title: Rapport från kommissionen om tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 2137/92 om gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av fär och om fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av far och om förlängning av förordning (EEG) nr 338/91

eurovoc_concepts:
carcase
fresh meat
product quality
refrigerated product
sheepmeat

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 30. 05. 1997 KOM(97) 250 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN OM TILLÄMPNINGEN AV RÅDETS FÖRORDNING ( E E G) NR 2137/92 OM GEMENSKAPENS SKALA FÖR KLASSIFICERING AV SLAKTKROPPAR AV FÅR OCH OM FASTSTÄLLANDE AV GEMENSKAPENS STANDARDKVALITET FÖR FÄRSKA OCH KYLDA SLAKTKROPPAR AV FÅR OCH OM FÖRLÄNGNING AV FÖRORDNING (EEG) NR 338/91 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 338/91 om fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av får och förordning (EEG) nr 2137/92 om gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får och om fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av får (framlagt av Komissionen) RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN OM TILLÄMPNINGEN AV RÅDETS FÖRORDNING ( E E G) NR 2137/92 OM GEMENSKAPENS SKALA FÖR KLASSIFICERING AV SLAKTKROPPAR AV FÅR OCH OM FASTSTÄLLANDE AV GEMENSKAPENS STANDARDKVALITET FÖR FÄRSKA OCH KYLDA SLAKTKROPPAR AV FÅR OCH OM FÖRLÄNGNING AV FÖRORDNING (EEG) NR 338/91 1. INLEDNING Det är särskilt betydelsefullt att fastställa marknadspriser inom fårnäringen eftersom det marknadspris som råder inom gemenskapen är ett viktigt element vid beräkningen av det årliga bidraget för tackor. För närvarande registreras dessa priser varje vecka i medlemsstaterna enligt en gemenskapsdefinition av standardkvalitet på slaktkroppar av får, vilken man kom överens om 1991 och som skall tillämpas till och med regleringsåret 1997. Priserna omvandlas sedan till gemenskapens genomsnittliga marknadspris. På grund av behovet av att förbättra insynen på marknaden införde rådet år 1992 ett system för klassificering av slaktkroppar av får. På gemenskapsnivå är detta klassificeringssystem frivilligt. Där finns en metod för gradering av slaktkroppar enligt fastställda kriterier och således finns möjlighet för producenterna att få betalt enligt dessa kriterier. Med undantag för Finland och Sverige används ännu inte priser som registrerats enligt detta klassificeringssystem vid beräkning av gemenskapens genomsnittliga marknadspris. Ett av de långsiktiga målen med gemenskapens system för klassificering av slaktkroppar var att det skulle utgöra grunden för en ny definition av standardkvalitet för slaktkroppar av får. I rådets förordning (EEG) nr 2137/92 om gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får och om fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av får och om förlängning av förordning (EEG) nr 338/91 om fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av får föreskrivs därför (i artikel 9) att kommissionen senast 31 december 1996 skall lämna en rapport till rådet om genomförandet av förordningen. Således rör denna rapport klassificering av slaktkroppar av får, samt i vilken utsträckning den definition av standardkvalitet för prisrapportering som nu gäller till och med regleringsåret 1997 kan förbättras mot bakgrund av erfarenheterna från slaktkroppar. av klassificering Med reservation för rapportens slutsatser uppställde rådet som mål att tillämpningen av gemenskapens klassificeringsskala skall vara obligatorisk för alla slakterier inom gemenskapen som är godkända för handel mellan medlemsstaterna, om möjligt under regleringsåret 1999 och i varje fall före den 1 januari 2000, utan att det påverkar möjligheten att undanta små slakterier som är belägna i regioner där marknadspriset bara påverkas obetydligt av de kvantiteter som slaktas i de berörda slakterierna. Bifogade förslag återspeglar rapportens slutsatser. 2. STANDARDKVALITET Den nuvarande definitionen av standardkvalitet som återfinns i rådets förordning (EEG) nr 338/91 lyder "lamm som är mindre än ett år gamla vid slakten med acceptabel fettgrupp och med en slaktkroppsvikt eller uppskattad slaktkroppsvikt på minst 12 kg. " Denna definition, som infördes efter 1989 års reform tor skapande av en enhetlig marknadsordning, har från och med regleringsåret 1991 till och med regleringsåret 1997 tillämpats för prissättning och beräkning av bidrag. lätta slaktkroppar på mellan 9 och 11,9 kg Vid den praktiska tillämpningen av denna definition i Spanien, Italien, Grekland och Portugal utelämnades från prisrapporteringen. Eftersom man inte hade fastställda normer för klassificering av slaktkroppar uttydde man dessutom i kommissionens tillämpningsbestämmelser uttrycket "acceptabel fettgrupp" genom att använda diverse övre viktgränser för slaktkroppar. Dessa övre viktgränser är en återspegling av medlemsstaternas produktionsmetoder och uppgår till 16 kg i Spanien, Italien, Grekland och Portugal, 21,5 kg i Irland och Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland, 22 kg i Frankrike och Österrike och 23 kg i Danmark, Tyskland, Belgien, Nederländerna, Finland och Sverige. Sedan dess införande i maj 1991 har prisrapportering grundad på standardkvalitet fungerat bra vad gäller den praktiska verksamheten (kommissionens förordning (EEG) nr 1481/86). Priserna för viktklasser för lamm som ingår i prisrapporteringen har registrerats utan svårigheter, med undantag för Italien år 1991 då priserna måste justeras för att kunna anpassas till standardkvaliteten. I figuren i bilaga 1 visas trenden för medlemsstaternas priser sedan 1981 och den märkbara konvergens då prisrapporteringen grundad på standardkvalitet infördes år 1991. inträffade som produktions- Det finns ändå betydande skillnader mellan priserna i de olika medlemsstaterna. Dessa skillnader härrör huvudsakligen från variationer mellan medlemsstaterna vad gäller och självförsörjningsgrad samt från kvalitativa skillnader beträffande slaktkroppsvikt, konformation och fettgrupp. Dessutom tycks konsumenterna i de "importerande" medlemsstaterna i viss utsträckning föredra inhemskt lamm framför lamm som förts in från en annan medlemsstat. konsumtionsmönster, utbudssäsonger och I praktiken finns det alltså vissa kvalitativa prisskillnader mellan medlemsstaterna även inom standardkvaliteten. Att avlägsna dessa kvalitativa skillnader genom prisrapportering för samma slaktkroppskvaliteter skulle öka prisöppenheten vad gäller de priser som rapporteras inom standardkvaliteten. 3. KLASSIFICERING AV SLAKTKROPPAR 3. 1 Regleringsmässiga aspekter I förordning (EEG) nr 2137/92 fastställs de bestämmelser som rör gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får och där återfinns särskilt definitionen av en slaktkropp samt kriterier för klassificering, prisrapportering och inspektioner. Två klassificeringssystem fastställs. - Ett system där både konformation och fettansättning anges. Denna klassificeringsskala kallas vanligen "SEUROP-skalan". - Ett system som bara får tillämpas för lamm under 13 kg och där slaktvikt, köttets färg och fettansättning anges. Denna klassificeringsskala kallas vanligen "A-skalan". Kommissionens förordning (EEG) nr 461/93 om närmare bestämmelser för gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får trädde i kraft den 6 mars 1993 och bestämmelsen om prisrapportering grundad på klassificering gäller från och med den 8 april 1993. I början av 1995 publicerade Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer broschyrer samtliga gemenskapsspråk utom svenska och finska. Där förklaras gemenskapens skalor för klassificering av får och lätta lamm. Dessa broschyrer kan beställas från byrån: Ref: SEUROP: CM-84-94-694; A-skalan: CM 84-94-703. som kommissionen utfärdat på Sedan införandet har deltagande i såväl slaktkroppsklassificeringen som den därpå grundade prisrapporteringen varit frivilligt för slakterierna. I enlighet med föreskrifterna har kontrollbesök genomförts i alla de medlemsstater som tillämpade klassificeringsskalorna 1993-1995. Till en början var syftet med detta att samordna klassificeringsnormerna mellan medlemsstaternas experter och att säkerställa att dessa normer följdes i de slakterier man besökte. 3. 2 Genomförandet i medlemsstaterna (se detalj redogörelser för varje medlemsstat i bilaga 2) I Finland, Frankrike, Sverige och Tyskland är det obligatoriskt att klassificera slaktkroppar enligt "SEUROP-skalan". Dessutom sker en del klassificering enligt denna skala även i Danmark, Irland och, i betydligt mindre utsträckning, i Förenade kungariket och Grekland. Spanien, Portugal, Italien och Grekland har alla angivit att de avser att klassificera lamm som väger mindre än 13 kg enligt "A-skalan". Hittills har en begränsad klassificering enligt denna skala dock skett endast i Spanien, Portugal och Grekland. Det har praktiskt klassificering av Nederländerna och Italien. taget slaktkroppar inte skett någon utveckling alls vad gäller i Österrike, Belgien, Luxemburg, Det har framförts ett flertal förklaringar genomförandet av klassificering av slaktkroppar av får, bl. a. följande: till den långsamma takten i - - - I många medlemsstater säljer producenterna levande på boskapsmarknader eller direkt från jordbruken till slakteriägare eller mellanhänder och man befattar sig därefter inte mer med dem. Uppgörelsen och betalningen gäller levande lamm. I Förenade kungariket och Spanien sker upp till 80 % av handeln på detta sätt. lammen I de fall då producenterna säljer direkt till slakterierna säljs ofta lammen i större mängd och priset beräknas per kg slaktkropp. Det kan därför förekomma, dock inte inom alla producentgrupper, att klassificeringen inte har någon ekonomisk betydelse för producenterna. I vissa medlemsstater ägs slakterierna inte privat eller kooperativt, utan av kommunen och det kan då förekomma att det inte finns resurser eller personal för klassificering. - Slaktare och grossister gemenskapens anser klassificeringssystem inte är relevant för grossist- eller detaljhandel där istället en enkel klassificering med uppdelning på första, andra och tredje kvalitetsgrupp är det normala. ibland att - Oenighet mellan slakterier och producenter om vem som skall utföra och vem som skall betala för klassificeringen. ' ÖN - I praktiken saknas en betydelsefull slakterinäring i de medlemsstater som traditionellt har en betydande export av levande kreatur. Det bör dock hållas i minnet att många producenter, och i synnerhet producentsammanslutningar, har ett stort intresse av klassificering, även om man ibland är ovillig att låta betalningen grundas på den. Man anser i allmänhet att klassificering, och den extra ersättning man får för lammkött av hög kvalitet, är ett viktigt instrument vad gäller att förbättra kvaliteten på de sålda produkterna både på hemmamarknaden och på exportmarknaden. I det avseendet kan klassificering på för producenterna och en kvalitet som bättre överensstämmer med vad konsumenterna efterfrågar. lång sikt medföra bättre priser 4. PRISERNA OCH KVALITETEN PÅ DEN PRISRAPPORTERING SOM GRUNDAS PÅ KLASSIFICERINGEN I bilaga 3 återfinns pristabeller för 1995 och 1996 samt figurer där priser enligt klassificeringsskalan jämförs med priser som grundas på standardkvaliteten. För 1996 görs även en uppdelning på olika kvalitetsnivåer enligt klassificeringsskalan. Av ett flertal orsaker varierar emellertid kvaliteten på de priser som rapporteras in från de medlemsstater där klassificering sker. Endast priserna i Sverige och Finland, där klassificering är obligatorisk och prisrapportering enligt skalan omfattar merparten av eller hela produktionen av lammkött, kan anses vara tillfredsställande. Faktum är att dessa priser används vid beräkning av gemenskapens veckovisa marknadspris (förordning (EEG) nr 1841/86), vilket i sin tur används för beräkning av bidrag. I Frankrike, där klassificering är obligatorisk, har åtta slakterier, vilka svarar för 10 % av den nationella produktionen, gått med på att inom ramen för en nationell studie rapportera de priser som betalas enligt klassificeringsskalan. På andra håll är det inte säkert att priserna är representativa eller att slakterierna är geografiskt representativa. Trots att 14 slakterier i Tyskland deltar i prisrapportering enligt klassificeringen berörs endast 3 % av den totala tyska produktionen. Trots att 20 % av den totala nationella produktionen i Irland klassificeras är det endast två slakterier som deltar. I Förenade kungariket är det endast två slakterier som rapporterar priser. Dessa svarar för mindre än 1 % av landets slakt. Faktum är att det är tveksamt hur pass representativ produktionen i dessa slakterier är för den nationella produktionen. Det förefaller som om enskilda producenter kan sälja sina bästa lamm och använda klassificeringen som grund för betalningen. Det finns också en tendens att producentsammanslutningar, vilka normalt innefattar de mest kvalitetsorienterade producenterna, tillämpar klassificering. Ett likartat mönster finns vad gäller "A-skalan". I Spanien är det sex frivilliga slakterier som rapporterar priser. I Portugal var det tre slakterier som tillhandahöll information år 1995, men antalet djur som klassificerades var litet. I Grekland är det endast ett slakteri som tillhandahåller information. 5. SLUTSATSER De senaste fyra årens brist på framsteg i åtskilliga medlemsstater vad gäller att genomföra klassificering av slaktkroppar och prisrapportering grundad på den är en missräkning. Det är endast i Finland, Sverige och Frankrike som klassificeringen av slaktkroppar har utvecklats i någon större omfattning. På annat håll är den, med undantag för Tyskland, beroende av producenternas och slaktarnas goda vilja. Merparten av producenterna förefaller obenägna att sälja lamm via klassificeringssystemet, bland annat på grund av att man föredrar marknader för levande boskap och att sälja lamm till slakterierna till ett bestämt kilopris. Med tanke på det begränsade antalet frivilliga i åtskilliga medlemsstater förefaller även slakterierna vara obenägna att delta. På grund av denna brist på framsteg uppstår inte bara frågan om rådet bör fortsätta sträva mot målet att tillämpning av gemenskapens klassificeringsskala skall vara obligatorisk före januari år 2000, utan om man överhuvudtaget bör sträva mot ett sådant mål, oavsett datum. Man skulle kunna hävda att om intresset för klassificering är av ett gemenskapsomfattande klassificeringssystem diskutabelt. själva behovet så begränsat, så är Kommissionen påpekar ändå att till skillnad från i de flesta andra näringar har priserna inom farnäringen en direkt inverkan på det årliga bidragets storlek och därigenom på det belopp gemenskapen varje år betalar till farnäringen. Det är följaktligen av avgörande betydelse att de priser som rapporteras präglas av öppenhet. Denna prisöppenhet ökar avsevärt om de kvalitativa skillnaderna avlägsnas från prisjämförelserna. Kommissionen anser att det mål rådet satt upp om att göra tillämpningen av klassificeringsskalan obligatorisk är orealistiskt. Kommissionen finner emellertid inte att det faktum att klassificeringen idag inte används i vissa medlemsstater borde leda till att klassificeringen överges. Med tanke på de positiva sidorna av klassificeringen vad gäller prisöppenhet och förvisso den förbättrade kvaliteten på slaktkropparna drar kommissionen slutsatsen att klassificeringen är värdefull för näringen och att tillämpningen av den borde utvecklas. Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det är önskvärt att priserna på klassificerade slaktkroppar ingår i prisrapporteringen för upprättande av gemenskapens genomsnittliga marknadspris och därmed för beräkning av bidraget. Beträffande standardkvalitet står det, som nämnts, klart att den har fungerat väl vad gäller den praktiska verksamheten men det står också klart att det fortfarande finns betydande prisskillnader mellan medlemsstaterna och en del av dessa skillnader har sin grund i kvalitativa faktorer. 6. FÖRSLAG Beträffande klassificering av slaktkroppar föreslår kommissionen att rådet frångår det mål man satt upp med reservation för slutsatserna i denna rapport om att tillämpningen av gemenskapens klassificeringsskala skall vara obligatorisk för alla slakterier inom gemenskapen som är godkända för handel mellan medlemsstaterna, om möjligt under regleringsåret 1999 och i varje fall före den 1 januari 2000. I praktiken innebär detta att klassificering av slaktkroppar skulle finnas kvar som ett frivilligt instrument på gemenskapsnivå, att tillämpas där det anses vara förmånligt för farnäringen. Mot denna bakgrund föreslår kommissionen att den nuvarande definitionen av standardkvalitet i framtiden kvarstår oförändrad. Kommissionen finner det emellertid önskvärt att klassificeringen av slaktkroppar integreras i prisrapporteringen för standardkvalitet i takt med att tillämpningen i medlemsstaterna ökar och kommissionen kommer inom ramen för sin egen befogenhet att söka nå detta mål. Man har uppfattningen att detta steg kommer att bidra till ökad prisöppenhet och till att förklara skillnader mellan marknadspriserna i de olika medlemsstaterna. Då det är möjligt avser kommissionen därför att i det rapporterade priset för standardkvalitet för varje medlemsstat ta med en procentandel som reserverats för priser som upprättats enligt gemenskapens klassificeringsskala. På så sätt är det planerat att med en förhållandevis liten procentandel, som kan variera mellan medlemsstaterna, ta med priserna på klassificerade slaktkroppar. För att uppnå detta mål blir det nödvändigt att göra vissa ändringar i kommissionens förordningar (EEG) nr 1481/86 om prisrapportering och (EEG) nr 461/93 om låta närmare bestämmelser prisrapporteringen enligt båda klassificeringsskalorna ingå i prisrapporteringen för beräkning av marknadspriserna i gemenskapen, vilka huvudsakligen används för beräkning av bidraget. Dessutom krävs en teknisk ändring i förordning 2137/92 för att göra det möjligt att av prisrapporteringsskäl dela upp slaktkroppskategori C i A-skalan. i medlemsstaterna och klassificering slaktkroppar för för att av Slutligen avser kommissionen även att inom ramen för sin egen befogenhet ompröva den verksamhet som bedrivs av gemenskapens inspektionsgrupp som föreskrivs i förordning (EEG) nr 2137/92 för att göra den mer effektiv och mindre kostnadskrävande genom att minska dess storlek och låta den koncentrera sig på de medlemsstater där de rapporterade priserna innefattar priser på klassificerad boskap. avser Kommissionen till de ovan nämnda kommissionsförordningarna efter det att rådet har diskuterat denna rapport och antagit det bifogade utkastet till förordning. att genomföra ändringarna Det bifogade utkastet har inga ekonomiska följder. Endast Europeiska unionen har befogenhet att agera vad gäller de föreslagna åtgärderna. Genom dessa förslag förlängs en gällande förordnings giltighet och genomförs ändringar i en annan förordning. Bilagor Prix de la viande ovine - Prices of sheepmeat - Preise fur Schaf-Fleisch 650 550 XL O o D O 450 LU o^ <D Z i o 350 Z > O 250 150 • B o DK * D •B GR — E -±r F lu) • Irl -°it I ^ NL -f- O rr P — FIN « S Hr UK — UE 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 MEDLEMSSTATERNAS INFÖRANDE AV SKALOR FÖR KLASSIFICERING AV FÅR BILAGA 2 Sammanfattning av uttalanden vid arbetsgruppens möten t. o. m. den 2 februari 1996 samt uppdaterad information som inkommit från medlemsstaterna i december 1996 BELGIEN - Klassificering är ej obligatorisk, och det finns inga slakterier som genomgående använder sig av den. Ett slakteri kommer möjligen att tillämpa klassificeringen i begränsad omfattning 1996. - Begränsad användning i PR-kampanjer. Viss klassificering av levande djur, vilken baserar sig på skalan för klassificering av slaktkroppar. - Direktförsäljning från producent till konsument svarar för 50% av den totala försäljningen. DANMARK - Mål: att öka användningen av klassificering enligt skalan till att omfatta alla slakterier. Klassificering är dock ej obligatorisk. - Producenterna är positivt inställda. - Systemet fungerar (27,2 % av de inhemska slakterna). - Ett företag betalar i enlighet med den klassificering som gjorts. Den personal som utför klassificeringen betalas av slakteriet. - 22,6 % av betalningarna på grundval av klassificeringen. - Klassificeringen utförs av slakteriets personal och kontrolleras av den danska klassificeringsmyndigheten. - Skillnader i presentation (avlägsnande av njurar och njurfett) elimineras genom en korrigeringsfaktor. TYSKLAND - Klassificering är obligatorisk i slakterier med en produktion på mer än 50 lamm i veckan. 5 - Endast 3 % av den inhemska produktionen betalas enligt systemet (60 000 lamm). - Producenterna är tveksamma beroende på bristande förtroende för slakterierna; därtill kommer att producenterna tydligt föredrar ett enhetspris per slaktkropp eller kilo. - Fjorton slakterier deltar nu i klassificeringssystemet på frivillig grund. De är dock missnöjda med de extrakostnader som stadgas i tysk lag (65 DM per timme för oberoende klassificeringspersonal). Bara 23,4 % av deras produktion (3 % av hela landets produktion) betalas helt och hållet enligt systemet. - Direktförsäljning från producent till konsument utgör 50 % av den totala försäljningen. GREKLAND - Klassificering är ej obligatorisk. - Litet intresse för SEUROP-systemet, men visst intresse för A-systemet. - Ett slakteri klassificerar slaktkroppar på frivillig basis. Två andra slakterier visar ett visst intresse härför. År 1995 klassificerades 100 000 lamm. - Prisskillnader bestäms i huvudsak av vikten. - Problem med presentationen av slaktkroppar. - Problem förorsakade av slakteriernas ringa storlek. - Problem på grund av liten direktförsäljning från producenter till slakterier. - Klassificeringspersonalen avlönas av staten. SPANIEN - Klassificering är inte obligatorisk, och SEUROP-systemet är inte ändamålsenligt. - A-systemet: sex frivilliga slakterier som regelbundet lämnar uppgifter om priser (god geografisk spridning). Ett ökande intresse kan märkas. - 20 % av försäljningen sker direkt från producent till slakteri. Eftersom handeln sker med levande djur är priset på levande djur det viktigaste. FRANKRIKE - Klassificering av slaktkroppar är obligatorisk sedan 1977. - Systemet fungerar (85 % av den inhemska produktionen omfattas). - Priser registreras av OFIVAL i enlighet med SEUROP-systemet (de 8 slakterier som anslutit sig svarar för 10 % av den inhemska produktionen). - Betalning i enlighet med SEUROP-systemet utgick för 617 000 slaktkroppar av lamm år 1995; större delen gick till de bättre producenterna (eller producentgrupperna). - 70 % av försäljningen sker direkt från producenten till slakteriet. - Klassificeringen görs av slakteripersonalen. - Kriterierna inom det tidigare nationella systemet (EUROP) används vid inrapportering av priser enligt förordning nr 1481/86. - Summan av alla betalningar på grundval av klassificeringen motsvarar 50 % av den inhemska produktionen. IRLAND - Klassificering är inte obligatorisk, men denna möjlighet diskuteras för närvarande. - Stora framsteg har gjorts vad gäller användningen av SEUROP-systemet; man använder sig av 5 skilda och varierande prisnivåer baserade på gemensamma positioner inom systemet. - Två slakterier, vilka tillsammans svarar för 2 0% av den inhemska produktionen, använder sig nu av, och betalar i enlighet med, klassificeringssystemet (ett av dem har dock problem med betalningarna under vissa delar av året). Under år 1995 klassificerades 440 000 lamm. - Klassificeringen görs av slakteripersonalen under tekniskt överinseende av landets jordbruksdepartement. ITALIEN - Klassificering är inte obligatorisk, och slakterier och producenter visar litet intresse härför. - SEUROP-systemet är inte tillämpbart. A-systemet kan dock användas. - Svårigheter vid fastställandet av den betalning producenten erhållit (lamm säljs i partier). - Producenterna ställer sig tveksamma (de fruktar att priset kommer att bli lägre). - 3 5% av försäljningen sker direkt från producent till slakteri. - Säsongsbetonade problem (försäljningstoppar i oktober-april). - Kurser skall arrangeras för slakterier och producenter. - Man överväger inrättandet av en övervakningmyndighet för insamling av prisuppgifter. NEDERLÄNDERNA - Klassificering är inte obligatorisk. - Slakterierna är tämligen ointresserade. Ett slakteri deltar i klassificeringen, vilken omfattar 1 % av djuren. Producenterna betalas i enlighet med klassificeringen. Omfattning (1995): 4 000 lamm. - Särskilda intressen vad gäller export av levande djur; 1995 exporterades 558 000 levande djur (50 % av totalproduktionen). En företagsgrupp klassificerar och köper levande djur i enlighet med skalan (33 000 djur). Kostnad per klassificering och djur: 0,5 gulden. - Uppskattningsvis 5 % säljs av producenterna direkt till slakterierna. - 9 0% av de lamm som skall slaktas eller exporteras säljs via en handlare på jordbruksenheten. - Uppsamlingen av lamm för försäljning från små producenter med faaippfödning som bisyssla försvårar överföringen av klassificeringsinformation till dessa producenter. - Klassificeringen utförs av ett oberoende företag som sedan debiterar slakteriet (207 gulden per dag plus moms) eller producenten (när det rör sig om levande djur). PORTUGAL - Klassificering är ej obligatorisk. - Producenterna har visat intresse för A-systemet. SEUROP-systemet är ej tillämpbart. - Tre slakterier deltar frivilligt, men i dagsläget klassificeras och betalas endast ett litet antal djur i enlighet med systemet (5 % av det totala antalet). - Klassificeringen görs av en regional avdelning av jordbruksdepartementet och kontrolleras centralt. - Prisnivån bestäms snarare av vikten än av kvaliteten. - Producenterna säljer en stor del av produktionen till handlarna. FÖRENADE KUNGARIKET - Klassificering är inte obligatorisk. - 2 av uppskattningsvis 400 slakterier i Storbritannien betalar (på frivillig basis) enligt systemet (detta motsvarar mindre än 1 % av alla slakter, eller 44 000 lamm år 1995). IZ - Två slakterier i Nordirland deltar frivilligt (10 % av det totala antalet slakter, eller 148 000 lamm år 1995). - Klassificering utförs av MLC (och betalas då av slakteriet) eller av slakteriet självt. Kontroller utförda av jordbruksdepartementet (MAFF) är sällsynta. - Tre problem: (1) (2) Slakterierna klassificeringssystemet (eftersom de inte ser några fördelar med detta). intresserade betalning inte av är i enlighet med Ägarna till slakterierna är inte övertygade om att det ligger i deras intresse att rapportera in de priser de betalar producenterna (särskilt vad gäller förhållandet till huvudkonkurrenter och affärskontakter). (3) Bristande samarbete mellan slakterierna och jordbruksdepartement, framför allt av kommersiella skäl. - 2 0% av försäljningen sker direkt från producenterna till slakterierna, resten säljs huvudsakligen på kreatursauktioner. - Försöken att hitta slakterier som vill delta frivilligt fortsätter, dock utan större framgång. SVERIGE - Klassificering är obligatorisk, och producenterna betalas i enlighet med denna. Omfattning (1995): 2 100 ton. - Direktförsäljning från jordbruk till slakteri (producenterna positivt inställda). - Klassificeringen utförs av slakteripersonalen och kontrolleras av Jordbruksdepartementet. - Klassificering i enlighet med systemet. Beteckningen "Klass S" används inte. - Skillnader i presentation (avlägsnande av njurar och njurfett) elimineras genom en korrigeringsfaktor. - Systemet utgör grunden för handeln med slaktkroppar. FINLAND - Klassificering är obligatorisk. - Klassificeringen görs av slakteriets personal och kontrolleras av ansvarigt departement. - Samtliga får klassificeras, oberoende av vilken kategori de tillhör (tackor, lamm, baggar). <3> - Skillnader i presentation (avlägsnande av njurar och njurfett) elimineras genom en korrigeringsfaktor. - Klassificeringen omfattar mer än 90 % av alla djur. Priserna fastställs i enlighet med denna och rapporteras därefter in. ÖSTERRIKE - Klassificering är inte obligatorisk. - Fåren säljs direkt på marknader med levande djur. - Slakterierna är små; endast 14 % av det totala antalet slakter (287 000) sker på något av landets 30 slakterier. - Direktförsäljningen från producent till konsument motsvarar mellan 80 och 90 % av den totala produktionen. * Annexe 3 Prix selon la grille de classement et selon la qualité type pour 1995 et 1996 et graphiques comparatifs entre les prix selon la grille et selon la qualité type pour 1996. Classification grid and standard quality prices for 1995 and 1996 and comparative graphs between classification grid and standard quality prices for 1996. Preise 1995 und 1996 gemäss Handelsklassenschema und Standardqualitätspreisen sowie Grafiken zum Vergleich der Preise gemäss Handelsklassenschema mit den Preisen der Standardqualität fur 1996. j* 1996 Prix - Prices - Preise DK 402. 0 374,3 339. 2 342. 9 295,3 302,8 247,2 273,8 137,4 128,9 386. 9 391,0 388. 6 361,6 338,1 388. 7 386,1 381. 1 360. 5 339,0 371,7 378,5 370,3 349,8 314,1 356,4 364. 8 364,7 343,0 320,6 266,5 272,0 245,0 511,7 484,3 398,9 363,1 355. 5 471,7 457,3 368. 3 335,9 348,5 443,6 420. 2 344. 6 325,2 317,4 369,8 386,1 327,6 302,4 294,9 330,8 315,6 IRL 318,1 333,9 322,6 324,6 304,0 272,6 332,4 317,7 322,5 307,3 303,4 313,0 319,0 302,5 248,7 278,4 290,4 314,6 299,8 277,1 237,8 Fin 291,3 242. 2 250,9 229,7 186,3 207,7 229,3 183,4 145,3 124,4 188,6 198,4 168,6 127,4 134,2 130,6 96,6 76,6 43,1 289,1 428. 7 308,9 402,3 367,1 243,9 175,7 303,1 335,4 307,9 207,6 151,8 229,0 287,4 279,6 182,5 143,6 115,5 146,6 139,9 GB 348,9 275,7 311. 8 302. 5 274,1 319. 9 296,7 299,1 271,8 259,9 290,8 271,6 ECU/100 kg IRLN 331,6 304,3 325. 4 322,8 305. 3 269,6 328,0 326,0 304,4 281,9 270,9 323,5 293,7 0 SEUROP 304,8 364,5 421,5 314,1 186,3 289,6 295,3 318,2 0 Qualité type - Standard quality - Standardqualität 270,6 358,6 380,2 308,4 186,3 289,6 336,7 310,1 Quantités en % - Quantity in % - Menge in % DK 0,0 0,6 2,1 0,0 0,0 0,0 4,9 19,9 0,0 0,0 0,0 15,2 38,5 0,0 0,0 0,0 11,7 6,9 0,0 ' 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,3 0,6 1. 2 0,2 0,1 0,7 2,2 4,7 0,9 0,1 3,4 10,3 27,1 7,5 1,3 6. 5 12. 1 16. 0 2. 2 0. 1 2,1 0. 4 0. 1 0,0 0. 0 0. 0 0,1 0,2 0. 0 0,0 0,0 4,4 17,2 1,3 0,0 0,3 15,6 39,6 3,9 0,1 0,6 2,3 13,2 0,9 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 IRL 0,0 0,0 0,2 0,0 0,0 0,0 1. 5 17,7 3,4 0,2 0,0 8,9 55,1 3,1 3,0 0,0 3,3 2. 5 0,0 0,0 0,1 0,9 0,0 0,0 0,0 100. 0 100,0 100,0 100,0 /4 FIN 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 0,1 0,0 0,0 0,1 6,2 3,1 0,2 0,0 2,6 51,4 9,5 0,6 0,0 5. 4 17,1 0,8 0,0 0,0 97,7 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,1 0,0 0,0 0,5 23,0 13,0 0,9 0,0 6,1 43,6 8,9 0,4 0,0 1. 7 1. 4 0,0 0,0 0,0 GB 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2. 3 21,4 7,1 0,1 0,0 6,4 42,9 13,0 0,3 0,0 3,7 2,9 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 IRLN 0,0 0,0 1,8 0. 2 0,0 0,0 1. 5 15,9 8,3 0,7 0,0 6,1 35,8 14,0 1,3 0,0 2,1 11,4 0. 9 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 100,0 100,0 100,0 1995 Prix - Prices - Preise IRL 250,9 277. 2 236,0 275,6 280,7 270,7 272,1 255,4 265,4 277,1 250,9 269,7 224,0 263,3 261,7 294,5 218,4 242,6 250,2 441. 4 431,0 326,6 280,6 351,2 419. 2 409. 7 313. 7 292,7 327,3 388. 4 379. 4 280. 8 281. 6 260,2 344,3 350,8 260,3 265. 1 277. 4 320. 1 313. 6 226,9 286,1 360,0 339,5 295,0 318,8 283,8 176,9 95,4 237,6 276,2 256,6 157,9 93,2 137,0 142,0 108,2 15,6 DK 325,0 319. 1 303,0 300. 4 255. 5 270. 0 229. 7 225,2 211,7 126,0 100,6 E U 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 R 1 2 3 4 5 O P 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 349,6 351. 1 349,3 334,0 334,5 349. 1 650,4 348,8 336,1 316,3 343. 9 340,6 341,8 327,5 308. 9 338. 4 336,1 337. 1 323. 8 308. 5 306,8 312,8 318,2 354,0 343,7 GB 327. 8 267. 2 263. 5 253,7 218. 7 267. 0 264,9 262. 5 224,2 247. 6 248,1 288,3 BOJ/100 kg IRLN 280,4 245,1 273,1 270. 3 252. 7 216,9 274,0 273. 0 252,9 225,0 233,1 262,8 240,1 216,6 0 SEUROP 256,2 343,2 374,5 273,2 277,2 254,4 265,9 0 Qualité type - Standard quality - Standardqualität 256,4 335,0 328,6 257,1 277,2 284,4 258,2 Quantités en % - Quantity in % - Menge in % DK 0,0 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 3,3 10,4 0,0 0,0 0,0 17,1 38,3 0,0 0,0 0,0 18,4 12,1 0,0 0. 0 0. 0 0,3 0,0 0,0 0. 0 0,2 0,7 1. 1 0,2 0,1 0,7 2,0 4,7 1. 1 0,4 3,1 12. 9 26,3 8,2 2,9 4,1 8,7 16. 2 3. 8 0. 9 0. 8 0,8 0. 2 0,0 0. 0 0,0 0,2 0,2 0,0 0,0 0,1 5,2 15,4 1,3 0,0 0,8 12. 4 40. 5 4,6 0. 1 0,6 1. 7 15,9 0,9 0. 0 0. 0 0. 1 0,0 0,0 0. 0 IRL 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1. 0 16,5 1. 5 0,0 0,0 5,6 58,2 1. 1 6,6 0,0 5,4 3,8 0. 0 0. 0 0. 1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,1 0,0 0,0 0,5 23,0 14,0 1,0 0,0 4,9 42,2 11,1 0,6 0,0 1,2 1. 0 0,0 0. 0 0,0 GB 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2. 8 10,5 10,3 0,0 0,0 9. 7 39,9 15,9 0,0 0,0 6,0 4,7 0. 2 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 IRLN 0,0 0,0 1,3 0,1 0,0 0,0 1,7 18,6 8,9 0,6 0,0 6,6 37,3 12,0 0,7 0,0 1,8 10,1 0. 2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 iy R3 1996 R3 1995 02 1996 02 1995 O) O o 3 O LU ro 500 400 300 200 11 16 Danmark 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität M Grille - Grid - Schema 21 Semaines - Weeks - Wochen 26 31 36 41 46 51 (o O) o o Z) O LU 500 400 300 200 11 16 Deutschland 1996 % Qualité type - Standard quality - Standardqualität — Grille - Grid - Schema 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 26 36 41 46 51 o o Z) O LU r^ 500 400 300 200 11 16 France 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität Grille - Grid - Schema 21 Semaines - Weeks - Wochen 26 31 36 41 46 51 500 O) O o D O LU 400 300 200 11 16 Ireland 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualitat Grille - Grid - Schema 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 26 36 41 46 51 400 O) X. O O 3 O LU 300 200 100 11 16 Finland/Suomi 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität Grille - Grid - Schema â% 21 Semaines - Weeks - Wochen 26 31 36 41 46 51 500 400 ro O o D O LU 300 • * * • ». •. „. 200 11 16 Sverige 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität Grille - Grid - Schema "\ ^\y \ \ v "\ * * " * * • «. « » - •' 36 41 46 51 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 26 500 400 300 200 O o 3 O LU Great Britain 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität Grille - Grid - Schema 11 16 26 21 Semaines - W e e ks - Wochen 31 36 41 46 51 500 400 300 200 O o 3 O LU Northern Ireland 1996 Qualité type - Standard quality - Stan dard qua litat — Grille - Grid - Schema 11 16 26 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 36 41 46 51 850 800 750 700 650 j? 600 o o ^ 550 3 UJ 500 v 450 400 350 300 250 11 16 Ellas 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität — Grille bis - A Grid - Schema a 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 26 36 41 46 51 850 800 750 700 650 o) 600 XL g 550 3 500 O W 450 C-J 400 350 300 250 200 Spain 1996 T -K t* » m * 00 % / V Grille bis - À Grid - Schema a Qualité type - Standard quality - Standardquaiität \\ 16 21 26 31 36 41 46 51 Semaines - Weeks - Wochen Prix - Prices - Preise Qualité type - Standard quality - Standardqualität 520 480 440 400 o 360 O 320 LU 280 240 200 160 ^ DK + D ~ Gr - E - FIN + F • Irl *S « UK • U. E ^ Jan Fév Mars Avril Mai Juin Juil Août Sep Oct Nov Dec 1996 Prix - Prices - Preise Qualité type - Standard quality - Standardqualität 435 I 335 O Hi 2 O J 235 o c < 135 Jan Fév Mars Avril Mai Juin Juil Août Sep Oct Nov Dec 1995 520 480 440 O) 400 360 320 O LU 3 «D Z o 280 « > 3 O 240 200 160 • DK * D = Gr - E _ FIN + F * in • s «UK • U. E Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 338/91 om fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av får och förordning (EEG) nr 2137/92 om gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får och om fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av får EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3013/89 av den 25 september 1989 om den gemensamma organisationen av marknaden för far- och getkött1, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1589/962, särskilt artikel 4. 2 i denna, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: Rådets förordning (EEG) nr 338/91 av den 5 februari 1991 om fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av far3, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1278/944, gäller till utgången av regleringsåret 1997, i avvaktan på att gemenskapens standarder för slaktkroppsklassificering skall upprättas. Tillräckliga framsteg har inte gjorts för att den gemenskapens standardkvalitet som gäller nu skall kunna ersättas med standarden i fråga. Den nuvarande standardkvaliteten bör därför behållas. Mot bakgrund av slutsatserna i kommissionens rapport om genomförandet av förordning (EEG) nr 2137/925, senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1278/94, bör inte längre det mål följas som rådet själv har fastställt om att tillämpningen av gemenskapens klassificeringsskala skall vara obligatorisk för alla slakterier inom gemenskapen som är godkända för handel mellan medlemsstaterna, om möjligt under regleringsåret 1999 och i varje fall före den 1 januari 2000, utan att det påverkar möjligheten att undanta små slakterier som är belägna i regioner där marknadspriset bara påverkas obetydligt av de kvantiteter som slaktas i de berörda slakterierna. 1 EGT nr L 289, 7. 10. 1989, s. 1. 2 EGT nr L 206, 16. 8. 1996, s. 25. 3 EGT nr L 41, 14. 2. 1991. s. I. 4 EGT nr L 140, 3. 6. 1994. s. 5. 5 EGT nr L 214, 30. 7. 1992, s. I. 2k För att underlätta prisrapporteringen bör medlemsstaterna tillåtas dela upp kategori C i bilaga III till förordning (EEG) nr 2137/92 i två underkategorier. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Det andra stycket i artikel 2 i förordning (EEG) nr 338/91 skall utgå. Artikel 2 Förordning (EEG) nr 2137/92 ändras på följande sätt: 1. Följande stycke skall läggas till artikel 3. 3: "Medlemsstater som tillämpar klassificeringssystemet i bilaga III skall tillåtas dela upp kategori C i två underkategorier 2. Artikel 9 skall utgå. Artikel 3 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar 3£ FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. BERÖRD BUDGETPOST: Bl-2220 ANSLAG: 1 656,4 miljoner ecu Datum: 9. 4. 1997 2. ÅTGÄRDENS BETECKNING: Rådets förordning om ändring av förordning 338/91 om fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska eller kylda slaktkroppar av får och förordning 2137/92 om gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får och om fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av får RÄTTSLIG GRUND: Artikel 4 i rådets förordning 3013/89. 4. ÅTGÄRDENS SYFTE: - Förlänga giltighetstiden för gemenskapens standardkvalitet. - Upphäva artikel 9 i förordning 2137/92 (obligatorisk tillämpning av gemenskapens skala för klassificering) - Anpassa användningen àv bilaga III till förordning 2137/92 5. BUDGETKONSEKVENSER: 12 månaders- period Pågående budgetår (97 ) Följande budgetår (98 ) 5. 0 UTGIFTERNA BELASTAR (bidrag/stöd): Gemenskapens budget medlemsstaternas budget andra 5. 1 INTÄKTER Gemenskapens egna medel (avgifter/teH) Nationella inkomstkällor 5. 0. 1 BERÄKNADE UTGIFTER 5. 1. 1 BERÄKNADE INTÄKTER 5. 2 BERÄKNINGSMETOD: 1999 2000 2001 2002 6. 0 Är finansiering möjlig genom de medel som anslagits under berört kapitel i ja/nej den löpande budgeten? 6. 1 Är finansiering möjlig genom överföring mellan kapitel i den löpande ja/ nej budgeten? 6. 2 Är en tilläggsbudget nödvändig? 6. 3 Skall medel anslås i kommande budgetar? ANMÄRKNINGAR: ja/nej ja/nej 3£ ISSN 1024-4506 KOM(97) 250 slutlig DOKUMENT SV 03 Katalognummer : CB-CO-97-239-SV-C ISBN 92-78-20159-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: QUESTION ECRITE no 1866/97 de Johannes SWOBODA au Conseil. Réunions prévues en vue d'examiner l'interdiction des mines antipersonnel

eurovoc_concepts:
arms limitation
common foreign and security policy
disarmament
explosive
international agreement
joint action

formats: html pdf print

text: 11. 3. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 76/61 Re·ponse donne·e par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (16 juillet 1997) La Commission admet que les irre·gularite·s de gestion des Fonds structurels observe·es dans les E· tats membres sont trop nombreuses. Toutefois, toutes les erreurs mises en e·vidence sont corrige·es. De plus, dans la grande majorite· des cas, les avances consenties aux E· tats membres sont correctes et ne ne·cessitent aucun ajustement, comme l(cid:146)a explique· la Commission dans ses re·ponses aux rapports de la Cour des comptes. En effet, les demandes de paiement introduites par les E· tats membres portent habituellement sur une somme suffisamment e·leve·e, me(cid:136)me apre‘s de·duction de toute de·pense non e·ligible pour cause d(cid:146)irre·gularite·s, pour justifier l(cid:146)avance octroye·e. Si, apre‘s de·duction des de·penses non e·ligibles connues, le montant net n(cid:146)autorise pas le paiement de l(cid:146)avance demande·e, l(cid:146)E· tat membre est invite· a‘ pre·senter une nouvelle demande sur la base des de·penses e·ligibles. La question du recouvrement ne se pose donc pas imme·diatement. Toutefois, si, a‘ la clo(cid:136)ture des programmes, les contributions communautaires de·passent les sommes justifie·es par le chiffre final des de·penses de·clare·es par les E· tats membres, la Commission proce‘de aux recouvrements ne·cessaires. L(cid:146)un des objectifs importants de l(cid:146)e·tape III du programme SEM 2000 est de re·soudre le proble‘me des erreurs et des irre·gularite·s de gestion des Fonds structurels. Dans ce contexte, la Commission a adopte·, le 23 avril 1997, des de·cisions (1) clarifiant les re‘gles relatives a‘ l(cid:146)e·ligibilite· des de·penses. Par ailleurs, elle entend adopter prochainement un re‘glement fixant les normes minimales applicables dans le cadre du contro(cid:136)le financier des ope·rations effectue·es par les E· tats membres au titre des Fonds structurels, ainsi que des directives internes concernant les circonstances dans lesquelles, en cas d(cid:146)irre·gularite·s, elle serait fonde·e a‘ re·duire les contributions verse·es au titre des Fonds en faveur d(cid:146)un programme donne·. (1) JO L 146 du 5. 6. 1997. (98/C 76/144) QUESTION E· CRITE E-1866/97 pose·e par Johannes Swoboda (PSE) au Conseil (30 mai 1997) Objet: Re·unions pre·vues en vue d(cid:146)examiner l(cid:146)interdiction des mines antipersonnel Quelles re·unions ont e·te· pre·vues entre mai et de·cembre 1997 afin de de·terminer la position du Conseil a‘ l(cid:146)e·gard de l(cid:146)interdiction des mines antipersonnel, cette question faisant l(cid:146)objet de discussions dans le cadre de la campagne de de·sarmement et du processus d(cid:146)Ottawa? Re·ponse (25 septembre 1997) Comme l(cid:146)Honorable Parlementaire le sait sans doute, le cadre de la position du Conseil sur les mines terrestres antipersonnel est de·fini par l(cid:146)action commune relative aux mines terrestres antipersonnel adopte·e par le Conseil le 1er octobre 1996. Cette action commune repose sur la ferme volonte· de l(cid:146)Union europe·enne d(cid:146)atteindre l(cid:146)objectif consistant a‘ e·liminer totalement les mines terrestres anti-personnel et d(cid:146)(cid:156)uvrer activement a‘ la conclusion, dans les meilleurs de·lais, d(cid:146)un accord international en bonne et due forme visant a‘ interdire ces armes dans le monde entier. Depuis l(cid:146)adoption de l(cid:146)action commune, l(cid:146)UE s(cid:146)est activement employe·e a‘ la mettre en (cid:156)uvre. Lors de la Confe·rence internationale de Bruxelles pour une interdiction comple‘te des mines antipersonnel, qui s(cid:146)est tenue du 24 au 27 juin 1997, et a‘ laquelle une de·le·gation du Parlement europe·en a assiste·, la Pre·sidence du Conseil a expose· le suivi donne· par l(cid:146)UE a‘ l(cid:146)action commune susmentionne·e. Au niveau des groupes, la question des mines terrestres antipersonnel est traite·e par le Groupe «De·sarmement ge·ne·ral et ma(cid:14)(cid:136)trise des armements» de la PESC, qui s(cid:146)occupe de toutes les questions de de·sarmement examine·es au sein des instances multilate·rales. Le groupe se re·unit ge·ne·ralement au moins quatre fois par pre·sidence. Depuis mai 1997, il a discute· des mines terrestres antipersonnel lors de trois re·unions, a‘ la mi-mai, au de·but de juin et en juillet. D(cid:146)autres re·unions sont programme·es pour septembre et novembre. Des re·unions supple·mentaires seront pre·vues en tant que de besoin, a‘ Bruxelles ou en marge des sessions des instances internationales s(cid:146)occupant de de·sarmement


title: WRITTEN QUESTION No. 1851/97 by Daniela RASCHHOFER to the Commission. Irregularities in payments from Structural Funds

eurovoc_concepts:
Community budget
EU control
European Court of Auditors
Structural Funds
budgetary control
financial year
fraud
report
structural expenditure
use of aid

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1990/97 von Caroline JACKSON an die Kommission. Auskunft über den Betrag von EG-Beihilfen, die der Grafschaft Wiltshire seit Juni 1994 gewährt wurden

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU financing
EU programme
EU research policy
European Social Fund
South East (England)
environmental protection


title: QUESTION ECRITE no 1849/97 de Daniela RASCHHOFER à la Commission. Primes relatives aux surfaces

eurovoc_concepts:
EU control
aid per hectare
aid to agriculture
area of holding
monetary compensatory amount
producer organisation
reform of the CAP
use of aid


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1844/97 του Daniela RASCHHOFER προς την Επ τροπή. Προϋπολογισμός του Κοινοβουλίου

eurovoc_concepts:
Bureau of the EP
European Parliament
administrative expenditure
exchange of information


title: WRITTEN QUESTION No. 1870/97 by Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR to the Commission. EU involvement in the development of As Pontes, Galicia

eurovoc_concepts:
EU aid
Galicia
Spain
economic development
electrical industry
industrial reorganisation
regional development
trade union confederation


title: 97/367/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 30ής Μαΐου 1997 με την οποία διαπιστώνεται ότι η εκμετάλλευση μιας συγκεκριμένης γεωγραφικής περιοχής με σκοπό την αναζήτηση, συλλογή ή εξόρυξη πετρελαίου ή αερίου δεν αποτελεί στο Ηνωμένο Βασίλειο δραστηριότητα αναφερόμενη στο άρθρο 2 παράγραφος 2 στοιχείο β) σημείο i) της οδηγίας 93/38/ΕΟΚ του Συμβουλίου και ότι δεν θεωρείται ότι φορείς που επιδίδονται σε τέτοια δραστηριότητα στο Ηνωμένο Βασίλειο απολαύουν ειδικών ή αποκλειστικών δικαιωμάτων κατά την έννοια του άρθρου 2 παράγραφος 3 στοιχείο β) της εν λόγω οδηγίας (Το κείμενο στην αγγλική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό) (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
EU aid
United Kingdom
energy industry
extraction of oil
national implementing measure
terms for aid

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 1858/97 by Roberta ANGELILLI to the Commission. Agreement between Alitalia S.p.A. and the taxi services cooperative '3570'

eurovoc_concepts:
EU control
Italy
Latium
air transport
application of EU law
award of contract
invitation to tender
public contract
taxi
trade agreement

text: C 60/58 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 25. 2. 98 Rankaisutoimien osalta (kysymyksen seitsema¤s ja kahdeksas kohta) komissio korostaa, etta¤ erina¤isia¤ rankaisu- toimia on jo olemassa (seka¤ hallinnollisia etta¤ rikosoikeudellisia) ja lisa¤a¤, etta¤ kyseisten rankaisutoimien soveltaminen on ja¤senvaltioiden vastuulla. Esimerkiksi asetuksen (ETY) N:o 2677/85 (3) sa¤a¤nno¤sten mukaisesti kulutustuen osalta ja rikkomuksen vakavuudesta riippuen ja¤senvaltioiden on › perusteettomasti haetun tuen osalta peritta¤va¤ 3 › 8 kertaa annetun tuen suuruinen maksu, › peruutettava tuen hyva¤ksyminen 1 › 3 vuoden ajaksi, mika¤li perusteettomasti haetun tuen ma¤a¤ra¤ on va¤hinta¤a¤n 20 prosenttia sellaisen tarkastettavan tuen ma¤a¤ra¤sta¤, jonka peruste on tunnustettu. Komissio korostaa lopuksi, etta¤ ja¤senvaltiot eiva¤t toimita sille ja¤rjestelma¤llisesti tietoja kansallisten viran- omaisten pa¤a¤tta¤mista¤ seuraamuksista. (1) EYVL C 373, 9. 12. 1997, s. 57. (2) KOM (97)57 lopullinen. (3) EYVL L 254, 25. 9. 1985, viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 887/96, EYVL L 119, 16. 5. 1996. (98/C 60/88) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1850/97 esitta¤ja¤(t): Daniela Raschhofer (NI) › komissiolle (30. toukokuuta 1997) Aihe: EU:n Ison-Britannian viskille myo¤nta¤ma¤ tuki Miten komissio perustelee 40 miljoonan ecun suuruisen vuotuisen tuen myo¤nta¤mista¤ Ison-Britannian viskia¤ tuottavalle suurteollisuudelle? Myo¤nnettiinko¤ tukea myo¤s vuonna 1996? Jos myo¤nnettiin, kuinka paljon? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. heina¤kuuta 1997) Vilja-alan yhteisesta¤ markkinaja¤rjestelysta¤ 30 pa¤iva¤na¤ kesa¤kuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1766/92 (1) sa¤a¤deta¤a¤n tukien myo¤nta¤misesta¤ viljan viemiseksi joko jalostamattomana tai tiettyina¤ tuotteina, jotka eiva¤t sisa¤lly Euroopan yhteiso¤n perustamissopimuksen liitteeseen II. Na¤illa¤ tuilla katetaan viljan yhteiso¤hinnan ja maailmanmarkkinahinnan va¤linen ero. Jotta voidaan tarvittavissa ma¤a¤rin ottaa huomioon tiettyjen viljapohjaisten, pitka¤n kypsytysajan vaativien alkoholijuomien jalostukseen liittyva¤t erityispiirteet, tukien myo¤nta¤mista¤ koskevia perusteita on mukautettu. Komission asetuksessa (ETY) N:o 2825/93 (2) vahvistetaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset sa¤a¤nno¤t tiettyina¤ alkoholijuomina vietyja¤ viljoja koskevien mukautettujen tukien vahvistamisen ja myo¤nta¤misen osalta. Yhdistyneessa¤ kuningaskunnassa, Irlannissa ja Espanjassa tuotetun viskin muodossa viedylle ohralle myo¤nnetty tuki on va¤hentynyt huomattavasti. Vuonna 1996 tukea myo¤nnettiin ena¤a¤ ainoastaan 8,27 miljoonaa ecua. (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992. (2) EYVL L 258, 16. 12. 1993. (98/C 60/89) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1858/97 esitta¤ja¤(t): Roberta Angelilli (NI) › komissiolle (30. toukokuuta 1997) Aihe: Alitalia oy:n ja taksipalveluista vastaavan yhteisyritys (cid:148)3570:n(cid:148) va¤linen sopimus Alitalia-lentoyhtio¤n Fiumicinon lentoaseman hallinnollinen virasto na¤ytta¤a¤ tehneen (cid:148)3570:ksi(cid:148) kutsutun taksipalveluyrityksen kanssa sopimuksen matkustajien kuljettamiseksi asuinpaikalta Leonardo da Vinci di Fiumicinon lentoasemalle


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1851/97 dell'on. Daniela RASCHHOFER alla Commissione. Irregolarità nei pagamenti dei Fondi strutturali


title: WRITTEN QUESTION No. 1870/97 by Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR to the Commission. EU involvement in the development of As Pontes, Galicia (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
Galicia
Structural Funds
cooperation agreement (EU)
economic development
electrical industry
industrial reorganisation
regional development
trade union confederation

text: C 158/2 EN Official Journal of the European Communities 25. 5. 98 (98/C 158/02) WRITTEN QUESTION E-1870/97 by Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) to the Commission (30 May 1997) Subject: EU involvement in the development of As Pontes, Galicia The government of the Spanish region of Galicia has signed a cooperation agreement with one of the principal electricity companies of the country and with the trade unions concerning the economic development of the district of As Pontes, Galicia. The reindustrialization plan will run until 2001. The regional government will invest 300 million and the electricity company 900 million. How could the European Union take part in this plan, what could it contribute and under what Community programme or specific measure could it consider participating in the development of the district? Supplementary answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (21 November 1997) In order to specify the final source of a possible financial contribution from the structural funds to the collaboration agreement signed by the (cid:145)Xunta de Galicia(cid:146) with the electricity company Endesa and the representatives of the trade unions concerning the economic development of the Galician area of As Pontes, it would be necessary to receive an application from the authorities involved requesting specific funding for this project under an individual structural intervention programme. Given that such a request has not been received, it would be premature to identify the specific origin of the possible funds for this project, particularly since the Spanish region of Galicia benefits from over 20 programmes financed by Community structural funds, a number of which (among them the operational programme Galicia 1994-1999) could provide financial aid to a project of these characteristics if the necessary conditions were met. (98/C 158/03) WRITTEN QUESTION E-2125/97 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (23 June 1997) Subject: Novel food regulation No 258/97 › Safety tests In the event of authorization being given for a genetically modified plant line pursuant to the varieties directive, following thorough testing of the change in its metabolites are all plants resulting from crops-breeding from this line tested for possible metabolitic change? Supplementary answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (1 December 1997) Under the current Community provisions on the common catalogue of varieties of agricultural plant species and on the marketing of vegetable seed (70/457/EEC and 70/458/EEC respectively) (1) a plant variety is officially accepted for certification and marketing only if it is distinct, stable and sufficiently uniform. A variety shall be regarded as distinct if, whatever the origin, artificial or natural, of the initial variation from which it is has resulted, it is clearly distinguishable in one or more important characteristics from any other variety known in the Community. Where Commission decisions concerning the placing on the market of genetically modified plant material, seed included, are required, these are based on the examination of the relevant dossier submitted under Council Directive 90/220/EEC on the deliberate release into the environment of genetically modified organisms (2) having taken into account all the information forwarded by the Member States and found that the information on the environmental risk contained in the dossier is sufficient to enable the Commission to take a decision on the placing on the market


title: REGLAMENTO (CE) N° 980/97 DE LA COMISIÓN de 30 de mayo de 1997 por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos del sector del azúcar exportados en forma de mercancías no incluidas en el Anexo II del Tratado

eurovoc_concepts:
export refund
isoglucose
molasses
raw sugar
syrup
white sugar


title: VERORDENING (EG) Nr. 976/97 VAN DE COMMISSIE van 30 mei 1997 tot vaststelling van de steunbedragen voor de levering van rijstproducten van oorsprong uit de Gemeenschap aan de Azoren en Madeira

eurovoc_concepts:
Azores
EU production
Madeira
aid system
rice
supply


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 980/97, annettu 30 päivänä toukokuuta 1997, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin sokerialan tuotteisiin sovellettavista tuen määristä


title: Komission asetus (EY) N:o 984/97, annettu 30 päivänä toukokuuta 1997, Japanista ja Singaporesta peräisin olevien tiettyjen elektronisten vaakojen tuonnissa neuvoston asetuksilla (ETY) N:o 993/93 ja (ETY) N:o 2887/93 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden kiertämistä tuomalla osat kyseisistä maista ja kokoonpanemalla ne Euroopan yhteisössä koskevan tutkimuksen ja kyseisten osien tuonnin kirjaamisen päättämisestä

eurovoc_concepts:
Japan
Singapore
anti-dumping measure
complaint to the Commission
measuring equipment
spare part


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1862/97 von Carlos PIMENTA an die Kommission. Zugang zum Beruf des Facharztes in der Europäischen Union

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Union
administrative formalities
competence of the Member States
doctor
exchange of information
higher education

text: 22. 1. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 21/105 Der Beschlu(cid:223) zur Einrichtung des Programms legt fest, da(cid:223) mindestens 55 % fu¤r Kapitel 1 des Programms ausgegeben werden sollen. Wa¤hrend der ersten beiden Jahren betrug der Anteil 56,9 %. Es wird darauf hingewiesen, da(cid:223) Ho¤here Lehranstalten im Rahmen anderer Teile des Programms ebenfalls anspruchsberechtigt sind, z. B. fu¤r die Fo¤rderung des Sprachenunterrichts (Lingua) sowie des offenen und Fernunterrichts. Falls ein zusa¤tzlicher Betrag fu¤r Socrates auf der Grundlage des oben erwa¤hnten Vorschlags der Kommission bewilligt wird, werden mindestens 55 % dieses zusa¤tzlichen Betrags fu¤r Erasmus ausgegeben. Allerdings ist darauf hinzuweisen, da(cid:223) das Socrates-Programm ebenfalls innovative Ma(cid:223)nahmen entha¤lt, die auf andere Sektoren der Bildungsgemeinschaft zielen, insbesondere den Schulsektor und die Erwachsenenbildung. Hierfu¤r mu¤ssen daher angemessene finanzielle Vorkehrungen getroffen werden, damit das vom Gesetzgeber angestrebte Gesamt- gleichgewicht aufrechterhalten wird. (1) KOM(97) 99 endg. (98/C 21/212) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1862/97 von Carlos Pimenta (PPE) an die Kommission (30. Mai 1997) Betrifft: Zugang zum Beruf des Facharztes in der Europa¤ischen Union Welches sind die administrativen Schritte, die ein Mediziner unternehmen mu(cid:223), um in den einzelnen Mitgliedstaaten der Europa¤ischen Union als Facharzt (beispielsweise Chirurg) zugelassen zu werden, insbesondere Eignungspru¤fungen unter besonderer Beru¤cksichtigung einer evtl. notwendigen Sprachpru¤fung im Gastland? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (15. Juli 1997) Die administrativen Schritte, die ein Mediziner unternehmen mu(cid:223), um in den einzelnen Mitgliedstaaten der Europa¤ischen Union als Facharzt zugelassen zu werden, sind je nach Mitgliedstaat verschieden, da sie die Organisation der Studiensysteme betreffen und somit ausschlie(cid:223)lich der nationalen Zusta¤ndigkeit unterliegen. Fu¤r weitere Ausku¤nfte ko¤nnte sich der Herr Abgeordnete an die im NARIC-Netz zusammengeschlossenen nationalen Informationszentren fu¤r die Anerkennung der Hochschuldiplome in den Mitgliedstaaten der Europa¤ischen Union und dem Europa¤ischen Wirtschaftsraum wenden. Eine Liste der Kontaktstellen geht dem Herrn Abgeordneten sowie dem Generalsekretariat des Parlaments direkt zu. (98/C 21/213) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1863/97 von Francesco Baldarelli (PSE) an den Rat (27. Mai 1997) Betrifft: Plan zur Umstellung bestimmter Fischereipraktiken italienischer Fischer Am 29. 4. 1997 verabschiedete der Rat auf der Grundlage des Vorschlags der Kommission (KOM(96) 682 (1) und in Kenntnis der Stellungnahme des Europa¤ischen Parlaments vom 24. 4. 1997 eine spezifische Ma(cid:223)nahme zur Fo¤rderung der Umstellung bestimmter Fischereipraktiken, die in Italien (cid:132)spadare(cid:147) genannt werden. Das Parlament hat bei der Billigung des Vorschlags mit den angenommenen A¤ nderungen darum ersucht, erneut konsultiert zu werden, falls der Rat wesentliche A¤ nderungen am Kommissionsvorschlag vornehmen sollte. Der angenommene und in dem interinstitutionellen Papier 96/0308 (CNS) vom 28. 2. 1997 aufgefu¤hrte Text weicht wesentlich und substantiell von dem von der Kommission vorgeschlagenen Text ab, zu dem das Parlament seine Stellungnahme abgegeben hat: Es wird na¤mlich eine zehnte Erwa¤gung und ein zweiter Abschnitt von Artikel 5 eingefu¤hrt, in dem die Kumulierung sowie die Gewa¤hrung mutma(cid:223)licher unberechtigter Beihilfen untersagt wird. Ist der Rat nicht der Auffassung, da(cid:223) diese Erga¤nzungen: › in flagrantem Widerspruch zu Artikel 43 des Vertrages stehen, weil sie sich u¤ber die Befugnisse von Kommission und Parlament hinwegsetzen? › dem Parlament die Legitimation entziehen, das auf diese Weise seine Stellungnahme zu einem Vorschlag abgegeben hat, der sich wesentlich von dem Vorschlag unterscheidet, der vom Rat verabschiedet worden ist?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1870/97 dell'on. Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR alla Commissione. Collaborazione con l'Unione europea allo sviluppo della zona di As Pontes, Galizia (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

text: C 158/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 25. 5. 98 (98/C 158/02) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1870/97 di Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) alla Commissione (30 maggio 1997) Oggetto: Collaborazione con l(cid:146)Unione europea allo sviluppo della zona di As Pontes, Galizia Il governo della regione spagnola della Galizia ha firmato un accordo di collaborazione con una delle principali aziende elettriche del paese e con le organizzazioni sindacali per lo sviluppo economico della zona di As Pontes, in Galizia. Il piano di reindustrializzazione sara‘ in vigore fino al 2001 e l(cid:146)amministrazione regionale investira‘ 300 milioni a fronte dell(cid:146)investimento di 900 milioni dell(cid:146)azienda elettrica. Puo‘ la Commissione indicare in che misura l(cid:146)Unione europea potra‘ partecipare al suddetto piano, quale potrebbe essere il suo apporto e nell(cid:146)ambito di quale programma o azione specifica comunitaria potrebbe essere presa in considerazione la sua partecipazione allo sviluppo della suddetta provincia galiziana? Risposta complementare data dalla Sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (21 novembre 1997) Al fine di stabilire la fonte finale di un possibile finanziamento a carico dei Fondi strutturali per l’accordo di collaborazione relativo allo sviluppo economico della zona di As Pontes in Galizia, firmato dalla «Xunta de Galicia» con l’azienda elettrica Endesa e i rappresentanti delle organizzazioni sindacali, sarebbe necessario ricevere dalle autorita‘ interessate una domanda in cui si richiedono specifici finanziamenti per tale progetto nell’ambito di un programma di intervento strutturale individuale. Non avendo ricevuto tale domanda, sarebbe prematuro identificare l’origine specifica del finanziamento in parola, soprattutto perche· la regione spagnola della Galizia beneficia di oltre 20 programmi finanziati dai Fondi strutturali della Comunita‘, alcuni dei quali (tra cui il programma operativo Galicia 1994-1999) potrebbero fornire un aiuto finanziario ad un progetto di tali caratteristiche, a condizione che siano soddisfatti i necessari requisiti. (98/C 158/03) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2125/97 di Hiltrud Breyer (V) alla Commissione (23 giugno 1997) Oggetto: Regolamento (CE) n. 258/97 sui nuovi prodotti alimentari › accertamenti di sicurezza Puo‘ la Commissione far sapere se, nel caso di una linea di vegetali geneticamente modificata autorizzata ai sensi della direttiva sulle varieta‘ dopo un(cid:146)analisi accurata della modifica dei suoi prodotti metabolici, e‘ previsto anche l(cid:146)accertamento delle eventuali modificazioni metaboliche di tutte le piante ottenute per incrocio a partire da detta linea? Risposta complementare data dal Sig. Fischler in nome della Commissione (1o dicembre 1997) A norma delle attuali disposizioni comunitarie relative al catalogo comune delle varieta‘ delle specie di piante agricole e alla commercializzazione delle sementi di ortaggi (rispettivamente: direttive 70/457 CEE e 70/458/CEE) (1), una varieta‘ vegetale e‘ ufficialmente accettata in vista della certificazione e della commercia- lizzazione solo se distinta, stabile e sufficientemente omogenea. Una varieta‘ e‘ considerata distinta se, indipendentemente dall’origine artificiale o naturale della variazione iniziale da cui deriva, essa e‘ chiaramente distinguibile per una o piu‘ caratteristiche importanti da qualunque altra varieta‘ nota nella Comunita‘. Laddove siano richieste decisioni della Commissione riguardanti l’immissione sul mercato di materiale vegetale geneticamente modificato, semi compresi, esse si fondano sull’esame della relativa documentazione, presentata ai sensi della Direttiva 90/220/CEE del Consiglio sull’emissione deliberata nell’ambiente di organismi geneticamente modificati (2), dopo aver tenuto conto di tutte le informazioni presentate dagli Stati membri ed aver riscontrato che le informazioni relative al rischio ambientale contenute nel fascicolo siano sufficienti perche· la Commissione possa decidere in merito all’immissione sul mercato


title: WRITTEN QUESTION No. 1850/97 by Daniela RASCHHOFER to the Commission. EU subsidies for British whisky

eurovoc_concepts:
EU aid
United Kingdom
cereals
common organisation of markets
distillation
export
export refund
production aid
spirits

text: C 60/58 EN Official Journal of the European Communities 25. 2. 98 As far as penalties are concerned (points seven and eight), the Commission would point out that a range of penalties exist (both administrative and criminal) and would add that it is the responsibility of the Member States to apply such penalties. For example, under the provisions of Regulation (EEC) No 2677/85 (3), as regards consumption aid and depending on the seriousness of the infringement, Member States apply: › › the payment of an amount equal to between 3 and 8 times the aid improperly applied for; the withdrawal of approval for a period from 1 to 3 years where the quantity for which aid has been unduly applied for is at least 20% of the total quantity subject to checking for which entitlement to aid has been recognised. The Commission would finally underline that it does not systematically receive information on sanctions decided by national authorities from the Member States. (1) OJ C 373, 9. 12. 1997, p. 57. (2) COM(97) 57 final. (3) OJ L 254, 25. 9. 1985, as last amended by Regulation (EC) No 887/96, OJ L 119, 16. 5. 1996. (98/C 60/88) WRITTEN QUESTION E-1850/97 by Daniela Raschhofer (NI) to the Commission (30 May 1997) Subject: EU subsidies for British whisky How does the Commission justify EU subsidies of ECU 40 million per annum to the whisky industry in Great Britain? Were any subsidies granted in 1996? If so, how much? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (8 July 1997) Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1) provides for refunds to be granted so that cereals can be exported, either unprocessed or in the form of certain goods not covered by Annex II to the EC Treaty. These refunds make up the difference between the price of cereals on the Community market and on the world market respectively. The criteria for granting the refunds are adjusted to the extent necessary to take account of the processes involved in manufacturing certain spirits made from cereals which require a long ageing period. Commission Regulation (EEC) No 2825/93 lays down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 as regards the fixing and granting of adjusted refunds in respect of cereals exported in the form of certain spirit drinks (2). The export refunds on barley in the form of whisky produced in the United Kingdom, Ireland and Spain have fallen considerably and in 1996 amounted to only ECU 8. 27 million. (1) OJ L 181, 1. 7. 1992. (2) OJ L 258, 16. 12. 1993. (98/C 60/89) WRITTEN QUESTION E-1858/97 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (30 May 1997) Subject: Agreement between Alitalia S. p. A. and the taxi services cooperative (cid:145)3570(cid:146) The administrative office of the airline Alitalia S. p. A. at the airport of Fiumicino has concluded an agreement with the taxi services cooperative (cid:145)3570(cid:146) for the transport of passengers from their homes to the Leonardo da Vinci airport at Fiumicino


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1871/97 dell'on. Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR alla Commissione. Sicurezza nei parchi giochi per bambini

eurovoc_concepts:
EU programme
European organisation
Spain
child
consumer movement
gaming
safety standard
standardisation

text: 22. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 21/107 (98/C 21/215) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1871/97 di Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) alla Commissione (30 maggio 1997) Oggetto: Sicurezza nei parchi giochi per bambini I parchi giochi per bambini spagnoli non sono cos(cid:14)‘ sicuri come dovrebbero essere. E(cid:146) questa l(cid:146)opinione del difensore civico spagnolo espressa in uno studio presentato nel quale risulta che il tasso di mortalita‘ infantile spagnola per incidenti in ambiente domestico o recreativo e‘ del 9,4 per mille fra i bambini al di sotto dei 14 anni: questo e‘ il tasso piu‘ alto dell(cid:146)Unione europea. Lo studio raccomanda di omologare i giochi e le condizioni di sicurezza dei parchi destinati ai bambini. Si chiede che qualora non avanzassero i lavori di normalizzazione del Comitato europeo, in Spagna si dovrebbe approvare una norma a carattere vincolante che garantisca la sicurezza e l(cid:146)igiene delle aree destinate all(cid:146)infanzia. Puo‘ la Commissione far sapere di quali informazioni dispone sull(cid:146)attuale stato dei lavori di normalizzazione del suddetto Comitato europeo e quale iniziativa potrebbe presentare al fine di evitare, o almeno ridurre le gravi carenze denunciate dal difensore civico spagnolo? Risposta della Sig. ra Bonino a nome della Commissione (10 luglio 1997) Un vasto programma di lavoro per la normalizzazione delle attrezzature dei parchi gioco e‘ stato svolto dal Comitato europeo per la standardizzazione (CEN), uno dei tre organismi europei riconosciuti, attivi da diversi anni. I lavori sono quasi del tutto conclusi. Le norme generali relative alla sicurezza e al collaudo (prEN 1176-1) verranno definite dopo la riunione del giugno 1997 e gli standard per i requisiti aggiuntivi e la metodologia di collaudo per particolari tipi di attrezzatura (giostre, altalene, dondoli, scivoli e piste) saranno definiti entro pochi mesi. La votazione avverra‘ nel corso dell(cid:146)autunno. I lavori sono stati svolti in collaborazione con una rappresentanza dei consumatori coordinati dall(cid:146)Associazione europea per il coordinamento delle rappresentanze dei consumatori (ANEC). Secondo la valutazione dell(cid:146)ANEC le norme definiranno un livello soddisfacente di sicurezza. Inoltre, il 14 maggio 1997, la Commissione ha approvato una comunicazione (1) e una proposta di decisione del Parlamento e del Consiglio che adotta un programma d(cid:146)azione comunitario sulla prevenzione delle lesioni nel contesto dell(cid:146)azione nel settore della sanita‘ pubblica. Il programma ha l(cid:146)obiettivo di ridurre il numero di lesioni in alcuni settori chiave, ivi compresi gli incidenti che riguardano l(cid:146)ambiente domestico e il tempo libero, di cui sono vittime bambini, giovani adulti e persone anziane. (1) COM(97)178 def. (98/C 21/216) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1878/97 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (2 giugno 1997) Oggetto: Azioni a sostegno dei quartieri urbani degradati Nel bollettino del 18. 10. 1996 di Europaregioni («Note di informazione: l(cid:146)Unione», pag. 359) venivano segnalate delle azioni a favore dei quartieri urbani degradati. Tali azioni, approvate dalla Commissione mediante una serie di disposizioni valide per cinque anni ai sensi delle regole nel campo degli aiuti di Stato, sono finalizzate ad incoraggiare la creazione di posti di lavoro nei quartieri piu‘ poveri delle citta‘ dell(cid:146)UE. Cio‘ dovrebbe permettere ai governi degli Stati membri di sostenere finanziariamente, nelle zone degradate, il mantenimento o la creazione di imprese a vocazione puramente locale. Le misure sono prevalentemente destinate ai giovani disoccupati, ai giovani senza formazione professionale e alle donne, e comporteranno un importo massimo di 10. 000 ecu per ogni posto di lavoro creato


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1858/97 van Roberta ANGELILLI aan de Commissie. Overeenkomst tussen Alitalia en de taxicoöperatieve "3570"

text: C 60/58 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 25. 2. 98 Wat de sancties (zevende en achtste punt) betreft, wijst de Commissie erop dat een reeks (zowel administratieve als strafrechtelijke) sancties bestaat en dat de toepassing van deze sancties onder de verantwoordelijkheid van de lidstaten valt. Overeenkomstig het bepaalde in Verordening (EEG) nr. 2677/85 (3) leggen de lidstaten op het gebied van consumptiesteun en naargelang van de ernst van de inbreuk, de volgende maatregelen op: › de betaling van een bedrag dat 3 a‘ 8 maal groter is dan het bedrag van de ten onrechte aangevraagde steun; › de intrekking van de goedkeuring voor een periode van 1 a‘ 3 jaar wanneer de hoeveelheid waarvoor ten onrechte steun is aangevraagd, ten minste 20 % bedraagt van de totale, aan controle onderworpen hoeveelheid waarvoor het recht op steun is erkend. Ten slotte wenst de Commissie te onderstrepen dat zij niet systematisch in kennis wordt gesteld van de sancties waartoe de nationale instanties in de lidstaten hebben besloten. (1) PB C 373 van 9. 12. 1997, blz. 57. (2) COM(97)57 def. (3) PB L 254 van 25. 9. 1985, laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 887/96, PB L 119 van 16. 5. 1996. (98/C 60/88) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1850/97 van Daniela Raschhofer (NI) aan de Commissie (30 mei 1997) Betreft: EU-subsidies voor whisky in Groot-Brittannie¤ Hoe rechtvaardigt de Commissie dat er jaarlijks een bedrag van 40 miljoen ecu aan EU-subsidies aan de whisky-industrie van Groot-Brittannie¤ werd verleend? Werden er ook in 1996 subsidies verleend? Zo ja, voor welk bedrag? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (8 juli 1997) In Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector granen (1) is bepaald dat restituties kunnen worden toegekend om de uitvoer mogelijk te maken van granen in ongewijzigde staat of in de vorm van bepaalde niet in bijlage II van het EG-Verdrag genoemde goederen. Deze restituties overbruggen het prijsverschil voor granen tussen de communautaire markt en de wereldmarkt. Sommige alcoholhoudende dranken uit granen moeten lang rijpen. Voor zover dat in verband met die bijzondere bereidingswijze nodig is, worden de criteria voor de toekenning van de restituties aangepast. Zo zijn bij Verordening (EEG) nr. 2825/93 van de Commissie de uitvoeringsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad vastgesteld voor wat de vaststelling en de toekenning van aangepaste restituties voor in de vorm van bepaalde alcoholhoudende dranken uitgevoerde granen betreft (2). De restituties bij de uitvoer van gerst in de vorm van whisky die in het Verenigd Koninkrijk, Ierland of Spanje is geproduceerd, zijn aanzienlijk verlaagd; in 1996 betrof het in totaal 8,27 miljoen ecu. (1) PB L 181 van 1. 7. 1992. (2) PB L 258 van 16. 12. 1993. (98/C 60/89) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1858/97 van Roberta Angelilli (NI) aan de Commissie (30 mei 1997) Betreft: Overeenkomst tussen Alitalia en de taxicoo¤peratieve (cid:132)3570(cid:148) Naar verluidt heeft de afdeling (cid:132)beheer landingsplaats luchthaven Fiumicino(cid:148) van de N. V. Alitalia met de taxicoo¤peratieve (cid:132)3570(cid:148) een overeenkomst gesloten voor het vervoer van passagiers tussen hun woonplaats en de Leonardo da Vinci-luchthaven van Fiumicino


title: QUESTION ECRITE no 1844/97 de Daniela RASCHHOFER à la Commission. Budget du Parlement


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1847/97 von Daniela RASCHHOFER an die Kommission. Berichtigungen im Rechnungsabschluß

eurovoc_concepts:
Community budget
EAGGF Guarantee Section
EU Member State
EU control
agricultural expenditure
closing of accounts
exchange of information
financial year


title: Proposta di regolamento (CE) del Consiglio che modifica il regolamento (CE) n. 2505/96 recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti agricoli ed industriali

eurovoc_concepts:
agricultural product
industrial product
tariff quota

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 30. 05. 1997 COM(97) 254 def. Proposta di REGOLAMENTO (CE) DEL CONSIGLIO che modifica il regolamento (CE) n. 2505/96 recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti agrìcoli ed industriali (presentata dalla Commissione) RELAZIONE 1. A seguito di domande formulate da vari Stati membri, i servizi della Commissione sono stati portati, ad esaminare in collaborazione con gli esperti governativi interessati, l'opportunità di aprire, aumentare e prorogare la validità dei contingenti tariffari per taluni prodotti industriali. 2. Questo esame, effettuato nella riunione del gruppo "Economia tariffaria", ha consentito di constatare che una soluzione che preveda l'apertura, l'aumento e la proroga di validità dei contingenti tariffari per i prodotti di cui alla presente proposta di regolamento potrebbe essere accolta dagli Stati membri, senza che si debba compromettere l'equilibrio dei mercati di tali prodotti. La proposta di regolamento di cui in allegato si propone tale obiettivo. Proposta di REGOLAMENTO (CE) /97 DEL CONSIGLIO che modifica il regolamento (CE) n. 2505/96, recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti agricoli e industriali IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 28, vista la proposta della Commissione, considerando che con il regolamento (CE) n. 2505/961, il Consiglio ha aperto dei contingenti tariffari comunitari per taluni prodotti agricoli e industriali; che è opportuno provvedere a soddisfare il fabbisogno della Comunità per i prodotti in questione alle condizioni più favorevoli; che occorre pertanto aprire contingenti tariffari comunitari a dazio ridotto o nullo per volumi adeguati, aumentare le quantità e prorogare la validità di taluni contingenti tariffari esistenti, senza compromettere l'equilibrio dei mercati di tali prodotti; considerando che le modifiche apportate al regolamento (CE) n. 3059/952 dal regolamento (CE) n. 2505/96 non sono più valide, occorre depennare il riferimento al regolamento (CE) n. 3059/95 nel titolo del regolamento (CE) n. 2505/96; considerando che il regolamento (CE) n. 2505/96 deve essere pertanto modificato in conformità; HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il titolo del regolamento (CE) n. 2505/96 è sostituito con il titolo seguente: "Regolamento (CE) n. 2505/96 del Consiglio del 20 dicembre 1996 recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti agricoli ed industriali". Articolo 2 L'allegato I del regolamento (CE) n. 2505/96 è modificato come segue: - le voci della tabella di cui all'allegato I del detto regolamento, corrispondenti ai numeri d'ordine 09. 2711, 09. 2837, 09. 2935, 09. 2939 e 09. 2945 sono sostituite dalle voci della tabella di cui all'allegato I del presente regolamento; - sono aggiunti i contingenti tariffari di cui all'allegato II del presente regolamento. Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Articolo 3 1 GU n. L 345 del 31. 12. 1996, pag. 1. 2 GU n. L 326 del 30. 12. 1995, pag. 19. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2505/96 (GU n. L 345 del 31. 12. 1996, pagi). Il presente regolamento si applica a decorrere dal 1° gennaio 1997. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, addì Per il Consiglio Il Presidente V ALLEGATO I Numero d'ordine 09. 2711 Codice NC Suddiv. TARIC Designazione delle merci Volume contingentale Dazio contingentale (%) Periodo contingentale 7202 41 10 7202 41 91 7202 41 99 Ferrocromo 765. 0001 0 1. 1. -31. 12. I - contenente, in peso, più del 4% di carbonio 09. 2837 6X2903 49 80 10 Bromoclorometano 09. 2935 38061010 09. 2939 ex 8543 89 90 - 59 Colofonia di gemme Oscillatore controllato in tensione (VCO), esclusi gli oscillatori a compensazione termica, costituito di elementi attivi e passivi fissati su un circuito stampato, inserito in un continetore sui quale è riportata: - una sigla d'identificazione consistente in/o che comprendente una delle combinazioni alfanumeriche seguenti: 1012TDK, 1019TDK, EK304, MQC403, MQC404, MQE001, MQE041, MQE042 MQE051, MQE201, MQE411, MQE501, URAE8X956A, URAB8, URAE8X960A, VD2S40,VD2S41,VD5S07 - o altre sigle d'identificazione che si riferiscono a prodotti che rispondono alla presente descrizione 7001 70. 0001 13. 000. 000 unità 0 0 0 1. 1. -31. 12. 1. 1. -30. 6. 97 1. 1. -30. 6. 97 i. i I I i 09. 2945 ex 2940 00 90 10 D-Xilosio 2. 2501 0 1. 1. -31. 12 # S" ALLEGATO II Numero d'ordine Codice NC Suddiv. TARIC Designazione delle merci Volume contingentale Dazio contingentale (%) 09. 2871 6X70112000 70 Schermi di vetro con diagonale di 723 mm ( ± 3 mm) e di dimensioni 477 x 602 mm {± 2 mm), a curvatura cilindrica, destinati alla fabbricazione di tubi catodici a colori (a) 400. 000 unità Periodo contingentale 1. 7. -31. 12. 97 1. 7. -31. 12. 97 0 0 125. 000 unità 09. 2938 ex 7011 20 00 65 09. 2939 ex 8543 89 90 59 Schermi di vetro: - con diagonale di 604,5 mm (± 3mm) di dimensioni di 340 x 541 mm (± 2mm) a curvatura cilindrica, - con diagonale di 708 mm (± 3mm) di dimensioni di 404 x 633 mm (± 2 mm) a curvatura cilindrica, - con diagonale di 812,8 mm (± 3mm) di dimensioni di 463,8 x 725,5 mm (± 2mm) a curvatura cilindrica, destinati alla fabbricazione di tubi catodici a colorì (a) Oscillatore controllato In tensione (VCO), esclusi gli oscillatori a compensazione termica, costituito di elementi attivi e passivi fissati su un circuito stampato, inserito in un continetore sul quale è riportata: - una sigla d'identificazione consistente in/o che comprendente una delle combinazioni alfanumeriche seguenti: 1012TDK, 1019TDK, EK304, MQC403, MQC404, MQE001, MQE041, MQE042 MQE051, MQE201, MQE411, MQE501, URAE8X956A, URAB8, URAE8X960A, VD2S40, VD2S41, VD5S07 - o altre sigle d'identificazione che si riferiscono a prodotti che rispondono alla presente descrizione 19. 000. 000 unità 0 1. 7. -31. 12. 97 09. 2950 ex 2905 5010 20 2-cloroetanolo destinato alla fabbricazione di tioplasti liquidi di cui alla sottovoce 4002 99 90 (a) 09. 2951 ex 3X2 90 90 10 Miscuglio greggio di geraniolo e di nerolo contenente in peso: - 55% di geraniolo ( ± 5%), - 34% di nerolo ( ± 3%), - 7% d'idrocarburi ( ± 3%) 1. 500t 1. 500t 09. 2952 ex55049000 10 Fibra di cellulosa ottenuta con un procedimento di filatura in solvente organico (Lyocell) 11. 120t 09. 2953 ex8529 90 89 34 Tastiera, interamente di silicone, comprendente tasti stampati, destinata alla fabbricazione di apparecchi radiotelefonici mobili della sottovoce 8525 20 91 (a) 09. 2954 ex 2926 90 80 09. 2955 ex 2932 19 00 55 60 3-[Trifluorometile]fenilacetonitrile Flurtamone (ISO) 4. 800. 000 unità 48t 100t 0 0 3 0 0 0 1. 7. -31. 12. 97 1. 7. -31. 12. 97 1. 7. -31. 12. 97 1. 7. -31. 12. 97 1. 7. -31. 12. 97 1. 7. -31. 12. 97 • G 09. 2956 ex 3818 00 10 60 09. 2957 ex 8507 90 98 10 09. 2958 ex 8540 11 19 91 09. 2959 ex 4804 41 91 10 09. 2960 ex 4804 51 90 10 09. 2961 ex 5402 43 90 10 Disco di silicio drogato trattato all'idrogeno ad alta temperatura ("hydrogen-annealed wafer"), di 150 mm (±0,5mm) di diametro, destinato alla fabbricazione di prodotti della voce 8542 (a) Recipiente cilindrico imbutito d'acciaio non legato, post nichelato, per accumulatore, di almeno 13 mm di diametro ma non superiore a 17 mm, e di almeno 27 mm di altezza ma non superiore a 70 mm Tubo catodico a colori, con cannoni elettronici posti gli uni a fianco agli altri (tecnologia in-line), con diagonale dello schermo non inferiore a 89 cm Carta e cartone detti "saturating Kraft", esclusivamente di fibre vergini gregge ottenutie mediante il processo chimico al solfato, di peso compreso tra 150 g esclusi e 225 g esclusi per m2, destinata alla fabbricazione di prodotti della voce 3921 90 30 (a) Carta e cartone Kraft, di peso uguale o superiore a 225 g per m2, destinata alla fabbricazione di prodotti della sottovoce 3921 90 30 (a) Filo di filamenti sintetici bicomponenti, non testurizzati, senza torsione, costituiti da un anima di tereftalato di polietilene e da un investimento di poliammide-6, contenente in peso 75 % o più ma non più di 77 % di tereftalato di polietilene, con un titolo di 1. 650 decitex, destinato ad essere utilizzato nella fabbricazione di coperture per tetti (roofings) (a) 40. 000 unità 0 1. 7. -31. 12. 97 25. 000. 000 unità 0 1. 7. -31. 12. 97 6. 000 unità 8. 0001 7. 0001 6501 0 0 0 0 1. 7. -31. 12. 97 1. 7. -31. 12. 97 1. 7. -31. 12. 97 1. 7. -31. 12. 97 j | l ! ^ I \ j l ì i li ? | ! ^ SCHEDA FINANZIARIA 1. Linea di bilancio : Cap. 12, art. 120 2. Base giuridica, art. 28 del trattato 3. Titolo della misura tariffaria: che modifica il regolamento (CE) n. 2505/96 recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti agricoli ed industriali. 4. Obiettivo: Garantire e soddisfare, alle condizioni più favorevoli, il fabbisogno dell'industria di trasformazione comunitaria. 5. Metodo di calcolo: Designazione dei prodotti Variazione del volume contingentale (unità/t) Variazione del prezzo valutato (ECU/unità) Variazione del dazio normale (in %) Variazione del dazio contingentale (in %) 0 0 0 0 0 0 Ferrocromo + 215. 0001 0 (volume iniziale 550. 0001) (prezzo iniziale: 1. 478) + 350t 0 (volume iniziale 3501) (prezzo iniziale: 2. 958) +400. 000 u 0 -0,8 (dazio iniziale 6,4) -0,7 (dazio iniziale 7) -0,6 (volume iniziale: (prezzo iniziale: 11) (dazio iniziale: 5,8) 350. 000 u). +20. 0001 (volume iniziale: 50. 0001) 0 0 (prezzo iniziale 32,5) (dazio iniziale: 5) +125. 000 u 0 -0,6 (volume iniziale: 515. 000 u) (prezzo iniziale: 2,5) (dazio iniziale: 5,8) Bromocloro- metano Schermì di vetro colofonia di gemme Schermi di vetro Oscillatori +23. 000 000 u 0 0 (volume iniziale: (prezzo iniziale: 1,9) (dazio iniziale: 5) 9. 000. 000 u) % Variazione prevista delle perdite di entrate rispetto al perìodo contingentale precedente (in ECU) 17. 795. 120 65. 224 228. 800 32. 500 16. 250 2. 185. 000 Xilosio +750 t (volume iniziale: 1. 500 t) 0 (prezzo iniziale: 2. 100) 0 (dazio iniziale:. 16) cloroetanolo 1. 5001 prezzo iniziale: 733 dazio iniziale: 6,5 miscuglio di geraniolo e nerolo 1. 5001 prezzo iniziale: 3. 000 dazio iniziale: 2,1 0 0 0 252. 000 71. 500 94. 500 lyocell 11. 120 t prezzo iniziale: 2. 900 dazio iniziale: 6,8 dazio iniziale: 3 1. 225. 424 tastiera 4. 800. 000 u prezzo iniziale: 0,66 dazio iniziale: 4,7 TAN 48 t fiutiamone 100 t prezzo iniziale: 15. 625 prezzo iniziale: 25. 000 dazio iniziale: 11,1 dazio iniziale: 7,1 disco di silicio drogato 60. 000 u prezzo iniziale: 40,8 dazio iniziale: 6,9 recipiente 25. 000. 000 u tubo catodico 6. 000 u carta kraft 150-225 g carta kraft +225 g Filato di filamenti 8. 000 t 7. 000 t 650 t prezzo iniziale: 0,05 dazio iniziale: 3,9 prezzo iniziale: 500 dazio iniziale: 14,4 prezzo iniziale: 490 dazio iniziale: 5,7 prezzo iniziale: 540 dazio iniziale: 5,7 prezzo iniziale: 1. 900 dazio iniziale: 7,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 148. 896 83. 250 177. 500 168. 912 48. 750 432. 000 223. 440 215. 460 92. 625 Totale delle perdite di entrate rispetto al periodo contingentale precedente: 23. 557. 151 ECU. Lotta antifrode: Talune disposizioni relative alla gestione dei contingenti tariffari prevedono le necessarie misure di prevenzione e di protezione contro le frodi e le irregolarità. 0 3 ISSN 0254-1505 COM(97) 254 def. DOCUMENTI IT 03 02 10 N. di catalogo : CB-CO-97-243-IT-C ISBN 92-78-20199-5 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo