel-Smith, B. , Figueras, J. , Holland, W. , McKee, M. , Mossialos, E. (1995). Choices in Health Policy. London. Dartmouth. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1990), Europa mod Kræft: 1990-1994, anden handlingsplan, Luxembourg. Sundhedsministeriet, Danmark, 1994. Levetiden i Danmark, København, Danmark. Sinkkoncn, S. ( 1996). "Finsk rapport om kvinders sundhed". Kuopio: Ikke offentliggjort. Thomas, C. ( 1996) "Britisk rapport om kvinders sundhed". Lancaster: Ikke offentliggjort. lbid. Thornton, L. , 1992. Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women attending a Dublin maternity hospital. Dublin: Ph. D. -afhandling forelagt Faculty of Public Health Medicine of the Royal College of Physicians of Ireland med henblik på medlemsskab. Ikke offentliggjort. Eurostat (1996) Socialt portræt af Europa, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed (1996). Ikke offentliggjort. Sinkkonen, S. ( 1996) "Finsk rapport om kvinders sundhed". Ikke offentliggjort. Eurostat, (1995a). Kvinder og mænd i Den Europæiske Union: et statistisk portræt. Luxembourg. Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed ( 1966). Ikke offentliggjort. European Bureau for Action on Smoking Prevention (1994) Tobacco and health in the European Union, an overview. Bruxelles: BASP. Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994a), Levetiden i Danmark, København: Sundhedsministeriet. Peto, R. m. fl. (1994): Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect estimates from vital statistics. Oxford: Oxford Medical Publications. Abel-Smith, B. , Figucras, J. , Holland, W. , McKee, M. , Mossialos, E. (1995). Choices in Health Policy. Dartmouth. London. Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994a). Levetiden i Danmark, København, Danmark. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i Det Europæiske Fællesskab. 1995. KOM(95) 357 endelig udg. , Bruxelles: Kommissionen. Marmot, M. , Brunner, E. (1991) "Alcohol and cardiovascular disease: the status of the U shaped curve". BMJ; 303:565-568. Se f. eks. Le, M. G. , Hill, C, Kramar, A. , Flamant, R. (1984). "Alcoholic beverage consumption and breast cancer in a French case-control study", Am J Epidemiol. , 120:350-357; Rohan, T. E. , McMichael, A. J. (1988), "Alcohol consumption and risk of breast cancer", Int J Cancer, 41:695-699; Willet, W. C. m. fl. (1987), "Moderate alcohol consumption and the risk of breast cancer", N Eng J Med, 316:1174-1180. Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994c). Kræftudvikling og kræftdødelighed, København, Danmark. Irlands Department of Health ( 1995). Developing a Policy for Women's Health: A Discussion Document. Dublin: Stationary Office. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sudhedssituationen i Det Europæiske Fællesskab, 1995. KOM(95) 357 endelig udg. , Bruxelles: Kommissionen. Thornton, L. , 1992. Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women attending a Dublin maternity hospital. Ph. D. -afhandling forlagt Faculty of Public Health of the Royal College of Physicians of Ireland med henblik på medlemskab. Ikke offentliggjort. Se f. eks. Glenn, S. W. , Parsons, O. A. , Stevens, L. (1989) "Effects of alcohol abuse and familial alcoholism on physical health in men and women". Health Psychol. 8:325-341; North, C. S. (1996) "Alcoholism in women - more common ~ and serious - than you might think". Postgrad Med. 100:221-224; Chou, S. P. , Dawson, D. A. 93 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 (1994), "A study of the gender differences in morbidity among individuals diagnosed with alcohol abuse and/or dependence". J Subst Abuse. 6:381-392; og Thomasson, H. R. (1995), "Gender differences in alcohol metabolism. Physical responses to ethanol". Recent Dev Alcohol. 12:163-179. Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed ( 1996). Ikke offentliggjort. Sundh, M. , Renck, B. (1996) "Svensk rapport om kvinders sundhed". Karlstad: Ikke offentliggjort. Vermeulen, M. (1996) "Nederlandsk rapport om kvinders sundhed". Amsterdam: Ikke offentliggjort. Folkhalsoinstitutet & Centralforbundet for alkohol- och narkotikaupplysning. Alkohol och narkotikautvecklingen i Sverige. Rapport 95. Stockholm, 1995. Thomas C. (1996) "Britisk rapport om kvinders sundhed". Lancaster: Ikke offentliggjort. Department of Health, Det forenede Kongerige ( 1996), personlig meddelelse. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i Det Europæiske Fællesskab, KOM(95) 357 endelig udg. , Bruxelles: Kommissionen. Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994). Kræftudvikling og kræftdødelighed, København, Danmark Pi-Sunycr, F. X. (1993), "Medical Hazards of Obesity", Ann Intern Med, 119:665-660. Se tillige oster, W. R. , Burton, B. J. (Eds. ) (1985). "National Institutes of Health Consensus Conference: Health Implications of Obesity", Ann Intern Med. 103:977-1077. Blumen-Krantz, M. ( 1996) "Obesity: The World's Oldest Metabolic Disorder", Mednews. Sundhedsministeriet, Danmark ( I994d). Hjertesygdom i Danmark, København, Danmark. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a), Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i Det Europæiske Fællesskab 1995. KOM(95) 357 endelig udg. , Bruxelles: Kommissionen. Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994c). Kræftudvikling og kræftdødelighed, København, Danmark. Sundh, M. , Renck, B. (1996) "Svensk rapport om kvinders sundhed", Karlstad: Ikke offentliggjort. Blair, S. N. m. fl. (1989). "Physical fitness and all-cause mortality". Journal of American Medical Association. 262(17):2395-2401. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i Det Europæiske Fællesskab, 1995. KOM(95) 357 endelig udg. , Bruxelles: Kommissionen. Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed 1996. Ikke offentliggjort. Se f. eks. King, H. , Zimmet, P. (1988) "Trends in the prevalence and incidence of diabetes: non-insulin- dependent diabetes mellitus", World Health Statistics Quarterly. Rapport Trimestriel de Statistiques Sanitaires Mondiales, 41 (3-4) 190-6; Eshøj, O. m. fl. (1994) "Increased prevalence of insulin-treated diabetes mellitus in Funen County, Denmark". Journal of Internal Medicine, 235 (5) 405-10. British Diabetic Association ( 1996). Counting the Cost: The Real Impact of Non-Insulin Dependent Diabetes, London, British Diabetic Association. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995c). "The fight against cancer: an action plan for 1996- 2000", i Social Europe: Two years of Community social policy: July 1993 - June 1995. Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, ss. 101-103. Bentham G. , m. fl. (1995) "Factors affecting non-response to cervical cytology screening in Norfolk, England". SocSciMed40: 131-35. Gatrell A. , Maddocks A. , Kirwan M. , Garnett S. (1995), "Making GIS sing and dance to a Purchaser's tune". Proceedings A Gl '95. Pukkala 1993, Women and men in Finland, Living Conditions 1995: 1, Det Finske Canccrrcgister, kræftstatistikker fra NAWH. Laara, E. , Day, N. E. & Hakama, M. : "Trends in mortality from cervical cancer in the Nordic countries: association with organized screening programmes". Lancet, 1247-9. Screening for cervical cancer ( 1996), Mednews (208/04728). Sanchis, C. (1996). Spanish Report on Women's Health, Valencia: Ikke offentliggjort. Weilandt, C. (1996), Tysk rapport om kvinders sundhed, Bonn: Ikke offentliggjort. Petersson, B. , (1996) "Dansk rapport om kvinders sundhed", København: Ikke offentliggjort. Sinkkonen, S. (1996) "Finsk rapport om kvinders sundhed". Kuopio: Ikke offentliggjort. Sundh, M. , Renck, B. (1996) "Svensk rapport om kvinders sundhed". Karlstad: Ikke offentliggjort. Vermeulen, M. (1996) "Nederlands rapport om kvinders sundhed". Amsterdam: Ikke offentliggjort. Thomas, C. (1996) "Britisk rapport om kvinders sundhed". Lancaster: Ikke offentliggjort. Se f. eks. Canadian Task Force on the Periodic Health Examination (1986) "The Periodic Health Examination: 2, 1985 update", Can Med Assoc J. 134:724-729; Foster, R. S. , Constanza, M. C. (1984), "Breast self-examination practices and breast cancer survival", Cancer, 53:999-1005; og Le Geyte, M. , Mant. , D. , Vessey, M. P. m. fl. (1992) "Breast self-examination and survival from breast cancer". Br J Cancer, 66:917-918. Nystrôm, L. , Rutqvist, L. E. , Wall, S. m. fl. (1993), "Breast cancer screening with mammography: an overview of Swedish randomised trails", Lancet, 341: 973-978. Cancer screening for patients ( 1995). Mednews (208/05499). Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed (1996). Ikke offentliggjort. 94 A J L ^ ^ J g y w b j ^ A ^ M j f c ^ ^ ^ J t M i j f c i ^ ^ j J U ^ JL A J L ^ ^ J g y w b j ^ A ^ M j f c ^ ^ ^ J t M i j f c i ^ ^ j J U ^ J^ A J L ^ ^ J g y w b j ^ A ^ M j f c ^ ^ ^ J t M i j f c i ^ ^ j J U ^ JL 95 95 95 FigutAl Procentdel rygere (1991)* Kvinder på 15 år og derover, udvalgte EU-lande Danmark Irland Det Forenede K. Spanien Tyskland V Italien Luxembourg Grækenland Belgien Portugal Kl 0% 20% 40% 60% 80% 100% ' Belgien: 1989. Spanien og Italien: 1990 Kilde: Eurostat "95b Tabel 6,1 Procentdel rygere (1991)* Kvinder på 15 år og derover, udvalgte EU-lande Danmark Nederlandene Frankrig Irland Det Forenede Kongerige Spanien Tyskland V Italien Luxembourg Grækenland Belgien Portugal * Belgien 1989; Spanien og Italien: 1990 Kilde: Eurostat 1995b Procent 42 33 32 31 29 27 26 26 26 25 24 12 96 Figur 6,2 Mortalitet som følge af rygning (1990) Kvinder på 35 år og devover*, EU 15 EU i alt Portugal Irland Kilde: Peto R, Lopez AD, Boreham J, Thun M, Heath C. Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect estimates from vital statistics. Oxford Medical Publications. Oxford, New York, Tokyo, 1994. 10 12 14 16 18 % dødsfald som følge af rygning Tabel 6,2 Mortalitet som følge af rygning (1990) Kvinder på 35 år og devover*, EU 15 Irland Danmark Det Forenede Kongerige Østrig Nederlandene Sverige Italien Tyskland Grækenland Finland Belgien Frankrig Luxembourg Portugal Spanien EU I alt (15) Mortalitet I alt* 2,3 /14,2 4,4/28,8 48 /320,0 2,1/43,3 2,7 / 60,0 2,0/45,5 10,1/256 16,2/487 1,3/43,2 0,7 / 24,9 1,3/50,0 2. 2 /246,0 0,0/ 1,8 0,0/47,0 0,0/151,0 9. 3 IX 817,9 Procent 16,2 15,3 15,0 4,9 4,5 4,4 4,0 3,3 3,0 2,8 2,6 0,9 0,0 0,0 0,0 5,1 Kilde: Peto R, Lopez AD, Boreham J, Thun M, Heath C. Mortality from smoking in developed countries. 1950- 2000. Indirect estimates from vital statistics. Oxford Medical Publications. Oxford, New York, Tokio. 1994. •Dødsfald som følge af rygning pr. 1. 000 dødsfald og i procent; data blev beregnet (se kilde) for to aldersgrupper: 35-69 år og 70 + år og lagt sammen. (Der blev udarbejdet skøn for 1990). 97 Figur 6,3 Mortalitet som følge af leversygdomme (1992) Alle kvinder, EU 15 SDR kronisk leversygdom og skrumpelever, alle aldre pr. 100. 000, Kvinder Ordn« «Har 1992 SDR SDR kronisk leversygdom og skrumpelever, alle aldre. pr. 100. 000 Jtøodo • r ar EU 19 ØSTRIG ITALIEN > PORTUGAL1 TYSKLAND LUXEMBOURG1 FRANKRIG SPANIEN DANMARK BELGIEN2 FINLAND GRÆKENLAND DET FORENEDEK SVERIGE NEDERLANDENE IBLAND. »•51 14. 42 13. 78 13,70 12. 84 10. 90 8. 98 8. 92 8. 77 8,46 6,01 4,58 4,46 4,19 3. 58 1,93 » n d r t n g l* alrtnn 1870, -19,81 10,84 -13,11 -45,57 -3,31 -34,6« -53,8! -40. 97 8. 54 10,55 80. 4C -50. 2Î 91,42 -10. 8Î -2,72 •33 4f '1971 21989 '1991 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 Kilde: HFA 1996 Figur 6,4 Procentdel overvægtige og undervægtige Kvinder på 18 år og derover, EU 15 (1996) EU 15 ØSTRIG ITALIEN (3) PORTUGAL 1 TYSKLAND (4) LUXEMBOURG (1) FRANKRIG SPANIEN DANMARK BELGIEN (2) | FINLAND GRÆKENLAND DET FORENEDE K. SVERIGE NEDERLANDENE IRLAND M971 21989 31991 4 ForbundtrepubHkkan indtil 1990 Kilde: HFA 1996 EU 15 Østrig Belgien Danmark Frankrig Finland Grækenland Tyskland 0 Tyskland V Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Spanien Sverige Det Forenede K. 40% 20% \ 40% meget undervægtig (<18 BMI) overvætig (27-30 BMI) Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 undervægtig (18-20 BMI) meget overvætig (30+ BMI) 98 Tabel 6,3 Procentdel overvægtige og undervægtige Kvinder på 18 år og derover, EU 15 (1996) meget undervætig (BMK18) undervætig (18SBMR20) normal vægt (20SBMK27) overvætig (27SBMR30) meget overvætig (BMte30) BMI- gennetnsnit % 2,8 2. 2 4,1 2,4 3,8 2,8 1,8 2,1 1,4 2,6 4,2 4,2 2,2 1,5 3,2 1,7 2,5 % 12,4 10,1 10,0 15,2 20,5 7,8 8,7 5,8 11,1 10,5 14,7 14,9 8,6 8,1 10,9 10,0 10,1 % 64,4 66,7 67,0 65,9 60,1 64,1 56,3 72,1 71,0 70,0 62,0 61,1 68,6 61,9 62,3 69,4 60,6 % 12,4 12,4 8,9 9,0 9,9 13,8 16,6 13,6 12,0 8,8 11,9 10,7 12,0 14,8 15,3 11,8 13,8 % 8,1 8,5 10,0 7,5 5,6 11,4 16,6 6,4 4,5 8,1 7,2 9,2 8,6 13,7 8,3 7,0 13,1 24,0 24,1 24,2 23,5 23,0 24,7 25,5 24,2 23,6 24,1 23,5 23,7 24,2 24,9 24,3 23,9 25,2 EU IS Østrig Belgien Danmark Frankrig Finland Grækenland Tyskland 0 Tyskland V Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Spanien Sverige Det Forenede Kongerige Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Figur 6,5 Procentdel, der har fået undersøgt hjertet I det seneste år Kvinder på 15 og derover, EU 15 (1996) Tyskland 0 Portugal Tyskland V Østrig Grækenland Finland EU 15 Italien Belgien Irland Luxembourg Frankrig Det Forenede K. Spanien Danmark Sverige Nederlandene EU- gennemsnit -H 1 +. 0% 20% 40% 60% 80% 100% Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 99 Tabel 6,4 Procentdel, der har fået undersøgt hjertet I det seneste år Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) Tyskland 0 Portugal Tyskland V Østrig Grækenland Finland EU 15 Italien Belgien Irland Luxembourg Frankrig Det Forenede Kongerige Spanien Danmark Sverige Nederlandene Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 15-34 ar % 11,9 15,1 9,0 19,0 13,1 8,7 9,8 9,9 6,3 7,5 11,6 10,4 8,3 13,3 5,4 4,0 4,8 35-64 år % 39,7 38,6 35,8 23,0 27,6 22,2 22,2 18,6 21,1 19,7 16,7 19,4 15,1 12,8 14,1 t2,l 11,5 65+ Ar % 66,3 54,2 61,0 58,9 45,7 47,9 43,7 43,5 45,5 50,7 40,0 32,3 36,2 35,2 31,4 32. 2 24,2 Total 35,3 32,6 31,5 27,2 25,4 23,9 21,8 20,7 20,4 19,1 18,5 17,6 17,0 16,9 14,1 12,8 9,7 Figur 6,6 Procentdel, der har fået foretaget en kolesterolprøve I det seneste år Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 85 4r og derover Grækenland Østrig Tyskland V Tyskland 0 Portugal Luxembourg Spanien Frankrig Italien Belgien EU 15 Finland Nederlandene Sverige Irland Det Forenede K. Danmark i - 0% 20% 40% 60% 80% 100% Ja ordnet efter gennemsnittet for begge aldersgruppe Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 100 Procentdel, der har fået foretaget en kolesterolprøve I det seneste år Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) Tabtl 6,5 15-34 år 35-49 år 50-64 år 17,1 26,1 11,7 14,8 14,5 19,0 20,2 24,2 15,5 11,1 13,8 9,2 5,7 3,5 4,5 3,8 3,6 31,8 28,6 22,8 27,2 34,2 33,7 27,6 29,8 24,7 22,6 22,8 21,7 10,6 8,9 12,3 12,8 8,0 56,3 48,1 52,0 49,3 51,4 46,0 35,0 38,9 40,2 39,0 37,2 30,4 25,8 22,6 18,0 14,9 8,9 65+ år 67,9 56,0 48,0 50,0 46,4 49,0 58,1 53,0 46,6 41,4 42,8 38,7 27,3 23,6 25,4 16,1 12,8 Total 38,1 35,6 30,6 32,7 33,3 31,9 31,7 33,0 29,1 25,1 26,2 23,5 12,5 12,8 12,0 10,6 7,5 Grækenland Østrig Tyskland V Tyskland 0 Portugal Luxembourg Spanien Frankrig Italien Belgien EU 15 Finland Nederlandene Sverige Irland Det Forenede Kongerige Danmark Kilde: Eurbarometer 44. 3/1996 Procentdel, der har fået foretaget en diabetesundersøgelse I det seneste år Kvinder på 40 år og derover, EU 15 (1996) Figur 6,7 • •5 Ar og derover Tyskland 0 Tyskland V Portugal Grækenland Luxembourg Østrig Finland EU 15 Italien Frankrig Spanien Belgien Danmark Det Forenede K. Sverige Nederlandene Irland 0% 20% 40% 60% 80% 100% ordnet efter gennemsnit for begge aldersgrupper Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 101 Tabel 6,6 Procentdel, der har fået foretaget en diabetesundersøgelse I det seneste år Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) alder <40 år alder 40-64 år alder 65+ år Total 23,7 14,2 17,2 12,8 24,7 20,2 16,1 12,5 7,5 15,2 7,3 10,7 10,4 13,3 5,8 10,4 5,8 42,2 41,7 39,5 33,3 30,5 29,5 29,5 25,1 22,2 19,8 19,2 19,9 14,6 15. 8 12,1 13,4 7,8 62,5 58,0 48,5 47,6 45,1 44,0 37,8 36,6 34,5 34,9 30,1 23,2 24,4 19. 5 21,4 15,2 15,5 38,1 33,0 31,4 26,8 30,0 27,3 26,1 21,6 18,5 19,6 15,4 16,3 14,5 15,4 11,2 11,9 7,9 Tyskland 0 Tyskland V Portugal Grækenland Luxembourg Østrig Finland EU 15 Italien Frankrig Spanien Belgien Danmark Det Forenede Kongerige Sverige Nederlandene Irland Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996. Figure 6,6 Procentdel, der har fået foretaget en osteoporoseundersøgelse I det seneste år Kvinder på 50 år og derover, EU 15 (1996) Østrig Tyskland V Tyskland 0 Grækenland Belgien Frankrig Italien EU 15 Danmark Spanien Luxembourg Portugal Nederlandene Det Forenede K. Sverige Irland Finland EU- gennemsnit 0% 20% 40% 60% 80% 100% Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 102 Tabel 6. 7 Procentdel, der har fået foretaget en osteoporoseundersøgelse I det seneste år Kvinder på 50 år og derover, EU 15 (1996) Østrig Tyskland V Tyskland 0 Grækenland Belgien Frankrig Italien EU 15 Danmark Spanien 1. uxembourg Portugal Noderlandene Det Forenede Kongerige Sverige Irland Finland Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 50+ år 27,5 26,7 22,8 19,7 19,5 19,2 18,5 16,8 14,1 12,6 12. 3 11. 6 10,3 5,7 5,5 4,5 4,4 50-64 år 28,9 27,0 18,8 18,2 24,5 19,2 20,7 16,7 11. 0 10,5 19. 4 12. 2 8. 5 5,3 3,5 4,7 2,7 65+ år 25,9 26,4 29,5 21,7 14,3 19,4 16,2 17,2 18,3 14. 9 7. 1 10,6 15. 6 6,1 8,0 4,2 6,1 Total 15,7 13,6 14,1 9,0 10,3 9,4 8,2 8,7 7. 3 7,9 14. 3 6,6 4. 7 3,6 2,4 2,2 2,9 Fieur6. 9 Procentdel, der foretrækker kvindelige læger Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) Danmark Finland Irland Tyskland V Italien Tyskland 0 Det Forenede K. Grækenland Østrig EU 15 Spanien Portugal Frankrig Belgien Nederlandene Luxembourg Sverige tmmiw tsKKKyssKKg^g r ^ ^ r n sq i m ^ s s s y s ^^ RssvmmmNysssss3 KMMMMMMMKSa E K K K K K K K K S S^ ^ RS vrtUckfl enio ^ ^ ^ ^ ^^ K S K f t K K K K S & K^ gennemsnit ^ l^ftKKKKKSSSSa ty^s^^y^^ K W K K S a S ^^ ^ m y ^ ^ ^^ K K K S ^ & K S S & K * ^^ l ^ f t f ^^ 0% 20% 40% 60% 80% 100% ordnet efter "enkj" Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 * Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige/uenige i følgende udtalelse: "Jeg foretrækker at konsultere en læge af mit eget køn i tilfælde af sundhedsproblemer" Tabellerne viser fordelingen af svarene på denne udtalelse. 103 label 6,8 Procentdel, der foretrækker kvindelige læger * Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) helt uenig nærmest uenig ved ikke nærmest enig helt enig Danmark Finland Mand Tyskland V Italien Tyskland 0 Det Forenede Kongerige Grækenland Østrig EU 15 Spanien Portugal Frankrig Belgien Nederlandene Luxembourg Sverige Kile: Eurobarometer 44. 3/1996 * Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige/uenige i følgende udtalelse: "Jeg foretrækker at konsultere en læge af mit eget køn i tilfælde af sundhedsproblemer". Tabellerne viser fordelingen af svarene på denne udtalelse. 2,0 18,8 18,7 22,2 31,2 21,1 18,8 30,2 25,2 25,4 25,7 33,3 31,4 27,6 17,9 29,7 39,4 16,1 8,6 10,0 10,8 21,7 12,6 12,5 15,7 17,4 16,7 9,7 10,5 24,0 15,9 45,8 19,7 15,7 21,8 21,4 22,8 24,3 6,2 26,8 29,7 16,5 20,9 22,3 30,1 26,2 21,6 34,4 15,3 31,0 25,3 25,2 30,0 21,7 27,7 21,1 23,1 21,0 23,6 20,7 21,0 23,9 21,3 14,2 15,0 8,9 13,2 13,1 34,9 21,2 26,8 15,0 19,9 16,5 17,9 14,1 15,8 14,6 10,6 8,7 8,8 7,1 12,1 6,5 6,4 Figur 6,10 Procendtel, der har fået foretaget en smearprøve I det seneste år Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) alder 15+ • alder 35-64 Danmark Østrig Frankrig Tyskland 0 Finland Tyskland V Luxembourg Belgien EU 15 Grækenland Italien Det Forenede K. Sverige Nederlandene Spanien Portugal Irland 0% 20% 40% 60% 80% 100% ordnet efter aldersgruppen 35-64 Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 104 Tabel 6. 9 Procendtel, der har fået foretaget en smearprøve I det seneste år Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) Danmark Østrig Frankrig Tyskland 0 Finland Tyskland V Luxembourg Belgien EU 15 Grækenland Italien Det Forenede Kongerige Sverige Nederlandene Spanien Portugal Irland Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 15-34 år 35-64 år 51,8 49,3 55,2 55,7 38. 0 38,0 42,5 41,6 37,3 24. 4 22. 2 41,6 26,7 20,1 29,3 23,2 14. 4 73,2 60. 9 60,4 58,1 55,1 53,2 52,2 49,4 45,9 43. 0 40. 3 38,0 36,8 32. 2 31. 3 27. 3 21,5 65+ år 58,1 22,0 21,2 27,3 12,8 18,0 18,0 20,2 16,5 15,5 15,5 8,6 11,2 15,2 12,9 7,2 1,4 lait 63,5 50,2 53,2 52,3 40,6 41,4 42. 8 41,0 37,7 31,9 29. 1 33. 3 28,8 26,4 27,2 22,3 15,8 Fi2ur6. ll Procendtel, der har fået foretaget en smearprøve I det seneste år Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) Tyskland 0 Danmark Østrig Luxembourg Tyskland V Frankrig Belgien EU 15 Finland Sverige Spanien Italien Nederlandene Det Forenede K. Portugal Grækenland Irland 0% 20% 40% 60% 80% 100% ordnet efter aidersgruopen 15+ Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 105 Tabel 6,10 Procentdel, der har fået undersøgt brystet ved palpering I det seneste år Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 15-34 ar 35-49 år 50-59 ar 54,2 41,1 55,4 45,8 48,6 42,3 36,3 32,4 24,1 20,4 27,8 20,1 16,3 20,8 19,3 15,9 11,9 71,5 51,5 59,7 66,3 64,3 50,9 58,7 47,0 48,6 38,7 38,6 38,4 39,4 34,3 35,8 29,6 22,8 74,5 64,7 62,7 76,7 63,1 58,2 50,0 48,4 54,8 44,3 36,2 37,7 33,3 37,7 34,5 36,5 22,2 60+ år 50,8 62,8 32,5 27,3 38,4 39,4 27,0 29,8 33,6 37,9 21,0 23,2 26,0 18,8 18,0 11,5 9,5 lait 61,5 52,8 52,7 52,3 52,0 46,8 41,2 37,9 37,6 33,2 29,9 28,0 27,9 25,8 24,8 21,4 15,6 Tyskland 0 Danmark Østrig Luxembourg Tyskland V Frankrig Belgien EU 15 Finland Sverige Spanien Italien Nederlandene Det Forenede Kongerige Portugal Grækenland Irland Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Figur 6. 12 Procentdel, der går ind for mammografiscreening Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) Finland Sverige Frankrig Det Forenede K. Nederlandene Spanien Italien Grækenland EU 15 Irland Luxembourg Danmark Tydkland 0 Portugal Belgien Østrig Tyskland V alder 15+ • alder 50-59 EU- gennemsnit 0% 20% 40% 60% 80% 100% ordnet efter aldersgruppen 15+ Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 106 Tabel 6,11 Procentdel, der går ind for mammografiscreening Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 15-34 år 35-49 år 50-59 år 97,6 97,1 95,4 92,8 94,8 96,5 93,8 92,1 91,3 91,6 90,9 88,1 86,4 91,3 87,9 82,3 81,1 98,6 96,8 93,0 97,0 96,6 96,1 91,1 96,2 91,7 89,7 89,1 89,1 85,7 90,0 87,2 88,3 85,0 98,6 98,9 96,9 91,2 94,3 98,6 93,5 93,2 93,0 90,9 90,3 90,6 90,4 79,3 87,1 90,7 88,2 60+ år 97,5 93,1 95,7 98,6 94,0 88,7 86,8 82,0 87,4 84,8 82,5 85,8 90,3 86,0 86,9 71,7 73,2 lait 98,0 96,4 95,2 95,0 95,0 94,8 91,2 90,9 90,7 89,6 88,7 88,3 87,9 87,8 87,4 82,8 81,1 Finland Sverige Frankrig Nederlandene Det Forenede Kongerige Spanien Italien Grækenland EU 15 Irland Luxembourg Danmark Tyskland 0 Portugal Belgien Østrig Tyskland V Kilde: Eurobarometer 44. 3/19% Figur 6,13 Procentdel, der har fået foretaget en mammografiundersøgelse I det seneste år Kvinder 50-69 år, EU 15 (1996) Sverige Danmark • • • • • • • M M a M ^ ^ H M i i M H HM • • • • • • • • • • • • • • • J M H F ^3 Nederlandene H H H H H H H H H M M H H H M B B — -1 Luxembourg Finland • • • • • • • • i a a H H MH • • • • • • ^ • • • • ^ • • • • • • • •i alder 60-69 alder 50-59 Det Forenede K. • • • • • • • • • • • • • É M Mi Frankrig • H H H HÉ EU 15 • • • • • • • • • • É H H aB ^ EU_ gennemsnit Tyskland V Portugal Spanien Tyskland 0 ^ H H n i MH • • • • • • • ^ • • • ni • • • • • • • • • É MH • • • • • • • & • •• Italien " • ^ • • • M ^ M H HM Belgien • • • • • ^ • • MM Grækenland mmâïmàÊÊÊÊÊËÊÊm Irland •—' - = — —i 0% 1 \ 20% i 1 40% , 1 60% 1 , 1 80% i ' 100% ordnet efter gennemsnittet for begge aldersgrupper Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 107 Tabel 6,12 Procentdel, der har fået foretaget en mammografiundersøgelse I det seneste år Kvinder 15 år, EU 15 (1996) <40 år 40-49 år 50-59 år 60-69 år Sverige Danmark Nederlandene Luxembourg Finland Østrig Det Forenede Kongerige Frankrig EU 15 Tyskland V Portugal Spanien Tyskland 0 Italien Belgien Grækenland Irland 2,4 11,0 6,1 13,9 2,4 19,1 2,6 6,0 8,1 14,8 10,7 12,6 14,2 3,4 11,0 3,2 2,7 Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 30,3 34,4 16,5 47,0 11,8 41,1 10,5 23,9 24,6 30,4 21,7 32. 5 25,5 27,0 31,2 19,3 10,1 70,5 51,2 50,9 64,3 58,3 57,3 40,0 34,4 38,0 37,4 35,6 31,9 31,2 36,0 32,2 30,6 1,9 57,4 57,4 55,6 36,4 33,7 27,1 32,5 32,8 28,4 26,1 22. 5 24,3 22,8 19,0 16,7 14,8 6,8 70+ år 22,4 45,5 15,8 20,0 9,1 19,3 3,2 22,9 11,9 11,8 10,2 3. 9 16,0 9,4 10,5 5,1 4,4 lait 27,9 31,1 18,4 28,3 17,8 28,9 12,9 18,4 18,1 21,8 18. 0 18,8 20,7 15,1 17,2 12,0 4,6 108 7. SÆRLIGE KVINDESUNDHEDSPROBLEMER I dette afsnit redegøres der for bestemte kvindesundhedsproblemer, der har betydning for indsatsen til fremme af folkesundheden på fællesskabs- og nationalt plan. Spørgsmålene afspejler de sundhedsproblemer, kvinder har på forskellige stadier af deres liv. Således behandles spiseforstyrrelser og HIV/AIDS med henblik på unge kvinder. For kvinder i den fødedygtige alder fokuseres der på familieplanlægning og abort, og for ældre kvinders vedkommende på menopause og menopauserelaterede sundhedsspørgsmål (f. eks. osteoporose og hormonbehandlinger). Endvidere behandles vold mod kvinder på grund af spørgsmålets betydning for kvinder i alle aldre. Det skal bemærkes, at der kun foreligger få nationale statistikker om disse spørgsmål trods deres store betydning. Endvidere er de foreliggende data vanskeligt sammenlignelige på grund af forskelle i definitioner og/eller dataindsamlingsmetoder. Dette afsnit skal derfor betragtes som et forsøg på at belyse vigtige nyopdukkende kvindesundhedsspørgsmål og ikke som en sammenligning mellem disse aspekter af kvindernes sundhedssituation i EF. 7. 1 Spiseforstyrrelser Spiseforstyrrelserne bulimi og anoreksi, som navnlig forekommer blandt unge kvinder, er forbundet med betydelig morbiditet og endog mortalitet. Der findes for tiden ingen national folkesundhedspolitik om disse emner nogetsteds i EF, og der foreligger ingen nationale statistikker om sygdommenes incidens og prævalens. Flere skøn over bulimi-/anoreksi- incidensen viser, at sygdommene bliver stadig mere udbredte i EF. Men på grund af den større mediebevågenhed er det umuligt at fastslå, om der er tale om en reel stigning, eller om stigningen blot er resultat af en større bevidsthed om problemet. En anden grund til, at det er vanskeligt at skaffe pålidelige oplysninger om incidensen af spiseforstyrrelser er, at ofrene ofte søger at skjule deres sygdom(me). De skønsmæssige incidenstal for disse spiseforstyrrelser er meget forskellige. Ifølge én kilde1 skønnes anoreksiincidensen i de vestlige lande at være næsten 1% blandt kvinder mellem 14 og 29 år. Men andre undersøgelser peger på meget lavere tal, nemlig fra 0,45 pr. 100. 000 i Sverige2 og 8,1 pr. 100. 000 i Nederlandene3 3, mens Det Forenede Kongeriges tal lå på 0,66- 3,77 pr. 100. 0004. Det siger sig selv, at det er umuligt at fastslå, hvilket skøn der er det mest nøjagtige. Med hensyn til bulimi skønnes incidensen i de vestlige lande at ligge på 1-2% af kvinder mellem 14 og 45 år5. Skønnene i de forskellige undersøgelser varierer fra 11,4 pr. 100. 000 i Nederlandene5 6 til 3-4% i Sverige og Tyskland7 8. Som nævnt er anoreksi og bulimi forbundet med betydelig morbiditet og mortalitet. Navnlig selvmord og selvmordsforsøg forekommer ofte. Desværre foreligger der kun få oplysninger om de faktiske morbiditets- og mortalitetstal, idet andre lidelser ofte angives som den direkte dødsårsag (eller sygdomsårsag). F. eks. angives selvmord som følge af depression eller hjertestop, to hyppige lidelser i forbindelse med anoreksi, ofte som dødsårsag, selv om anoreksi ville være lige så (eller mere) rigtigt. I en undersøgelse skønnes mortaliteten at ligge I denne undersøgelse var 8,3% af stikprøven mænd. I denne undersøgelser var 3,5% af stikprøven mænd. 109 på 6% for anoreksi og 3,1% for bulimi9. Hertil kommer, at mange kvinder lider af partielt anoreksi-/bulimisyndrom eller andre unormale spisevaner, som udgør en sundhedsrisiko og bevirker, at kvinderne er mere udsat for at blive ramt af reelle spiseforstyrrelser. Årsagerne til spiseforstyrrelserne er uklare. Nogle peger på samfundets besættelse af legemsvægt og udseende som årsag. Forskningsresultater tyder på, at teenagere og unge kvinder er særlig bekymret for vægten, og at dette kan være grunden til den større incidens af spiseforstyrreler i disse aldersgrupper. F. eks. viser en belgisk undersøgelse10, at unge skolepiger bekymrer sig om deres vægt, selv når de har et ideelt BMI-indeks. Dette får dem til at tillægge sig spisevaner, som betragtes som en risikofaktor i forbindelse med spiseforstyrrelser. I lighed hermed viser en nederlandsk undersøgelse, at 41% af et repræsentativt udsnit af skolepiger betragtede sig selv som værende for kraftige, 33% af dem var på slankekur, 11% led af en eller anden form for spiseforstyrrelse, og 1,5% led af bulimi/anoreksi11. bekræftes af lignende undersøgelser Resultaterne af disse og resultaterne af Eurobarometerundersøgelsen i 1996. Som vist i figur 7. 1 og tabel 7. 1 var ca. en tredjedel af EF's kvinder mellem 15 og 24 år utilfredse med deres vægt, og ca. 25% havde været på slankekur i det forløbne år (se figur 7. 2 og tabel 7. 2). Der er store udsving mellem medlemsstaterne. Græske kvinder er mest utilfredse med deres vægt, og irske kvinder mindst, hvilket måske delvis afspejler forskelle i legemsvægtfordelingen (se afsnit 6. 3). Som det fremgår af figur 7. 3 er der i høj grad sammenhæng mellem en persons tilfredshed med sin vægt og BMI-indekset. Kvinder, der betragtes som alvorligt overvægtige (dvs. kvinder med et BMI-indeks på 30 og derover), er langt mere tilbøjelige til at erklære sig utilfredse med deres vægt end alvorligt undervægtige kvinder (med et BMI-indeks på under 18). Behandlingen af spiseforstyrrelser omfatter ernæringsvej ledning, psykoterapi, familieterapi (anbefales i forbindelse med anoreksi) og kognitiv terapi (anbefales i forbindelse med bulimi). Lægehjælp/psykiatrisk hjælp fas som regel på hospitaler med særlige programmer for ambulant behandling. Indlæggelser begrænses til tilfælde, hvor lidelsen er livstruende13. Specialklinikker er blevet etableret i visse medlemsstater (f. eks. Sverige, Finland, Belgien, Det Forenede Kongerige), men efterspørgslen efter behandling overstiger udbuddet. 7. 2 HIV/AIDS og kvinders sundhed Smitte med humant immundefekt virus (HIV) og akkvisit immundefekt-syndrom (AIDS) er et væsentligt sundhedsspørgsmål for unge kvinder. Siden påvisningen af de første AIDS-tilfælde i EF i begyndelsen af 1980'erne er forebyggelse af HIV blevet et vigtigt mål for folkesundhedsindsatsen. Men da AIDS først blev meget udbredt blandt bøsser og biseksuelle mænd, er man først for nylig begyndt at betragte AIDS som et problem, der også angår kvinder. Pr. 30. september 1996 havde 167. 021 personer pådraget sig AIDS i EF, heraf 27. 355 (17%) kvinder (se tabel 7. 3 og 7. 4a)14. Af disse kvinder var flertallet (52%) stiknarkomaner. Mens AIDS-incidensen blandt bøsser og biseksuelle mænd synes at stabilisere sig, er AIDS De samlede tal i de to tabeller er ikke identiske, selv om de kommer fra samme kilde14. Der gives ingen forklaring på afvigelsen, som dog sandsynligvis skyldes manglende oplysninger om kønsfordelingen i de indberettede tilfælde (tabel 7. 3). 110 stadig mere udbredt i den heteroseksuelle befolkning (mænd og kvinder). Alt tyder på, at de fleste tilfælde af HIV-smitte, der skyldes et heteroseksuelt forhold, er en følge af usikker sex med HIV-positive stiknarkomaner15, og at de fleste børn, der er HIV-positive ved fødslen, er blevet smittet gennem perinatal (vertikal) overførsel (dvs. fra moder til barn) fra en moder, der er stiknarkoman, eller en moder, der har en partner i risikogruppen. Det skal dog bemærkes, at hovedsmittevejene for HIV hos kvinder er forskellige i de forskellige medlemsstater (se figur 7. 4). I Spanien, Italien, Portugal og Irland tegner stiknarkomaner sig for størstedelen af AlDS-tilfældene, mens heteroseksuel overførsel er den hyppigst forekommende form i Belgien. På grund af den større HIV-/AIDS-prævalens blandt mænd ved man forholdsvis lidt om udviklingshistorien bag HIV hos kvinder. Det står dog klart, at kvinder er mere modtagelige for virusen (ligesom for andre seksuelt overførte sygdomme) end mænd. Med andre ord er det lettere at overføre HIV-virus fra mænd til kvinder end det modsatte. Endvidere får kvinder ofte diagnosen stillet på et senere stadium, fordi deres symptomer ikke erkendes. Seksuelt overførte infektioner i forplantningsorganerne er også blevet identificeret som medvirkende risikofaktorer for så vidt angår spredningen af HIV. Hertil kommer, at kvinder har andre vanskeligheder med at beskytte sig selv mod infektion. De er den svagere part, når der skal træffes beslutning om sikker sex, uanset om der er tale om stabile, tilfældige eller kommercielle seksuelle forhold. Samtidig går man ofte ud fra, at det er kvinderne, der har ansvaret for brugen af kondomer. Trenden viser, at kvinder og mænd har ændret deres seksuelle adfærd. De benytter oftere kondomer og har mindsket antallet af partnere. Men der forekommer stadig usikker sex. Prostituerede er særlig udsat for smitte, selv om prostitution i modsætning til den gængse opfattelse ikke synes at have spillet en væsentlig rolle i forbindelse med HIV-smitten i EF17. Dette tyder på, at prostituerede er blevet mere opmærksomme på nødvendigheden af at dyrke sikker sex, efter at de er blevet tilskyndet hertil af forebyggende foranstaltninger. Trods de risici, kvinder står over for, er det generelt begrænset, hvad der har været af forebyggende foranstaltninger rettet mod kvinder. Enten er foranstaltningerne blevet rettet indirekte mod kvinder som led i almindelige kampagner for hele befolkningen, eller der har været særlige foranstaltninger rettet mod bestemte undergrupper, navnlig stiknarkomaner og prostituerede. Der kræves en mere målrettet indsats over for kvinder, særlig unge kvinder, som tilhører eller kan komme til at tilhøre gruppen med den højeste HIV-incidens. 7. 3 Familieplanlægning Et af de vigtigste spørgsmål for kvinder i den fødedygtige alder er familieplanlægning. De fleste kvinder føler, at for at have kontrol over deres liv må de kunne kontrollere deres fertilitet og bestemme, hvor mange børn de skal have, og hvor længe der skal gå mellem dem. De må også kunne give udtryk for deres seksualitet uden frygt for uønsket graviditet og kønssygdomme. Derfor er adgangen til svangerskabsforebyggende midler og abort væsentlige spørgsmål. 111 Den lette adgang til effektive svangerskabsforebyggende midler har bidraget til de hastigt faldende fertilitetstal i EF. Siden 1970 er fertiliteten faldet i samtlige medlemsstater bortset fra Finland og Sverige, hvor der har været en mindre stigning (se tabel 7. 5). Der foreligger ingen oplysninger om anvendelsen af svangerskabsforebyggende midler i Grækenland, Irland og Luxembourg, men i de fleste af medlemsstaterne ligger anvendelsesgraden mellem 71% og 81%. I Portugal og Spanien er tallene noget lavere, nemlig henholdsvis 66% og 59%. teenagere af forskellige grunde er mindre Der foreligger ingen oplysninger om svangerskabsforebyggelse blandt teenagere, men det vides, at til at anvende svangerskabsforebyggende midler end den voksne befolkning. Dette kan skyldes uvidenhed, frygt for at forældrene skal blive klar over deres seksuelle aktivitet, manglende adgang til svangerskabsforebyggende midler osv. Disse faktorer bidrager til det forholdsvis høje fødselstal blandt teenagere, som fortsætter i EF, selv om der for nylig er registreret en vis nedgang (se tabel 7. 5). tilbøjelige Følgende svangerskabsforebyggelsesmetoder er tilgængelige i EF: naturlige metoder (f. eks. 'sikre perioder', coitus interruptus), hormoner (f. eks. p-piller, indsprøjtning, optagelse gennem huden), barrieremetoder (f. eks. mandlige og kvindelige kondomer, forskellige former for pessar, spiraler) kirurgiske teknikker (f. eks. sterilisering af mænd og kvinder) og postcoital svangerskabsforebyggelse (dvs. 'dagen derpå'-pillen). De mest udbredte midler er p-piller efterfulgt af kondomer. Anvendelsen af kondomer er taget til som følge af indsatsen for at forhindre spredning af HIV er fysisk sundhedsrisiciene tilgængelighed, kulturelle og Valget af svangerskabsforebyggende middel påvirkes sandsynligvis af tilgængelighed og pris, nationale politikker, religiøse overvejelser, helbredstilstand, partnerpræferencer og socioøkonomisk status. En anden faktor, der påvirker valget, et svangerskabsforebyggende middel. F. eks. forbindes forhøjet blodtryk og øget risiko for blodpropper med visse p-piller, og øget risiko for bækkenbetændelse forbindes med spiraler, hvilket bevirker, at disse metoder er uacceptable for visse kvinder. Valget af metode er også tilbøjeligt til at ændre sig med tiden. Yngre kvinder foretrækker måske p-piller eller kondomer, mens ældre kvinder muligvis foretrækker spiral og sterilisering. forbindelse med bivirkningerne og/eller i I alle medlemsstater er der adgang til familierådgivning fra læger, familieplanlægningscentre, fødeklinikker og kommunale sundhedscentre, men prisen varierer meget. I visse medlemsstater (f. eks. Finland, Italien og Det Forenede Kongerige) udleveres der gratis 20 21 svangerskabsforebyggende midler , mens andre (f. eks. Irland og Tyskland) retter indsatsen mod særlige grupper som f. eks. de ubemidlede22 eller de unge23. 1 visse medlemsstater (f. eks. der Finland, Nederlandene, familieplanlægnignscentre specielt beregnet for seksuelt aktive teenagere. og Det Forenede Kongerige) Sverige findes 7. 4 Abort Forbedringen af familieplanlægningsprogrammerne har mindsket antallet af uønskede graviditeter, men har ikke helt elimineret dem. Følgelig foretages der fortsat aborter, ikke svigtende mindst teenagere25. Årsagerne aborterne omfatter blandt til 112 svangerskabsforebyggelse, passende familiestørrelse, graviditet som følge af voldtægt, bekræftede misdannelser af fosteret, sundhedsrisiko for moderen og socioøkonomiske omstændigheder. Abort tillades efter varierende kriterier/betingelser i alle medlemsstater undtagen Irland og Nordirland8. Ansatte i sundhedssektoren i Irland har siden 1995 kunnet orientere deres klienter om lovlige aborttjenester i EF, men kun i forbindelse med rådgivning om alle tilgængelige muligheder og uden at anbefale abort. I 1992 fik irske kvinder ret til at rejse inden for EF for at fa en abort. Kriterierne for at opnå abort varierer blandt de medlemsstater, der tillader abort. De omfatter alle specifikke frister, som generelt tillader abort i de første tre måneder, men kun i begrænset udstrækning i de næste tre måneder. Rådgivning før aborten med vægt på alternative muligheder og betænkningstid er obligatorisk i samtlige medlemsstater. I visse medlemsstater er det ligeledes bestemt, at ansatte i sundhedsvæsenet kan nægte at foretage abort af moralske grunde. For nylig synes nogle medlemsstater (Spanien, Tyskland og Frankrig) at have liberaliseret deres abortpolitik, dog ikke uden modstand. Andre lande (Italien og Belgien) har søgt at stramme politikken. 26. Antallet af aborter pr. 1. 000 kvinder varierer inden for EF (se tabel 7. 6). De højeste tal har man i Sverige (18,3 pr. 1. 000 kvinder), Danmark (14,3 pr. 1. 000 kvinder) og Frankrig (13,0 pr. 1. 000 kvinder). I Italien, Nederlandene og Spanien er tallene væsentligt lavere: henholdsvis 8,6, 6,0 og 5,4 pr. 1. 000 kvinder. En anden abortstatistik, der ofte fremlægges, er antallet af aborter pr. 1. 000 levendefødsler. Ikke overraskende svinger også dette tal fra medlemsstat til medlemsstat. De højeste tal kommer fra Sverige, Italien, Danmark, Frankrig og Det Forenede Kongerige27, mens de laveste tal kommer fra Nederlandene, Luxembourg og Spanien (se tabel 7. 6). Tallene i de sidstnævnte lande er på kun en tredjedel af tallene i den førstnævnte gruppe. Det er yderst sjældent, at der opstår komplikationer i forbindelse med aborter foretaget under betryggende lægelige vilkår. En undersøgelse synes at pege på, at mortaliteten ved legale aborter før otte uger er 0,5 pr. 100. 000^. Dette skal sammenlignes med, at 7 pr. 100. 000 kvinder dør i barselsseng (se afsnit 3. 3) Påvisningen af trenderne for abort over længere tid kompliceres af mangel på oplysninger og sammenlignelighed. Men en gennemgang af oplysningerne fra Det forenede Kongerige, Nederlandene og Spanien synes at pege på, at udviklingen, efter at en medlemsstat har legaliseret abort, følger et typisk mønster, først stiger aborttallet, ofte i væsentlig grad, hvorefter tallet med tiden stabiliserer sig og måske endog falder. Kvinder kan ikke få abort i Irland. Det bemærkes dog, at Irish Supreme Court har fastslået, at abort vil kunne tillades, såfremt der er en reel og væsentlig fare for kvindens liv, en fare, der ikke kan undgås på andre måder. Abortion Aet af 1967, som finder anvendelse i England, Skotland og Wales, blev ikke udstrakt til at gælde i Nordirland, hvor abort kun er tilladt, såfremt moderens liv står på spil. 1 13 7. 5 Menopause Menopause betyder i bogstavelig forstand, at den månedlige menstruation ophører, hvilket er ensbetydende med afslutningen på kvindens frugtbare periode. Men udtrykket benyttes som regel om den længere periode (tyve år eller mere), hvor en kvindes krop tilpasser sig et lavere hormonniveau før og efter menstruationens afslutning. Gennemsnitsalderen ved menopausen er 50-52 år. Dvs. at kvinder i EF kan forvente at leve i hvert fald en tredjedel af deres liv efter menopausen. Menopausens indvirkning på kvinders helbred varierer. Det skønnes* at 75% af kvinder i overgangsalderen oplever problemer eller ubehag, men kun 10-20%» søger lægehjælp29. Virkningerne på kort sigt omfatter vasomotoriske symptomer (hedestigninger og natlige svedeture), urogenitale symptomer og humørsvingninger. Disse symptomer kan tilskrives virkningen af det fald i hormon- (østrogen-) niveauet, som menopausen indebærer. Den længere levetid for kvinder i EF har intensiveret debatten om de mulige langsigtede følger af menopausen. Selv om der i øjeblikket ikke er noget bevis for en årsagsforbindelse mellem hormonniveauet og sundheden efter menopausen, viser morbiditetsstatistikkerne en øget incidens af hjerte-karsygdomme og osteoporose blandt kvinder, der har overstået menopausen. 7. 5. 1 Osteoporose og hjerte-karsygdomme Aldersrelateret osteoporose opstår hos både kvinder og mænd, men forekommer hyppigst hos kvinder på grund af det accelererende tab af knoglevæv hos kvinder under og efter menopausen. Postmenopausal osteoporose giver anledning til bekymring i hele EF på grund af det store antal knoglebrud, særlig brud på hofter og rygsøjlen, der medfører høj mortalitet og morbiditet og nedsat mobilitet og livskvalitet. Forskningsresultaterne peger på, at osteoporose er tiltagende. En græsk undersøgelse viser, at 9% af kvinderne over 45 år har osteoporosesymptomer30. I en finsk undersøgelse er det beregnet, at kvinder på 50 år og derover har næsten en 40% risko for knoglebrud som følge af osteoporose i deres levetid31. Andre undersøgelser viser, at hoftebrud fører til 20% mortalitet i det første år og 40%» i de tre år efter bruddet. Endvidere genvinder over halvdelen af de personer, der får et hoftebrud, aldrig fuld førlighed. De forebyggende initiativer har fokuseret på, hvorledes man kan opretholde livskvaliteten også i en høj alder, og hvorledes man kan nedsætte omkostningerne i forbindelse med osteoporose. Der er for tiden ingen osteoporose-screeningprogrammer i EF, selv om de fleste af medlemsstaterne har lokale screeningfaciliteter. Der kræves yderligere forskning for at fastslå de omkostningseffektiviteten af forebyggelsesmetoderne, som omfatter primær forebyggelse, dvs. mere motion og større kalcium-indtag for teenagere og kvinder før menopausen; sekundær forebyggelse med vægt på tidlig diagnosticering (og behandling) gennem screening; og tertiær forebyggelse, som typisk indebærer forebyggelse af ulykker og rehabilitering af kvinder med osteoporose. 114 Hjerte-karsygdomme er længe blevet betragtet som en mandesygdom, navnlig på grund af den lave incidens hos kvinder før menopausen. Blandt kvinder under 50 år er incidensen kun en fjerdedel af incidensen blandt mænd i samme alder. Men risikoen for hjerte-karsygdomme øges væsentligt, efterhånden som kvinder ældes. Når de når 60-års alderen er incidensen steget til halvdelen af niveauet for mænd33. Betragtes kvinder gennem hele deres livsforløb, viser hjerte karsygdomme sig som den primære dødsårsag. På grund af kvindernes længere levetid er disse sygdomme hurtigt ved at blive en vigtig dødsårsag i hele EF. 7. 5. 2 Forebyggelse og symptomkontrol Forskning i årsagerne til og behandling af osteoporose og hjerte-karsygdomme i kvinder efter menopausen fortsætter i mange medlemsstater. Siden 1980'erne er mange læger begyndt at anbefale hormonbehandlinger, fordi de virker forebyggende på såvel osteoporose, hjerte karsygdomme som - hvilket for nylig er blevet dokumenteret - Alzheimers sygdom34. Debatten om de relative fordele og ulemper ved hormonbehandlinger er dog langt fra afsluttet. Der foreligger ingen nøjagtige tal for hormonbehandlingernes udbredelse i medlemsstaterne, men skønnene svinger fra 2% i Italien35, 4% i Spanien36, 15% i Nederlandene37, 20% i Østrig38 og Sverige39, til 56% i Finland40 Undersøgelser viser, at det er kvinder, der bor i byerne, og som har en højere socio-økonomisk status, der far hormonbehandlinger41. Kvinder med længere uddannelser er også mere tilbøjelige til at få hormonbehandlinger, hvilket tyder på, at den brede befolkning ikke får tilstrækkelige oplysninger om hormonbehandlingernes potentielle fordele (og bivirkninger). I denne forbindelse stillede Eurobarometerundersøgelsen i 1996 kvinder det spørgsmål, om de følte sig velunderrettet (eller dårligt underrettet) om hormonbehandlinger. Svarene fremgår af figur 7. 5 og tabel 7. 7, som viser, at 61% føler sig dårligt underrettet. Gennemgås svarene efter aldersgrupper, gælder denne konklusion stadig, selv om kvinder mellem 50 og 64 år synes at være lidt bedre informeret end kvinder fra de øvrige aldersgrupper. Dette kan måske forklares ved, at hormonbehandlinger har særlig relevans for denne aldersgruppe. Figur 7. 5 viser også store variationer mellem medlemsstaterne. Portugal, Irland, Spanien og Grækenland har den største andel af dårligt informerede kvinder, mens Finland og Luxembourg har den laveste andel. Det forekommer således, at jo bedre kvinder er informeret, jo mere tilbøjelige er de til at gøre brug af denne behandlingsform. Alt i alt viser disse resultater et klart behov for mere (eller bedre) information om hormonbehandlinger i EF. 7. 6 Vold mod kvinder Vold mod kvinder - som af FN's generalforsamling er defineret som "any act of gender-based violence that results in, or is likely to result in, physical, sexual or psychological harm or suffering to women, including threats of such acts, coercion or arbitrary deprivation of liberty, whether occurring in public or in private life"42 - er et stadig større problem i EFa43. På grund af mangelen på nationale statistikker om emnet, er det umuligt at fastslå, om den registrerede stigning i volden mod kvinder aspejler en reel stigning, eller om den skyldes, at flere tilfælde bliver anmeldt på grund af større bevidsthed om og accept af problemet. Europa-Kommissionen har for nylig foreslået et fællesskabshandlingsprogram til bekæmpelse af handel med kvinder med henblik på seksuel udnyttelse44. 115 Vold mod kvinder, som oprindelig blev betragtet som et menneskerettighedsspørgsmål, er efterhånden blevet anerkendt som et folkesundhedsproblem. European Women's Health Network, som blev etableret i Wien i 1994, anførte vold mod kvinder som et af seks væsentlige sundhedsproblemer. Selv om det vides, at vold mod kvinder rammer på tværs af socioøkonomiske, kulturelle, religiøse og racemæssige skel, er der en opfattelse af, at visse kvindegrupper, som f. eks. de ældre, indvandrerne og de fattige, er særlig udsatte. Årsagerne til volden mod kvinder er uklare, men alkohol- og narkotikamisbrug, fattigdom og trange boligforhold er faktorer, som bevisligt forværrer de voldelige angreb over for kvinder44. Det er også blevet påpeget, at samfundsmæssige ændringer, der skal forbedre kvinders status (i forhold til mænds), muligvis har bidraget til at øge antallet af overfald og seksuelle overgreb mod dem45. 7. 6. 1 Vold i hjemmet Selv om der kun foreligger fa oplysninger herom, anerkendes det nu i alle medlemsstater, at en mandlig partners vold mod kvinder er den mest endemiske form for vold46 47. I almindelighed sondres der i de tilgængelige data mellem vold i hjemmet og voldtægt. Men begreberne overlapper hinanden, idet voldtægt i et parfohold også betragtes som en form for vold i hjemmet. Der er meget fa oplysninger om de følger, vold i hjemmet har på længere sigt for kvinder. De få undersøgeler, der findes, er tilbøjelige til at fokusere på psykologiske og ikke på fysiske følger. Feks. skønnes det, at voldsramte kvinder fire-fem gange så hyppigt far brug for psykiatrisk behandling og fem gange så hyppigt forsøger at begå selvmord som ikke- voldsramte kvinder48. En dansk undersøgelse vedrørende kvinder, som har forsøgt at begå selvmord, har vist, at disse kvinder havde været udsat for en høj grad af psykisk og fysisk vold49. I nyere tid har en række medlemsstater gennemført undersøgelser for at skaffe grunddata om antallet af kvinder, der udsættes for vold i hjemmet. Skønnene varierer fra hver femte kvinde i Irland50, hver fjerde i Det Forenede Kongerige51 og hver tredje i Portugal52 og i Tyskland53. 7. 6. 2 Voldtægt og seksuelle overgreb Voldtægt og seksuelle overgreb kan medføre fysiske skader og alvorlige følelsesmæssige traumer. Voldtægtsofre er endvidere ofte udsat for en række forskellige sundhedsrisici fra dødsfald/selvmord til uønsket graviditet, seksuelt overførte sygdomme, herunder HIV, lidelser og psykiske symptomer som f. eks. depression, vrede, skyldfølelse, kroniske. 54 søvnbesvær, spiseforstyrrelser, frygt for sex og manglende koncentrationsevne5 Det erkendes i hele EF, at voldtægt er en forbrydelse, der alt for ofte ikke anmeldes. F. eks. blev der i Finland i 1980'erne i gennemsnit anmeldt 345 voldtægtstilfælde om året, selv om politiet skønner, at det faktiske tal var mellem 6. 000 og 10. 000 om året55. I øvrigt ligger antallet af voldtægtsanmeldelser pr. år fra 125 i Portugal (1992), 1381 i Sverige (1995), 1599 i Spanien (1992) til 5082 i Det Forenede Kongerige (1994). I Nederlandene, hvor antallet af anmeldelser sættes i forhold til befolkningstallet, steg tallet fra 7 til 10 pr. 100. 000 kvinder mellem 1980 og 198856. 116 7. 6. 3 Sexchikane og forfølgelse Sexchikane - uønskede seksuelle tilnærmelser - og forfølgelse - vedvarende forulempelse af en person - er i de senere år kommet mere i fokus i medlemsstaterne. Selv om der ikke foreligger nationale statistikker, viser en række undersøgelser, at sexchikane over for kvinder er et meget udbredt fænomen. I en finsk undersøgelse skønnes det f. eks. , at 26% af kvinderne (mod 4% af mændene) i gruppen af 18- til 24-årige udsættes for sexchikane57. I Nederlandene viser rapporter, at hver tredje pige under 16 år udsættes for en eller anden form for uønskede seksuel tilnærmelse - lige fra sexchikane til voldtægt58. Referencer 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 West, R. (1994). Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health Economics. Ibid. Hoek, HW. (1995). "Impact of Urbanization on Detection of Eating Disorders". Psychiatry, 152:8,1272-1278. Thomas, C. (1996). Britisk rapport om kvinders sundhed. Lancaster. Ikke offentliggjort. West, R. (1994). Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health Economics. Ibid. Weilandt, C. (1996). Tysk rapport om kvinders sundhed. Bonn. Bkke offentliggjort. Folkhâlsoinstitutet och Socialstyrelsen (1995). Ett liv av vikt. Regeringens uppdrag av anorexia-bulemia. Stockholm. West, R. (1994). Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health Economics. Vervaet, M. m. fl. (udateret). Attitudes of schoolboys and girls toward body-weight and eating habits and eating-style as a risk factor for eating disorders: a pilot study in young females. Dcke offentliggjort. Vermeulen, M. ( 1996). Nederlandsk rapport om kvinders sundhed. Amsterdam. Ikke offentliggjort. Azevedo, M. H. P. ; Ferreira, C. P. (1992) "Anorexia Nervosa and Bulimia: A Prevalence Study". Acta Psychiatry Scandinavica. 86:432-436. Baptista, F. m. fl. (1996). "The Prevalence of Disturbances of Eating Behaviour in a Portuguese Female University Population". European Eating Disorders Review, 4(0), 144. 1 -11. West, R. (1994). Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health Economics. European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, HIV/AIDS Surveillance in the European Community and COST countries Europe: Quarterly Report nr. 36, 30. september 1996. McKeganey m. fl. (1992). "Female streetworking prostitution and HTV infection in Glasgow". BMJ. 305:801- 804. Piot m. fl. (1988). HIV infection in female prostitutes. Antwerpen. Institute of Tropical Medicine. Alary, M. (1993). "HTV infection in European female sex workers: epidemiological link with the use of petroleum based lubricants". AIDS. 7:40 M08. Ditch, J. , Bradshaw, J. , og Eardley, T. , (1994). Developments in national family policies in 1994. University of York. Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed ( 1996). Ikke offentliggjort. Sinkkonen, S. ( 1996). Finsk rapport om kvinders sundhed. Kuopio. Ikke offentliggjort. Thomas, C. ( 1996). Britisk rapport om kvinders sundhed. Lancaster. Ikke offentliggjort. Riper, H, Cowley, H. ( 1996). Irsk rapport om kvinders sundhed. Limerick. Ikke offentliggjort. Weilandt, C. ( 1996). Tysk rapport om kvinders sundhed. Bonn. Ikke offentliggjort. Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed. Coeytaux, F. M. , Leonard, A. H. , Bloomer, CM. (1993). "Abortion", i: Koblinsky, M. , Timyan, J. , og Gay, J. (red. ). The health of women: a global Perspective. Colorado: Westview Press. Ditch, J. , Bradshaw, J. , og Eardley, T. (1994). Developments in national family policies in 1994. York. University of York. Saurel-Cubizolles, M. J. , Blondel, B. ( 1996). La Santé des Femmes. Flammarion Médecine-Sciences, Paris. Segal, S. , La Guardia, K. D. (1990). "Termination of pregnancy, a global view". Beillieres Clin Obstet Gynecol. 4:235-247. Haas, S. , Schiff, I. (1988). "Symptoms of oestrogen deficiency", i: Studd, J. W. W. og Whitehead, M. I. (red. ). The Menopause. Oxford: Blackwell Scientific Publications, ss. 15-23. 117 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 Kallinikos, G. , Roumeliotou, A. ( 1996). Græsk rapport om kvinders sundhed. Athen. Ikke offentliggjort. Kroger H. (toim. ) (1995). "Osteoporoosin diagnoisointi ja hotio Kuopion yliopistollisen spiranton alueella". Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin julkaisuja. (Publikationsserie fra Pohjois-Savo hospitalsdistrikt), nr. 22/1995, Kuopio. Stray-Pedersen, B. (1996). "Osteoporosis - The Silent ThieP i: European Institute of Women's Health. Women in Europe: Towards Healthy Ageing. Konferencerapport. 16. oktober 1996. Dublin: European Institute of Women's Health. Llewellyn-Jones, D, og Abraham, S. (1988). Menopause. Oxford: Penguin Books. Se f. eks. Paganini-Hill, A. ( 1995). "The risks and benefits of estrogen replacement therapy: leisure world". Int J Fertil Menopausal Stud. 40 (suppl. 1): 54-62; se tillige Boulton, A. (1996). "Hormone therapy may protect against Alzheimer's disease". BMJ. bind 313, s. 442. Bailey, J. , Kraft van Ermel, L. (1995). "Hormone replacement therapy, current practice and future trends". European Menopause Journal. 2( 1 ), 4-7. Martinez, F. J. , Varela E. , Suarez S. (1994). "The menopause and hormone replacement therapy: its prevalence in the town of Lugo". Atencion Primaria, 14(9); 1052-7. Vermeulen, M. ( 1996). Nederlandsk rapport om kvinders sundhed. Amsterdam. Ikke offentliggjort. Birbaumer, A. (1996). Østrigsk rapport om kvinders sundhed. Wien. Ikke offentliggjort. Sundh, M. , Renck, B. (1996). Svensk rapport om kvinders sundhed. Karlstad. Ikke offentliggjort. Sinkkonen, S. (1996). Finsk rapport om kvinders sundhed. Kuopio. Ikke offentliggjort. Topo Pâivi, Klaukka Timo, Hemminki Elina ja Uutela Antti (1991). "Use of hormone replacement therapy in 1976-89 by 45-64 year old Finnish women". Journal of Epidemiology and Community Health. 45: 277-280. De Forenede Nationer ( 1994). A/RES/48/104. Kornmissionen for De Europæiske Fællesskaber (1996b). Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet om handel med kvinder med henblik på seksuel udnyttelse, KOM(96) 567 endelig udg. Bruxelles: Kommissionen. WHO (1995b). Investing in women's health: Central and Eastern Europe. København: WHO Regional Publications. 55. Sundh, M. , Renck, B. ( 1996). Svensk rapport om kvinders sundhed. Karlstad. Ikke offentliggjort. Heise, L. (1993). "Violence against women: the missing agenda", i: Koblinsky, M. , Timyan, J. , og Gay, J. (red. ). The health of women: a global Perspective. Colorado; Westview Press. Romkens, R. ( 1992). Gewoon Geweld? Amsterdam/Lisse: Swets & Zeitlinger. Heise, L. (1993). "Violence against women: the missing agenda", i: Koblinsky, M. , Timyan, J. , og Gay, J. (red. ). The health of women: a global Perspective. Colorado; Westview Press. Arcel, L. T. , Mantonakis, M. , Petersoon, B. m. fl. (1992). "Suicide attempts among Greek and Danish women and the quality of their relationships with husbands or boyfriends". Acta Psychiatr Scandinavica, 85(3), 189-95. Moloney, E. (1996). "Domestic violence 'suffered by 1 in 5 women'". Irish Independent, 30. april, 5. Mooney, K ( 1993 ) The Hidden Figure: Domestic Violence in North iMndon. Islington: Islington Council. Silva, L. ( 1995) "Entre Marido e Mulher Alguém Meta a Colher". À Bolina: Colecçâo das Mulheres et dos Homens. Weilandt, C. ( 1996). Tysk rapport om kvinders sundhed. Bonn. Ikke offentliggjort. Heise, L. (1993). "Violence against women: the missing agenda", i: Koblinsky, M. , Timyan, J. , og Gay, J. (red. ). The health of women: a global Perspective. Colorado; Westview Press. Sinkkonen, S. (1996). Finsk rapport om kvinders sundhed. Kuopio. Ikke offentliggjort Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed ( 1996). Ikke offentliggjort. Haavio-Mannila E. , Kontula K. (toim. ) (1993). Suomalainen seksi. Tietoa suomalaisten sukupuolielaman muutoksesta. WSOY. Vermeulen, M. ( 1996). Nederlandsk rapport om kvinders sundhed. Amsterdam. Ikke offentliggjort. 118 Figurer og tabeller 119 Figur 7,1 Procentdel der er utilfreds med legemsvægten* Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) • alder 15+ alder15-24 Grækenland Det Forenede K. Frankrig Finland Nederlandene Danmark EU 15 Spanien Sverige Tyskland V Luxembourg Belgien Portugal Italien Østrig Tyskland 0 Irland 0% 20% 40% 60% 80% 100% ordnet efter aldersgruppen 15-24 Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 * Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige/uenige i følgende udtalelse: "Jeg er meget tilfreds med min legemsvægt. ' Figuren viser, hvilken procentdel af respondenterne, der var uenig (lidt eller meget) i denne udtalelse. Tabel 7. 1 Procentdel der er utilfreds med legemsvægten* Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 15-24 år 25-34 år 35-64 år 46,5 45,0 40,0 39,5 35,7 33,4 33,3 32,7 30,5 30,2 29,7 28,5 26,9 24,3 23,0 20,0 18,9 35,3 43,6 41,2 52,3 28,7 32,7 30,6 31,2 38,2 18,1 38,8 40,5 27,4 19,1 28,0 23,9 27,1 45,9 56,9 43,7 60,0 38,0 43,8 40,1 37,8 49,3 33,3 42,3 35,8 31,0 28,3 33,1 41,2 34,2 65+ år 33,7 47,9 28,8 45,4 42,4 31,4 30,7 31,5 39,3 19,4 26,5 28,5 12,6 26,8 40,7 22,1 26,8 lait 42,1 50,4 40,6 52,2 35,6 38,0 35,4 34,4 42,6 26,9 36,9 34,3 26,5 25,8 28,3 31,7 28,6 Grækenland Det Forenede Kongerige Frankrig Finland Nederlandene Danmark EU 15 Spanien Sverige Tyskland V Luxembourg Belgien Portugal Italien Østrig Tyskland 0 Irland Source : Eurobarometer 44. 3/19% * Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige/uenige i følgende udtalelse: "Jeg er meget tilfreds med min legemsvægt. ' Figuren viser, hvilken procentdel af respondenterne, der var uenig (lidt eller meget) i denne udtalelse. 120 Fieur 7. 2 Procentdel, der har været på slankekur I det seneste år Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) • jjdw15+ alder 15-24 Grækenland Luxembourg Det Forenede K. Danmark Nederlandene EU 15 Frankrig Spanien Belgien Italien Tyskland V Finland Sverige Østrig Irland Tyskland 0 Portugal 0% 20% 40% 60% 80% 100% Ordnet efter aldersgruppen 15-24 Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 Tabel 7. 2 Procentdel, der har været på slankekur I det seneste år Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) Grækenland Luxembourg Det Forenede Kongerige Danmark Nederlandene EU 15 Frankrig Spanien Belgien Italien Tyskland V Finland Sverige Østrig Irland Tyskland 0 Portugal Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 15-24 ar 43. 7 40. 7 39,0 35. 8 31. 4 23,6 22. 5 22. 1 20. 2 19. 2 19. 1 18. 6 16. 7 15. 2 14. 2 11. 7 7. 7 lait 35. 7 35,8 34,6 27,7 24,8 24,5 25,4 24,1 23,1 24,8 17,9 18,5 19,0 18,1 20,9 16. 7 20. 0 25+ år 34. 1 34. 8 33,7 26. 4 23,8 24,7 26,0 24,6 23. 7 26,1 17,8 18,5 19,4 18. 6 22. 7 17. 4 22. 8 121 Fimr 7. 3 Procentdel der er utilfreds med legemsvægten* Kvinder på 18 år og derover, EU 15 (1996) 30f BUM meoet ovørwaotki I «18 BMI I meoet undervestia EU- gennemsnit Sverige Tyskland V Finland Frankrig Grækenland Det Forenede K. Danmark Spanien EU 15 Nederlandene Tyskland 0 Irland Østrig Luxembourg Portugal Italien Belgien 0% 20% 40% 60% 80% 100% ordnet •Aer "meoet overvwtiq" * Se note til Figur 7. 1. Kild*: Eurobarometer 44. 3/1998 Tabel 7. 3 Kumuleret antal AIDS-tilfælde* '. smitteoverførende gruppe, EU 15 (1996) pr Sinttteovertoren4e gruppe Homo-/biseksuel mand Stiknarkoman Homo-/biseksuel stiknarkoman Bløder Modtager af blodtransfusion*** Heteroseksuel kontakt Andre****/Ubestemt I ALT Kvinder Sanriet kumuleret tal** N Sejnlet kumuleret tal** 1% 14049 71 1439 10 199 1597 27 355 51,4 0,3 5,3 37,3 5,8 100 M RM Samlet In—ulm! tal** N 59260 51535 2 535 2806 1635 12 869 6 344 136984 tal** 1% 43,3 37,6 1,9 2,0 1,2 9,4 4,6 100 * 13 år og derover ** Siden epidemiens begyndelse *** Inkl. transseksuelle **** Inkl. modtagere af blodkomponenter eller -vcv Kilde: European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, Quarterly Report No. 33, (4)1995 122 Figur 7. 4 Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 1985-1995 Østrig Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår Women - Femmes Cases-Cas 90-, 80- 70- 6 0- 5 0- 4 0- 3 0- 2 0- io 1 0 ,|nrfTfr,r, - ,. - > - ;. : ^ ^. «^ | 1 1 , , , — 1^ , 85 88 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis « Année de diagnostic | Belgien Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsar Women - Femmes Cases • Cas 120 -i 100- 8 0- 6 0- 40i 20-4 „. * •' , „. - • - •' *». »" rMMv 0 t î —i * * Y * — i — i — i — i —i 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic IDU-UDI Heterosex. IDU = Stiknarkomaner Heterosex. = Heteros. *13 år og derover **Justeret for indberetningsforsinkelser (1993-1995) 123 Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 1985-1995 Danmark Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår Women - Femmes Cases-Cas 160 -j 140- 120- 100 8 0- 60- 40- 20-I , 8 6 6 6 6 7 68 r,rtr*»gyA»^^*i:*tr*7"'7<''''t 9 1 9 2 9 3 9 4 95 89 90 Year of diagnosis -Année de diagnostic Finland Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår Women - Femmes Cases - Cas 30-j 2 5- 20- 1 5- 1 0- 5- 0 «l-LlffjiTlltm ^ « " j ' l i. ^* yrtr**y,*?«l^ir. i ,y y 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic IDU-UDI Heterosex. IDU = Stiknarkomaner Heterosex. = Heteros. * 13 år og derover **Justeret for indberetningsforsinkelser (1993-1995) 124 Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 1985-1995 Frankrig Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår Women - Femmes Cases-Cas 2500 2000- 1600- 1000- 500- , 0 juffTfp**, , 85 66 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic ,- , , , , Tyskland Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår Women - Femmes Cases-Cas 1400 -s 1200- 1000- 800- 600- 400- 200- „„. •. r. pVtjv»VMVI«VMVUVMV»»*»vt«vt 85 86 87 68 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de dagnostfc IDU-UDI Heterosex. IDU = Stiknarkomaner Heterosex. = Heteros. * 13 år og derover ••Justeret for indberetningsforsinkclscr (1993-1995) 125 Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 19SM99S gnekçniand, Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår Women * Femmes Caaee-Caa 140-| 120- 100- 80- 60- 40- 20« 0-86 86 87 88 88 80 91 81 88 84 98 Year of otagnoeài - Année de dtaonejtfc Irland Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår Women - Femmes Cases-Cas 30-i 25- 20- 15- 10- 6 i 6 5 86 \ // M. eeeeu i. -*•„ r * "r i 87 6 8 8 9 80 i i i 9 1 9 2 8 3 8 4 96 i• •'"• i IDU-UDI - • -• Heterosex. IDU - Stiknarkomaner Heterosex. » Heteros. •13 år og derover **Justeret for indbcretningsforsinkelser (1993-1995) 126 Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 1985-1995 Italien Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår Women - Femmes Cases-Cas 3000-1 2500- 2000- 1500- 1000- 500 0. , •••". -. — • - '* aMrtYâ'y^iel. g^ijr'iinJ i m. n u. ' i • • ••• i• 85 88 87 68 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de dtagnostte Luxembourg Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår Women - Femmes Cases-Cas 12 1 10- 8- 6 4-1 2A A fi* H—J—i'**V*v*'V*V* i V:i 86 86 87 88 89 90 91 92 93 94 Year of diagnosis • Armée de diagnostic IDU-UDI - " - ' H e t e r o s e x. IDU = Stiknarkomaner Heterosex. = Heteros. *13 år og derover **Justeret for indberetningsforsinkelser (1993-1995) 127 Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 1985-1995 Nederlandene Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår Women - Femmes Cases-Cas 400-, 3 5 0- 300 2 5 0- 2 0 0- 150- 100- 5 0- »ymmmfmr ,„, , , , p , , f 8 5 86 87 6 8 8 9 90 9 1 9 2 8 3 9 4 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic Portugal Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår Women - Femmes Cases-Cas 300n 2 5 0- 2 0 0- 150- 100 -| 50 L m w * < i '. i. i • i. i m tMOtlf **i n,i r —r 85 86 87 88 T —i 90 91 92 93 94 95 1 1. -*•» v t f -- r —T Year of dtagnosls - Année de diagnostic IDU-UDI Heterosex. IDU = Stiknarkomaner Heterosex. = Heteros. * 13 år og derover ••Justeret for indberetningsforsinkelser (1993-1995) 128 Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 1985-1995 Spanien Antal tilfælde^* pr. diagnosticcringsår Women - Femmes Cases-Cas 4000 -i 3500- 3000 2500 2000- 1500- 1000- 5 0 0- te^SuBSJeMeiwéwsejriMulhd^ •* , ». * — • - « * • * " •* 85 86 87 88 69 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de dtagnoslte Sverige Number of cascs^* by year of diagnosis Cases-Cas Women - Femmes 120-j 100- 8 0- 6 0- 4 0- 2 0-. * — -. *. • ;. ' , *. - • -' * -. 65 66 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année da diagnostic IDU-UDI Heterosex. IDU = Stiknarkomaner Heterosex. = Heteros. •13 år og derover ••Justeret for indberetningsforsinkelser (1993-1995) 129 Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 1985-1995 Pet Forenede Kongerige Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår Women - Femmes Cases-Cas 1200 1000 800 H 400-j 200 85 66 87 68 89 90 91 92 93 94 95 Year of Diagnosis - Année de diagnostic IDU-UDI - • -• Heterosex. IDU - Stiknarkomaner Heterosex. = Heteros. •13 år og derover ••Justeret for indbcrctmngsïorsinkclscr (1993-1995) 130 Tabel 7. 4 Kumuleret antal AIDS-tilfælde for begge køn* EU 15 (1996) Land Østrig Belgien Danmark Finland Frankrig Tyskland Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Spanien Sverige Det Forenede Kongerige EU I ALT Samlet kumuleret tal* 31. 12. 1996 1609 2 203 1957 248 43 451 15 308 1422 549 35 949 114 4199 3 575 41 598 1445 13 394 1 167 021 * Siden epidemiens begyndelse Kilde: European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, Quarterly Report No. 33,30 september 1996 Tabel 7. 5 Brug af prævention og fertilitetskvotienter blandt Kvinder, EU 15 Kvinder, der bruger prævention % 1986-93 71 79 78 80 81 75 ej oplyst ej oplyst 78 ej oplyst 76 66 59 78 81 Fertilitetskvotient lait 1970 1993 2,30 2,20 1,90 1. 80 2,50 2. 10 2. 30 3,90 2,40 ej oplyst 2,60 2,80 2,80 1,90 2,40 1,50 1,70 1,70 1,90 1,70 1,30 1,40 2,10 1,30 1,70 1,60 1,60 1,20 2,10 1,80 Fødselsprocent for kvinder under 20 ir I det senest tflgæntellge år 5,76(1992) 3,69(1986) 2,73 (1988) 2,70(1992) 2. 40(1991) 3,36(1991) 5. 82(1992) 4,35(1987) 3,00(1994) 2,62(1989) 1,87(1992) 10,35 (1985) 5,20(1989) 3,11(1986) 8,13(1989) FertUttetskvotient pr, 1000 kvinder på 15-19 år 1990 1970 61,4 31,1 32,4 32,2 26,4 ej oplyst 36,5 16,9 42,8 28,0 22,6 29,4 14,1 34. 0 49,7 21,3 12,2 9,1 12. 1 9,0 ej oplyst 26,3 16,0 10,0 11,6 8,3 26,3 16,7 12,7 33,0 Østrig Belgien Danmark Finland Frankrig Tyskland Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Spanien Sverige Det Forenede Kongerige Kilde: Human Development Report 1995/HFA 1996. 131 Tabel 7. 6 Abort, EU (15) Land Aboruorgrrning Ar Aborttal pr. 1000 Kvinder Antal aborter pr. 1000 fevendefedte barn, alle aldre Antal aborter pr. 1000 levenderwhc barn, under 20 år Østrig Belgien Danmark Finland Frankrig Tyskland Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Spanien Sverige Det Forenede Kongerige 1975 1990 1970 1975 1992/1996 1986 Ulovlig 1978 1979 1984 1984 1985 1938 1968 ej oplyst ej oplyst 14,3 7,9 13,0 ej oplyst ej oplyst ej oplyst 8,6 ej oplyst 6,0 ej oplyst 5,38 18. 3 12,18 (1993) (1994) (1990) (1994) (1994) (1994) (1994) (1994)* ej oplyst ej oplyst 278. 00 157,34 254,00 146. 60 108,25 ej oplyst 287,30 99,0 98,70 200,00 92. 70 290,00 227,48 (1992) (1993) (1990) (1992) (1991) (1991) (1992) (1992) (1994) (1990) (1993) (1988) ej oplyst ej oplyst 1856,07 961. 22 1058,00 ej oplyst 86,47 ej oplyst ej oplyst ej oplyst 558,50 ej oplyst ej oplyst 1701. 40 663. 52 (1988) (1991) (1990) (1992) (1988) (1993) (1988) Kilde: Human Development Report 1995/HFA. 1996. 132 Fi2ur 7. 5 Procentdel, der ikke er godt underrettet om hormonbehandlinger Kvinder på 35 år og derover, EU 15 (1996) akter 50-64 • aktor 35-49 Portugal Irland Spanien Grækenland Italien Nederlandene Det Forenede K. EU 15 Tyskland 0 Tyskland V Østrig Sverige Frankrig Danmark Belgien Finland Luxembourg 0% 20% 40% 60% 80% 100% ordnet efter aldersgruppen 50-64 år % ikke underrettet Kilde: eurobarometer 44. 3/1996 Procentdel, der ikke er godt underrettet om hormonbehandlinger Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) Tabel 7. 7 Portugal Irland Spanien Grækenland Italien Nederlandene Det Forenede Kongerige EU 15 Tyskland 0 Tyskland V Østrig Sverige Frankrig Danmark Belgien Finland Luxembourg Kilde: Eurobarometer 44. 3/1996 <35 år 77,3 69. 8 72. 7 76. 7 89. 7 67. 9 70. 1 71,7 64,5 67. 2 64. 7 77. 0 66. 0 71. 4 55,8 54. 6 53. 7 50-64 år 67. 9 67,4 67,0 65,2 61. 6 50,5 50,5 47,1 42,1 40,7 39,4 36,5 28,6 26,8 26. 0 15. 2 10,8 35-49 år 69. 2. 64,4 62. 2 75,8 71,2 65. 7 60. 8 59,3 59. 2 51. 2 59. 7 57. 3 55,3 53,6 33. 1 36. 4 44. 6 133 65+ år 67. 0 74,7 71,0 81. 0 69,0 51. 5 62,7 58,5 65. 9 54,0 58,2 46. 1 45. 5 41,9 32,3 32. 8 21. 6 lait 71. 5 68,5 68,7 74,6 75. 2 62. 9 62. 8 60,9 57,5 54,7 57,6 57,4 51,4 51,6 39. 9 36. 7 40. 3 8. KONKLUSION til sundhedssituation. Den har Denne rapport er udarbejdet for at give en oversigt over spørgsmål angående kvinders sundhed og kvinders formål at hjælpe med at belyse kvindesundhedsproblemer på grundlag af de seneste oplysninger, der foreligger på fællesskabsplan, og er tænkt som et diskussionsoplæg. Rapporten skal ikke danne grundlag for et nyt EF-handlingsprogram om kvinders sundhed, men rapportens konklusioner vil i givet fald blive indarbejdet i de eksisterende programmer. Selv om de foreliggende oplysninger er ufuldstændige, er der indsamlet tilstrækkelig mange af dem til at give et indtryk af (nogle af) de mange forskellige aspekter af kvindesundhed. Det står navnlig klart, at kvinder i EF er forholdsvis sunde, både målt i middellevetid, som nu er 80 år, og bedømt efter, hvorledes de selv opfatter deres sundhedssituation. Gennemsnitlig mener over 60% af kvinderne i EF, at de har et godt eller meget godt helbred. Denne situation er resultatet af flere årtiers forbedringer i kvinders sundhed, dels som følge af de generelle forbedringer af levevilkårene i EF, dels som følge af forbedringer af kvinders status i samfundet. Det siger sig selv, at kvinders sundhed varierer i de forskellige medlemsstater, dels på grund af en forskel i udgangspunktet, dels på grund af, at fremskridtene ikke sker lige hurtigt. Det står dog klart, at visse af de medlemsstater, der havde den ringeste sundhedssituation for tyve år siden, har opnået de største forbedringer, mens andre medlemsstater med tradition for et godt sundhedsniveau her opnået mere beskedne resultater. Trods de konstaterede forbedringer giver kvinders sundhed fortsat anledning til bekymringer. Næsten hver fjerde kvinde i EF er mere eller mindre invalid på grund af langvarig sygdom. Endvidere er der et stort antal (også forholdsmæssigt) kvinder, der lever usundt (f. eks. rygning, alkohol, manglende motion og usund kost). Tilsammen bidrager disse faktorer til (meget) af den invaliditet, morbiditet og præmatur mortalitet, der forekommer hos kvinder i EF. De væsentligste dødsårsager for kvinder er hjerte-karsygdomme og kræft. Begge disse sygdomme fører ligeledes til megen præmatur mortalitet, som i vid udstrækning kan forebygges enten gennem primær forebyggelse, sundere livsstil, eller sekundær forebyggelse (tidlig diagnosticering af sygdomme, f. eks. ved screeninger). Desværre synes der at være en del misforståelser blandt kvinder med hensyn til, om de har en særlig risiko for at udvikle hjertesygdomme, og hvad de vigtigste risikofaktorer er. De foreliggende oplysninger om sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse viser store forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til, om kvinder modtager de nødvendige ydelser. Det er især bemærkelsesværdigt, at under halvdelen af de meget overvægtige kvinder over 40 år, som er i risikogruppen for type li-diabetes, i det forudgående år var blevet screenet for denne sygdom, som er i hurtig fremmarch, og som er årsag til betydelig mortalitet og morbiditet. Det er også værd at bemærke, at de fleste kvinder uanset alder føler sig utilstrækkeligt informeret om potentielle fordele og ulemper ved hormonbehandlinger. Disse og andre konstateringer gør det klart, at der findes en række væsentlige sundhedsproblemer, der berører kvinder, og som der endnu ikke sættes ind imod. 134 I den sidste del af rapporten er der gjort forsøg på at belyse aspekter af nyopdukkede sundhedsproblemer, der har betydning for kvinder i de forskellige stadier af deres liv. Det er navnlig blevet klart, at HIV og AIDS ikke længere er sygdomme, der særlig rammer (homoseksuelle) mænd. Faktisk er kvinder mere modtagelige for sygdommen end mænd, selv om de stadig udgør en minoritet blandt ATDS-ofrene. Der bør derfor også gøres en indsats rettet mod kvinder for at forhindre spredningen af denne sygdom. Spiseforstyrrelser blandt unge kvinder synes at være et voksende sundhedsproblem, der kan få alvorlige konsekvenser. Blandt ældre kvinder er et af hovedproblemerne den stigende osteoporoseincidens, som skyldes dels befolkningens aldring, dels at forebyggelses- og behandlingsmulighederne ikke får tilstrækkelig opmærksomhed. Afslutningsvis må det fremhæves, at det ikke er meningen med denne rapport om kvinders sundhed at antyde, at der bør lægges større vægt på kvinders sundhed end på mænds, men alene at de af biologiske, sociale og andre grunde har andre sundhedsproblemer end mænd, hvilket bør erkendes. Kvinder lever i dag længere end mænd, men deres alderdom er meget præget af sygdom og invaliditet. Anerkendelse af kvinders specifikke sundhedsproblemer er det første skridt i retning af en forbedring af deres situation. 135 Anoreksi: BILAG I - Ordliste Psykisk betinget spiseforstyrrelse, der navnlig rammer kvinder. Sygdommen er kendetegnet ved overdrevne slankekure, vægttab og udsultning og ledsages af en forstyrret kropsopfattelse og mangel på kontrol. Kan være dødbringende1. Bulimi: Psykisk betinget spiseforstyrrelse, der navnlig rammer kvinder. Sygdommen er kendetegnet ved indtagelse af store mængder føde inden for kort tid, en følelse af at miste kontrollen og kompenserende adfærd med henblik på at undgå vægtforøgelse, f. eks. ved at kaste op2. Børnemortalitet: Det årlige antal døde børn under ét år pr. 1 000 levendefødte3. Dødsfald i forbindelse med fødsler: Angives som regel pr. 100. 000. Forkortelse af middellevetiden (antal år) som følge af dødsfald før 65-års alderen: Den hypotetiske forlængelse af middellevetiden, der ville opstå, såfremt mortaliteten i aldersgruppen 0-64 år blev helt elimineret4. Incidens: Antallet af nye sygdomstilfælde i en given periode (normalt 1 år)5. Kredsløbsygdomme: Omfatter akut hjerteinfarkt og andre iskæmiske hjertesygdomme. Iskæmi er den utilstrækkelige regionale gennemblødning6. Menopause: Den månedlige menstruations ophører, hvilket er ensbetydende med afslutningen på kvindens frugtbare periode. Gennemsnitsalderen ved menopausens indtræden er 50-52 år i EF. 136 Middellevetid: Det gennemsnitlige antal år, en person med en given alder kan forvente at leve, forudsat at den alderspecifikke mortalitet forbliver konstant. Middellevetiden ved 65- års alderes angiver f. eks. det gennemsnitlige antal år, en person, der når 65-års alderen, kan forvente at leve7. Prævalens: Andelen af syge i en befolkningsgruppe på et givet tidspunkt eller i en given periode8. Samlet fertilitet: Det gennemsnitlige antal levendefødsler for en kvinde i hendes levetid, hvis hun skulle i hver af de fertile aldre i overenstemmelse med den fremherskende føde alderspecifikke fertilitet9. Standardberegnet mortalitet eller standarddødsrate (SDR): Antal dødsfald pr. 100. 000 indbyggere med justeringer som følge af aldersstrukturen i en europæisk standardbefolkning. SDR-kvotienterne gør det muligt at sammenligne lande over nogen tid, idet de måler mortaliteten uafhængigt af de forskellige aldersstrukturer i befolkningerne. SDR-kvotienterne i denne rapport er beregnet af WHO10 Referencer 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 American Psychiatric Association ( 1987). Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSMIII-R). Washington, D. C. : American Psychiatric Association. Ibid. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i Det Europæiske Fælleskab. 1995. KOM(95) 357 endelig udg. Bruxelles: Kommissionen. WHO ( 1996). Health for All Database, København: WHO Regional Office for Europe. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i Det Europæiske Fælleskab. 1995. KOM(95) 357 endelig udg. Bruxelles: Kommissionen. Eurostat (1995b). Årbog 1995. Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995b). Den demografiske situation i Den Europæiske Union. 1994. Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i Det Europæiske Fælleskab. 1995. KOM(95) 357 endelig udg. Bruxelles: Kommissionen. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i Det Europæiske Fælleskab. 1995. KOM(95) 357 endelig udg. Bruxelles. Kommissionen. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i Det Europæiske Fælleskab. 1995. KOM(95) 357 endelig udg. Bruxelles: Kommissionen. Eurostat (1995b). Årbog 1995. Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 137 Figur 1. 1: Figur 1. 2: Figur 2. 1: Figur 2. 2: Figur 2. 3: Figur 2. 4: Figur 2. 5: Figur 2. 6: Figur 3. 1: Figur 3. 2: Figur 3. 3: Figur 3. 4: Figur 3. 5: Figur 3. 6: Figur 3. 7: Figur 3. 8: Figur 3. 9: Figur 3. 10: Figur 4. 1: Figur 4. 2: Figur 4. 3: Figur 4. 4: Figur 4. 5: Figur 4. 6: Figur 4. 7: Figur 4. 8: Figur 4. 9: BILAG II - Oversigt over figurer Tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhed 1996. Kvinder på 15 år og derover, EU 15 Tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhed 1996. Kvinder på 15 år og derover Feminiseringsgrad, 1996 (EU 15) Feminiseringsgraden i aldersgrupperne o-19 år og 60 år og derover, 1996 (EU 15) Familier før og nu, EU 15 Udvikling i den økonomiske indikator "fertilitet" i de seneste 40 år Ændringer i beskæftigelsen (EU) Nuværende demografiske struktur og strukturen for den erhvervsaktive befolkning Middellevetid ved fødslen, 1970-1995. Kvinder. EU (15) Forkortelse af middellevetiden som følge af præmatur død Middellevetid ved fødslen (antal år). EU 15 ( 1995) Børnemortalitet Mortalitet blandt fødende kvinder Egen opfattelse af sundhedstilstand, 1996. Kvinder på 15 år og derover. EU (15) Egen opfattelse af sundhedstilstand. Ældre kvinder. EU 15 (1996) Gennemsnitshøjde (i cm). Kvinder på 18 år og derover. EU 15 (1996) Gennemsnitshøjde (i cm). Kvinder på 18 år og derover, efter aldersgruppe. EU 15 (1996) Gennemsnitshøjde (i cm). Kvinder efter aldersgruppe. EU 15 (1996) Procentdel invalide som følge aflangvarig sygdom. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel invalide som følge af langvarig sygdom, efter aldersgruppe og invaliditetsgrad. EU 15 (1996) Procentdel invalide som følge aflangvarig sygdom. Kvinder på 65 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af sygdom eller skade. Kvinder på 16 år og derover. EU 11 ( 1994) Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af sygdom eller skade. Kvinder på 65 år og derover. EU 11 (1994) Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af emotionelle eller psykiske problemer. Kvinder på 16 år og derover. EU 12 (1994) Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af emotionelle eller psykiske problemer. Kvinder på 65 år og derover. EU 12 (1994) Procentdel kvinder, der har konsulteret en læge i de seneste to uger. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel kvinder, der har konsulteret en læge i de seneste to uger. Efter aldersgruppe EU 15 (1996) 138 Figur 4. 10: Figur 4. 11: Figur 4. 12: Figur 5. 1: Figur 5. 2: Figur 5. 3: Figur 5. 4: Figur 5. 5: Figur 5. 6: Figur 5. 7: Figur 5. 8: Figur 5. 9: Figur 5. 10: Figur 5. 11: Figur 5. 12: Figur 5. 13: Figur 5. 14: Figur 5. 15: Figur 5. 16: Figur 5. 17: Figur 5. 18: Figur 5. 19: Figur 5. 20: Figur 5. 21: Figur 5. 22: Figur 5. 23: Figur 6. 1: Figur 6. 2. Figur 6. 3: Figur 6. 4: Figur 6. 5: Figur 6. 6: Procentdel, der har været indlagt på hospital i det seneste år (ikke i forb. m. fødsel). Kvinder på 16 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har været indlagt på hospital i det seneste år (ikke i forb. m. fødsel). Efter aldersgruppe. EU 15 (1996) Gennemsnitligt antal nætter på hospitalet i det seneste år. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Vigtigste dødsårsager ( 1992). Alle kvinder. EU ( 15) Mortalitet som følge af færdselsulykker. Alle kvinder. EU 15 Mortalitet som følge af selvmord og selvfremkaldt skade, Alle kvinder. EU 15 (1992) Kræftmortalitet. Kvinder 0-64 år. EU 15 (1992) Kræftmortalitet. Alle kvinder. EU 15 (1992) Kræftmortalitet hos kvinder. Alle kvinder. EU 15 ( 1992) Brystkræftmortalitet. Kvinder 0-64 år. EU 15 ( 1992) Brystkræftmortalitet. Alle kvinder. EU 15 (1992) Brystkræftmortalitet. Alle kvinder 1970-1992, EU 15 (1992) Mortalitet som følge af livmoderhalskræft. Kvinder 0-64 år, EU 15 (1992) Mortalitet som følge af livmoderhalskræft. Alle kvinder. EU 15 ( 1992) Mortalitet som følge afkræft i åndedrætssystemet (1970-1992). Kvinder 0- 64 år. EU 15 Mortalitet som følge afkræft i åndedrætssystemet. Kvinder 0-64 år, EU 15 (1992) Mortalitet som følge afkræft i åndedrætssystemet. Alle kvinder, EU 15 (1992) Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af lungekræft, Alle kvinder. EU 15 (1996) Mortalitet som følge af kredsløbssygdomme. Kvinder 0-64 år, EU 15 (1992) Mortalitet som følge af kredsløbssygdomme. Alle kvinder, EU 15 (1992) Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af hjertesygdomme, Alle kvinder. EU 15 (1996) Mortalitet som følge af iskæmiske hjertesygdomme. Kvinder 0-64 år, EU 15 (1992) Mortalitet som følge af iskæmiske hjertesygdomme, Alle kvinder, EU 15 (1992) Opfattelse af, hvilke risikofaktorer, der er de vigtigste i forbindelse med hjertesygdomme, Alle kvinder. EU 15 (1996) Mortalitet som følge af apopleksi, Kvinder 0-64 år, EU 15 (1992) Mortalitet som følge af apopleksi, Alle kvinder. EU 15 (1992) Procentdel rygere. Kvinder på 15 år og derover ( 1991 ), Udvalgte EU-lande Mortalitet som følge af rygning. Kvinder på 35 år og derover, EU 15 Mortalitet som følge af leversygdomme, Alle kvinder, EU 15 ( 1992) Procentdel overvægtige og undervægtige. Kvinder på 18 år og derover. EU 15(1996) Procentdel, der har fået undersøgt hjertet i det seneste år. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har fået foretaget en kolesterolprøve i det seneste år. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) 139 Figur 6. 7: Figur 6. 8: Figur 6. 9: Figur 6. 10: Figur 6. 11: Figur 6. 12: Figur 6. 13: Figur 7. 1: Figur 7. 2: Figur 7. 3: Figur 7. 4: Figur 7. 5: Procentdel, der har fået foretaget en diabetesundersøgelse i det semeste år. Kvinder på 40 år og derover. EU 15 ( 1996) Procentdel, der har fået foretaget en osteoporoseundersøgelse i det seneste år. Kvinder på 50 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der foretrækker kvindelige læger. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har fået foretaget en smearprøve i det seneste år. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har faet undersøgt brystet ved palpering i det seneste år. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der går ind for mammografiscreening. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har fået foretaget en mammografiundersøgelse i det seneste år. Kvinder på 50-69 år. EU 15 (1996) Procentdel, der er utilfreds med legemsvægten. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har været på slankekur i det seneste år. Kvinder på 15 år og derover. EU 15(1996) Procentdel, der er utilfreds med legemsvægten, efter vægtkategori. Kvinder på 18 år og derover. EU 15 (1996) AIDS-tilfælde hos unge/voksne i de to største smitteoverførende grupper, 1985-1995 Procentdel, der ikke er godt underrettet om hormonbehandlinger. Kvinder på 35årogderover. EU15(1996) 140 Tabel 1. 1: Tabel 2. 1: Tabel 2. 2: Tabel 2. 3: Tabel 2. 4: Tabel 2. 5: Tabel 2. 6: Tabel 2. 7: Tabel 2. 8: Tabel 2. 9: Tabel 3. 1: Tabel 3. 2: Tabel 3. 3: Tabel 3. 4: Tabel 3. 5: Tabel 3. 6: Tabel 3. 7: Tabel 3. 8: Tabel 4. 1: Tabel 4. 2: Tabel 4. 3: Tabel 4. 4: Tabel 4. 5: Tabel 4. 6: Tabel 4. 7: Tabel 4. 8: Tabel 4. 9: Tabel 4. 10: Tabel 4. 11: BILAG HI - Oversigt over tabeller Tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders, 1996. Kvinder på 15 år og derover, EU 15 Kvinders andel af den samlede befolkning i Den Europæiske Union 1993 (EU 15) Kvindelig og mandlig befolkning i EU ( 15) Vielser og skilsmisser i EU (15). 1960-1995 Fødsler og fertilitet i EU (15). 1960-1995 Brug af prævention og fertilitet (EU 15) Beskæftigelse. EU 15 (1993) Deltidsbeskæftigelse i % af den samlede beskæftigelse. EU 15 ( 1993) Arbejdsløshed. EU 15 (1993) Kønsrelaterede udviklingsindekser Middellevetid ved fødslen (antal år). EU 15 ( 1995) Middellevetid i 15-årsalderen (antal år). EU 15 (1995) Middellevetid i 45-årsalderen (antal år). EU 15 (1995) Middellevetid i 65-årsalderen (antal år). EU 15 ( 1995) Helbredsvurdermg 1996. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 Helbredsvurdermg 1996. Kvinder på 65-74 år. EU 15 Helbredsvurdermg 1996. Kvinder på 75 år og derover. EU 15 Gennemsnitshøjde (i cm). Kvinder på 18 år og derover, efter aldersgruppe. EU 15 (1996) Invaliditet som følge aflangvarig sygdom. Kvinder på 65 år og derover. EU 15(1996) Procentdel invalide som følge af langvarig sygdom. Efter aldersgruppe. EU 15(1996) Invaliditet som følge aflangvarig sygdom. Kvinder på 65 år og derover. EU 15(1996) Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af sygdom eller skade. Kvinder på 16 år og derover. EU 11 (1994) Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af sygdom eller skade Kvinder på 65 år og derover. EU 11 (1994) Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af emotionelle eller psykiske problemer. Kvinder på 16 år og derover. EU 11 (1994) Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af emotionelle eller psykiske problemer. Kvinder på 65 år og derover. EU 11 (1994) Procentdel kvinder, der har konsulteret en læge i de seneste to uger. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel kvinder, der har konsulteret en læge i de seneste to uger, efter aldersgruppe. EU 15(1996) Procentdel, der har været indlagt på hospital (ikke i forb. m. fødsel) i det seneste år. Kvinder på 16 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har været indlagt på hospital (ikke i forb. m. fødsel) i det seneste år, efter aldersgruppe. EU 15 (1996) 141 Tabel 4. 12: Tabel 5. 1: Tabel 5. 2: Tabel 5. 3: Tabel 6. 1 : Tabel 6. 2: Tabel 6. 3: Tabel 6. 4: Tabel 6. 5: Tabel 6. 6: Tabel 6. 7: Tabel 6. 8: Tabel 6. 9: Tabel 6. 10: Tabel 6. 11: Tabel 6. 12: Tabel 7. 1 : Tabel 7. 2: Tabel 7. 3: Tabel 7. 4: Tabel 7. 5: Tabel 7. 6: Tabel 7. 7: Gennemsnitligt antal nætter på hospitalet i det seneste år. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af lungekræft. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af hjertesygdomme. Alle kvinder. EU 15 (1996) Opfattelse af, hvilke risikofaktorer der er de vigtigste i forbindelse med hjertesygdomme (1996). Alle kvinder. EU 15 Procentdel rygere (1991 ). Kvinder på 15 år og derover. Udvalgte EU-lande Mortalitet som følge af rygning (1990). Kvinder på 35 år og derover. EU 15 Procentdel overvægtige og undervægtige. Kvinder på 18 år og derover. EU 15(1996) Procentdel, der har fået undersøgt hjertet i det seneste år. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har fået foretaget en kolesterolprøve i det seneste år. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har faet foretaget en diabetesundersøgelse i det seneste år. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har fået foretaget en osteoporoseundersøgelse i det seneste år. Kvinder på 50 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der foretrækker kvindelige læger. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har fået foretaget en smearprøve i det seneste år. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har faet undersøgt brystet ved palpering i det seneste år. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der går ind for mammografiscreening. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har fået foretaget en mammografiundersøgelse i det seneste år. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der er utilfreds med legemsvægten. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Procentdel, der har været på slankekur i det seneste år. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) Kumuleret antal AIDS-tilfælde pr. smitteoverførende gruppe. EU 15 (1996) Kumuleret antal AIDS-tilfælde for begge køn. EU 15 (1996) Brug af prævention og fertilitetskvotienter blandt kvinder. EU 15 Abort. EU (15) Procentdel, der ikke er godt underrettet om hormonbehandlinger. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) 142 BILAG IV - Bibliografi Abel-Smith, B. , Figueras, J. , Holland, W, McKee, M. , Mossialos, E. (1995), Choices in Health Policy. London: Dartmouth. Alary, M. et al. (1993), "HIV infection in European female sex workers: epidemiological link with the use of petroleum based lubricants," AIDS, 7:401-408. American Psychiatric Association (1987), Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSMIII-R), Washington, D C: American Psychiatric Associatioa Arcel, L. T. , Mantonakis J. , Petersson, B. , et al. (1992), "Suicide attempts among Greek and Danish women and the quality of their relationships with husbands or boyfriends," Acta Psychiatry Scandinavica, 85(3), 189-95. Azevedo, M. H. P. ; Ferreira, C. P. (1992), "Anorexia Nervosa and Bulimia: A Prevalence Study," Acta Psychiatry Scandinavica, 86: 432-436. Bailey, J. , Kraft van Ermel, L. (1995),"Hormone replacement therapy, current practice and future trends," European Menopause Journal, 2(1), 4-7. Baptista, F. et. al. (1996), 'The Prevalence of Disturbances of Eating Behaviour in a Portuguese Female University Population," European Eating Disorders Review, 4(0), 144. 1-11. Bentham G. , et al (1995), 'Tactors affecting non-response to cervical cytology screening in Norfolk, England," Soc SciMed, 40: 131-35. Bille-Brahe U, Jessen G. (1994), "Suicide in Denmark, 1922-1991: The Choice of Method " Acta Psychiatrica Scandinavica, 90 (2) 91-96. Birbaumer, A. (1996), Østrigsk rapport om kvinders sundhed, Wien: Ikke offentliggjort. Blair, S. N. et al. (1989), "Physical fitness and all-cause mortality, " Journal of American Medical Association, 262(17):2395-2401. Blumen-Kantz, M. (1996), "Obesity: The World's Oldest Metabolic Disorder," Mednews. Boulton, A. (1996), "Hormone therapy may protect against Alzheimer's disease," BMJ, Vol. 313, p. 442. British Diabetic Association (1996^, Counting the Cost: The Real Impact of Non-Insulin Dependent Diabetes, London: British Diabetic Association. British Heart Foundation (1996), personlig meddelelse. Bruggeman, K. (1996), Belgisk rapport om kvinders sundhed, Bruxelles: Ikke offentliggjort. Burdorf, A. , Swuste, P. Maas, P. v. d. (1988), "Asbest en gezondheid: van patientbespreking naar erkenning van beroepsziekten in Nederland," Ned Tijdschr Geneeskunde, 132:2162-7. Canadian Task Force on the Periodic Health Examination (1986), "The Periodic Health Examination: 2,1985 update," Can Med Assoc J, 134:724-729. Cancer screening for patients (1995), Mednews, 208/05499, december 1996. CancerNet (1996a), Screening for cervical cancer, 208/04728,. National Cancer Institute. CancerNet (1996b), Prevention of cervical cancer, 208/04734, National Cancer Institute. CEC (Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber) (1990), Europa mod kræft: 1990-1994, anden handlingsplan, Luxembourg. CEC (1992), Directiv 92/85/EEC, 10. oktober 1992, Bruxelles: CEC. 143 CEC (1995a), Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i Det Europæiske Fællesskab, 1995, KOM(95) 357 endelig udg. Bruxelles: CEC. CEC (1995b), Den demografiske situation i Den Europæiske Union, 1994, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. CEC (1995c), 'The fight against cancer: an action plan for 1996-2000," Social Europe Two years of community social policy: July 1993 June 1995. Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, ss. 101 -103. CEC (1996a), Den demografiske situation i Den Europæiske Union, 1995, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. CEC (1996b), Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om handel med kvinder med henblik på seksuel udnyttelse, KOM(96) 567 endelig udg. , Bruxelles: CEC. Chou, S. P. , Dawson, DA. (1994), "A study of the gender differences in morbidity among individuals diagnosed with alcohol abuse and/or dependence,"/Subst Abuse, 6:381- 392. Coeytaux, FM. , Leonard, A H, Bloomer, CM. (1993), "Abortion," in: Koblinsky, M. , Timyan, J. , and Gay, J. (eds), The health of women: a global perspective, Colorado: Westview Press. Da Silva, L. F. (1996), Portugisisk rapport om kvinders sundhed, Porto: Ikke offentliggjort. Davey-Smith, G. , Blåne, D. , Bartley, M. (1994), "Explanations for socio-economic differentials in mortality. Evidence from Britain and elsewhere," European Journal of PublicHealth, 4: 131-144. Ditch, J. , Bradshaw, J. , Eardley, T. (1994), Developments in national family policies in 1994. York: University of York. Donaldson, R. J. and Donaldson, L. J. (1993), Essential Public Health Medicine, Dordrecht: Kluwer Academic Publishers. Dooghe, G. and Appleton, N. (1995), Elderly Women in Europe. Choices & Challenges, Leuven: Centrum voor Bevolkings- en Gezinsstudies. Eshøj, O. , et al. (1994), "Increased prevalence of insulin-treated diabetes mellitus in Funen County, Denmark," Journal of InternalMedicine, 235 (5) 405-10. European Bureau for Action on Smoking Prevention ( 1994,), Tobacco and health in the European Union, an overview. Bruxelles: BASP. European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, HIV/AIDS Surveillance in the European Community and Cost countries Europe. Quarterly Report: No. 36, 30. 9. 1996. European Journal of Cancer Prevention (1994), Vol 3, Supplement 1. European Working Group (1996), Environmental tobacco smoke and lung cancer risk. Trondheim: European Working Group. Europæisk Overvågningscenter for SMV, Fjerde årsberetning 1966, s. 330. Eurostat (1993),. Population and social conditions. Women in the European Community, Rapid Reports, No. 10, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Eurostat (1995a), Kvinder og mænd i Den Europæiske Union: Et statistisk portræt, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Eurostat (1995b), Årbog 1995, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 144 Eurostat (1996), Socialt portræt af Europa, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Fiebach, N. H. , Viscoli, M. and Horwitz, RI. (1990), "Differences between Women and Men in Survival after Myocardial Infarction: Biology or Methodology?" JAMA, Vol. 263, No. 8,1092-1096. Fisher, N. J. , Nielsen, P. K. (1993), "Dødsfald efter tidligere bevidst selvforgiftning. Et tiårs materiale fra én intensivafdeling". Ugeskrift for Læger, 155:1857-61 Folkhalsoinstitutet & Centralfbrbundet for alkohol- och narkotikaupplysning (1995/ Alkohol och narkotikautvecklingen i Sverige. Rapport 95. Stockholm, Sverige. Folkhalsoinstitutet och Socialstyrelsen (1995), Ett liv av vikt. Regeringens uppdrag av anorexia-bulemia, Stockholm, Sverige. Foster, R. S. , Constanza, MC. (1984), "Breast self-examination practices and breast cancer survival," Cancer, 53:999-1005. Foster, W. R. , Burton, BT. (eds) (1985), "National Institutes of Health Consensus Conference: Health Implications of Obesity," Ann Intern Med, 103: 977-1077. Frigo, AC. (1996), Italiensk rapport om kvinders sundhed, Padova: Ikke offentliggjort. Gatrell A. , Maddocks A. , Kirwan M. , Garnett S. (1995), "Making GIS sing and dance to a Purchaser's tune, "Proceedings AGI 1995. Glenn, S. W. , Parsons, O. A. , Stevens, L. (1989), "Effects of alcohol abuse and familial alcoholism on physical health in men and women," Health Psychol, 8:325-341. Haas, S. , Schiff, I. (1988), "Symptoms of oestrogen deficiency," in: Studd, J. W. W. and Whitehead, M. I. ( eds), 77K?Menopause. Oxford: Blackwell Scientific Publications, ss. 15-23. Haavio-Mannila E. , Kontula K. (eds. ) (1993/ Suomalainen seksi. Tietoa suomalaisten sukupuolielaman muutoksesta. WSOY. Hall, E M, Johnson, J. V, Tsou, T. (1993), "Women, Occupation, and Risk of Cardiovascular Morbidity and Mortality," Occupational Medicine, Vol. 8, No. 4, 709- 719. Hein, Suadicani, Gyntelberg (1992), "Lung Cancer Risk and Social Class," Danish Medical Bulletin, 39:173-6. Heise, L. (1993), "Violence against women: the missing agenda," in: Koblinsky, M. , Timyan, J. , and Gay, J. ( eds. ), The health of women: a global Perspective. Colorado: Westview Press. Hoek, H. W. ( 1995), "Impact of Urbanization on Detection of Eating Disorders," Psychiatry 152:8, 1272-1278. Irish Department of Health (1995), Developing a Policy for women's Health: A Discussion Document. Dublin: Stationary Office. Kallinikos, G. , Roumeliotou, A. (1996), Græsk rapport om kvinders sundhed, Athen: Ikke offentliggjort. Khan, S. et al (1990), "Increased Mortality of Women in Coronary Artery Bypass Surgery: Evidence for Referral Bias," Ann Int Med, 112: 561-567. King, H. , Zimmet, P. (1988), 'Trends in the prevalence and incidence of diabetes: non- insulin-dependent diabetes mellitus," World Health Statistics Quarterly. Rapport Trimestriel de Statistiques Sanitaires Mondiales, 41 (3-4) 190-6. Kliewer, E. V. , Smith, K. R (1995), "Breast cancer mortality among immigrants in Australia and Canada," Journal of the National Cancer Institute, 87(15): 1154-1161. 145 Kroger, H. (ed. ) (1995), "Osteoporoosin diagnoisointi ja hotio Kuopion yliopistollisen sairaalan alueella," Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin Julkaisuja, Publication Series of the Pohjois-Savo Hospital District, No 22/1995, Kuopio. Laara, E, Day N. E. , Hakama M. (1987), 'Trends in mortality from cervical cancer in the Nordic countries: association with organized screening programmes," The Lancet, 8544:1247-9. Law, M R, Hackshaw, A. K. (1996), "Environmental Tobacco Smoke," Br Med Bull, 52: 22-34. Lee, P. N. (1992), Environmental tobacco smoke and mortality. Bask: Karger. Le, M. G. , Hill, C, Kramar, A. , Flamant, R. (1984), "Alcoholic beverage consumption and breast cancer in a French case-control study," Am J Epidemiol, 120:350-357. Le Geyte, M. , Mant, D, Vessey, M P, et al. (1992), 'Breast self-examination and survival from breast cancer," Br J Cancer, 66:917-918. Lerner, D. J, Kannel, W. B. (1986), "Patterns of coronary heart disease morbidity and mortality in the sexes. A 26-year follow-up of the Framingham population," American Heart Journal, Vol. I l l, No. 2,383-390. Llewellyn-Jones, D, and Abraham, S. (1988), Menopause. Oxford. Penguin Books. Marmot, M, Brunner, E. (1991), "Alcohol and cardiovascular disease: the status of the U shaped curve," BMJ, 303:565-568. Martinez, F. J, Varela E, Suarez S. (1994), "The menopause and hormone replacement therapy: its prevalence in the town of Lugo," Atencion Primaria, 14(9); 1052-7. McKeganey, N, et al. ( 1992), 'Temale streetworking prostitution and HTV infection in Glasgow," BMJ, 305: 801-804. McWilliams, M, Gray, A. M. (1996), Nordirsk rapport om kvinders sundhed, Belfast: Dcke offentliggjort. Ministère de la Santé de Grand-Duché de Luxembourg (1994), Santé pour Tous, Luxembourg. Moloney, E. (1996), "Domestic violence 'suffered by 1 in 5 women'," Irish Independent, 30. april 1996. Mooney K. (1993), The Hidden Figure: Domestic Violence in North London. Islington: Islington Council. Nordentoft, M, et al. (1993) "High mortality by natural and unnatural causes: A 10 year follow up study of patients admitted to a poisoning treatment centre after suicide attempts, " BMJ, 306: 1637-41. North, C. S. (1996), "Alcoholism in women - more common -- and serious -- than you might think," PostgradMed, 100:221-224. Nystrôm, L, Rutqvist, L. E, Wall, S. m. fl. (1993), "Breast cancer screening with mammography: an overview of Swedish randomised trails" Lancet, 341:973-978. O'Malley, M. S, Fletcher, S. W. (1987), "Screening for breast cancer with breast self examination,". Z4M4; 257:2197-2203. Paganini-Hill, A. (1995), "The risks and benefits of estrogen replacement therapy: leisure world," Int J Fertil Menopausal Stud, 40(suppl 1): 54-62. Petersson, B. (1996), Dansk rapport om kvinders sundhed, København: Ikke offentliggjort. Peto, R. et al. (1994), Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect estimates from vital statistics, Oxford: Oxford Medical Publications. Pi-Sunyer, F. X. (1993), "Medical Hazards of Obesity," Ann Intern Med, 119:665-660. 146 Mot, P, et al. (1990), HIV infection in female prostitutes, Antwerp: Institute of Tropical Medicine. Platts et al. (1992), "WHO/EURO Multi-Centre Study on Parasuicide," Acta Psychiatry Scandinavica, 85:97-104. Pukkala (1993), Kvinder og mænd i Finland, levevilkår 1995:1, Finsk Cancerregister: Cancerstatistikker fra NAWH. Riper, H, Cowley, H. (1996), Irsk rapport om kvinders sundhed, Limerick: Ikke offentliggjort. Roberts, H. (1992), "Introduction: women's health matters," in: Women's Health Matters. Roberts, H. (éd. ), London: Routledge, pp. 1-10. Rohan, T. E, McMichael, A. J. (1988), "Alcohol consumption and risk of breast cancer," Int J Cancer, 41:695-699. Romkens, R. (1992), Gewoon Geweld? Amsterdam/Lisse: Swets & Zeitlinger. Salonen, J. T, Nyyssonen, K, Korpela, H, Tuomilehto, J, Seppanen R, Salonen, R. (1992), "High stored iron levels are associated with excess risk of myocardial infarction in eastern Finnish men," Circulation, 86:803-811. Sanchis, C. (1996) Spansk rapport om kvinders sundhed, Valencia: Ikke offentliggjort. Saurel-Cubizolles, M. J, Blondel, B. (1996), La Santé des Femmes, Paris: Flammarion Médecine-Sciences. Schaapveld, K, Hirasing, R. A. (1993), Preventiegids, Assen/Maastricht: Van Gorcum. Scientific American (1996), Special Issue: What you need to know about cancer, Vol. 275,No. 3. Screening for cervical cancer ( 1996), Mednews (208/04728), March 1996. Segal, S, LaGuardia, K. D. et al, (1990), 'Termination of pregnancy: a global view," Baillieres Clin Obstet Gynecol, 4:235-247. Silva, L. (1995), "Entre Marido e Mulher Alguém Meta a Colher". In: À Bolina: Colecçao das Mulheres e dos Homens. Sinkkonen, S. (1996), Finsk rapport om kvinders sundhed, Kuopio: Ikke offentliggjort. Smith, G. D. and AN. Phillips (1996), "Passive smoking and Health: Should we believe Philip Morris's 'experts'?" BMJ, 313: 929-33. Stray-Pedersen, B. (1996), "Osteoporosis - The Silent Thief ' in: European Institute of Women's Health, Women in Eurofye: Towards Healthy Ageing, Conference Report, 16 October 1996, Dublin. European Institute of Women's Health. Sundh, M, Renck, B. (1996) Svensk rof)/x>rt om kvinders sundhed, Karlstad: Ikke offentliggjort. Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994a), Levetid i Danmark, København: Sundhedsministeriet. Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994b), Udvikling i selvmordsdødelighed i Danmark, København: Sundhedsministeriet. Simdhedsrninisteriet, Danmark ( 1994c), Kræftudvikling og kræftdødelighed i Danmark, København: Sundhedsministeriet. Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994d), Hjertesygdom i Danmark, København: Sundhedsministeriet. Sytkowski, P. A, Kannel, W. B, D'Agostino, RB. (1990), "Changes in risk factors and the decline in mortality from cardiovascular disease," N Engl J Med, 322:1635-41. The National Women's Health Resource Center (1992), National Women's Health Report, New York: The National Women's Health Resource Center. 147 Thomas, C. (1996), Britisk rapport om kvinders sundhed, Lancaster: Ikke offentliggjort. Thomasson, H. R. (1995), "Gender differences in alcohol metabolism. Physical responses to ethanol," Recent Dev Alcohol, 12:163-179. Thornton, L. (1992), Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women attending a Dublin maternity hospital. Dublin: Ph. D. thesis submitted for Membership of the Faculty of Public Health Medicine of the Royal College of Physicians of Ireland (ikke offentliggjort). Topo Pâivi, Klaukka Timo, Hemminki Elina ja Uutela Antti (1991), "Use of hormone replacement therapy in 1976-89 by 45-64 year-old Finnish women," Journal of Epidemiology and Community Health, 45: 277-280. Tunstall-Pedoe, H. et al. (1994), "Myocardial Infarction and Coronary Deaths in the WHO MONICA Project," Circulation, 90:583-612. United Nations (1991), The World's Women 1970-1990, Trends and Statistics. New York: United Nations. United Nations (1994), A/RES/48/104. United Nations Development Programme (1995), Human Development Report 1995. New York: Oxford University Press Vermeulen, M. (1996), Nederlandsk rapport om kvinders sundhed, Amsterdam: Ikke offentliggjort. Vervaet, M. et al. (udateret), Attitudes of schoolboys and girls towards body-weight and eating habits and Eating-style as a risk factor for eating disorders: a pilot study in young females. (Belgien, ikke offentliggjort) Vioque J, Fenollar J. (1995), "The distribution of mortality by cervical cancer in Spain from 1981 to 1986. An ecological study," Medicina Clinica, 104 (8): 287-92. West, R. (1994), Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health Economics. Wielandt, C. (1996), Tysk rapport om kvinders sundhed, Bonn: Ikke offentliggjort. World Health Organization (WHO) (1994), Health in Europe, European Series, No. 56, Regional Publications, København: WHO Regional Office for Europe. WHO (1995a/ Highlights on Women's Health in Europe. København: WHO Regional Office for Europe. WHO (1995b), Investing in women's health: Central and Eastern Europe. København: WHO Regional Publications, 55. WHO (1995c), Highlights on Health in Belgium, København: WHO Regional Office for Europe (udkast) WHO (1995d), Highlights on Health in Denmark, København: WHO Regional Office for Europe (udkast). WHO (1995e), Highlights on Health in France, København: WHO Regional Office for Europe (udkast). WHO (1995f), Highlights on Health in Germany, København: WHO Regional Office for Europe (udkast). WHO (1995g), Highlights on Health in Greece, København: WHO Regional Office for Europe (udkast). WHO (1995h), Highlights on Health in Ireland, København: WHO Regional Office for Europe (udkast). WHO (19951), Highlights on Health in Italy, København: WHO Regional Office for Europe (udkast). 148 WHO (1995j), Highlights on Health in Luxembourg, København: WHO Regional Office for Europe (udkast). WHO ( 1995k), Highlights on Health in Portugal, København: WHO Regional Office for Europe (udkast). WHO (1995m), Highlights on Health in Spain, København: WHO Regional Office for Europe (udkast). WHO (1995n), Highlights on Health in The Netherlands, København: WHO Regional Office for Europe (udkast). WHO (1995o), Highlights on Health in the United Kingdom, København: WHO Regional Office for Europe (udkast). Willett, W. C, et al. (1987), "Moderate alcohol consumption and the risk of breast cancer," N Eng J Med, 316:1174-1180. DATAKILDER CEC (1995), Den demografiske situation i Den Europæiske Union, 1994, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. CEC (1996a), Den demografiske situation i Den Europæiske Union, 1995, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS. HIV/AIDS Surveillance in the European Community and COST countries: Quarterly Report No. 36, 30. 9. 1996 Eurostat (1995a), Kvinder og mænd i Den Europæiske Union: Et statistisk portræt. Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Eurostat (1995b), Årbog 1995, Luxembourg. Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Eurostat (1996), Socialt portræt af Europa, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Eurostat database, 1997. OECD (1994), Employment Outlook. Paris: OECD, juli 1994. OECD (1995), The Labour Force Statistics: 1973-1993. Paris: OECD. Peto, R et al. (1994), Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect estimates from vital statistics, Oxford: Oxford Medical Publications. WHO (1995p), 1994 WorldHealth Antmal Statistics. Genève. WHO. WHO ( 1996), Health for All Database, København. WHO Regional Office for Europe. 149 BILAG V - Medlemsstaternes koordinatorer Medlemsstaternes koordinatorer har udarbejdet ikke offentliggjorte nationale rapporter om kvinders sundhed, som er benyttet som input ved udarbejdelsen af denne rapport Belgien Katrien Bruggeman Mieke van Haegendoren Nederlandstalige Nationale Vrouwenraad 'De Amazone Bruxelles Danmark Birgit Petersson Folkesundhedsafdelingen Kvinde- og kønsforskning Københavns Universitet Panum-Instituttet København Tyskland Caren Weilandt Adrienne Zeir Wissenschaftliches Institut der Arzte Deutchslands (WIAD) Bonn Grækenland George Kallinikos Anastasia Roumeliotou National School of Public Health Athen Spanien 150 Carmen Sanchis Institute of Public Health of Valencia Generalitat Valenciana (Conselleria de Sanitat i Consum) Institut Valencia d'Estudis en Salut Publica (TVESP) Valencia Frankrig (Samarbejde baseret på: Saurel-Cubizolles, M J, Blondel, B. (1996), La Sante des Femmes. Paris: nammarion Médecine-Sciences, see bibliografisk reference, European Women's Health Project står ikke bag denne publikation). Beatrice Blondel INSERM Unité de Recherches Epidemiologiques sur la Santé des Femmes et des Enfant-U 149 Villejuif Cedex Irland H. Riper H. Cowley University of Limerick Limerick Italien Francesco Grigoletto Anna Chiara Frigo Universita' degli Studi di Padova Instituto di Igjene Padova Luxembourg H. Riper University of Limerick Limerick 151 Nederlandene Mary Vermeulen Foundation Augustus Amsterdam Nordirland Monica McWilliams Ann Marie Gray University of Ulster Belfast Østrig Andrea Birbaumer Technische Universitåt Wien Inst. f. Gestaltungs- und Wirkungsforschung AbteilungfurCSCW Wien Portugal Luisa Ferreira Da Silva Comissao Para a Igualdade e Para os Direitos das Mulheres (Udvalget for Lighed og Kvinders Rettigheder) Arbejds- og Socialministeriet Porto Finland Sirkka Sinkkonen Katri Vehvilainen-Julkunen Department for Health Policy and Management University of Kuopio Kuopio 152 Sverige Mona Sundh Barbro Renck Centrum for Folkhalsoforskning Karlstad Det Forenede Kongerige Carol Thomas University of Lancaster Dept. of Applied Social Science Lancaster 153 ISSN 0254-1459 KOM(97) 224 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 Katalognummer : CB-CO-97-214-DA-C ISBN 92-78-19695-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg