title: Förslag till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Bulgarien

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •k -ir Bryssel den 22. 05. 1997 KOM(97) 234 slutlig 97/0143 (CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT om makroekonomiskt stöd till Bulgarien (framlagt av kommissionen) 1 INLEDNING MOTIVERING från gemenskapen och de Efter åtskilliga inledande kontakter med kommissionen lade Bulgarien fram sin begäran om makroekonomiskt stöd tjugofyra industriländernas grupp (G-24) vid ett högnivåmöte med G-24:s rådgivande grupp som ägde rum i Bryssel den 8 april och som arrangerades gemensamt av Världsbanken och Europeiska kommissionen. Begäran om bistånd för att stödja regeringens ekonomiska program som ligger till grund för ett standby-avtal med 14 månaders löptid godkändes av Internationella valutafondens (IMF) styrelse den 11 april. finansieringen Syftet med mötet i G-24:s rådgivande grupp var att utvärdera Bulgariens tidigare och framtida stabiliserings- och reformsträvanden och att uppbringa den nödvändiga externa regeringens program hade tillfredsställande finansiering. Med hänvisning till principgodkännandet från rådet, föreslå makroekonomiskt angav kommissionen vid mötet sin avsikt att gemenskapsstöd på upp till 250 miljoner ecu till Bulgarien. Andra bilaterala bidragsgivare antydde att de också var villiga att bevilja stöd. för att säkerställa att Bulgariens förbindelser med Europeiska unionen regleras av det associationsavtal som trädde i kraft den 1 februari 1995. Bulgarien ingav den 14 december 1995 en ansökan om medlemskap i Europeiska unionen. Denna ansökan behandlas för närvarande av kommissionen. Rådet har beslutat om två tidigare betalningsbalanslån till Bulgarien, i bägge fallen inom ramen för IMF-stödda ekonomiska omställningsprogram. Beslut om ett första lån på 290 miljoner ecu fattades 1991 och utbetalades i två delutbetalningar (trancher) under 1991 och 1992. I oktober 1992 fattades beslut om ett andra lån. Upprepade avvikelser från de uppställda målsättningarna för den ekonomiska politiken ledde emellertid till att utbetalningen av lånet avsevärt försenades. En första del av lånet utbetalades 1994, men den sista delen betalades inte ut förrän 1996. DEN EKONOMISKA SITUATIONEN OCH DE RESULTATET SOM UPPNÅTTS I STABILISERINGS- OCH REFORMARBETET Bulgarien är på väg att få bukt med sina mycket allvarliga ekonomiska och sociala problem. Efter en period av akut instabilitet under 1996 då BNP sjönk med nästan 10 % och under de första veckorna 1997, när landet drabbades av hyperinflation, har betydande och snabba framsteg gjorts för att återställa ett visst mått av ekonomisk och politisk stabilitet. Bulgariens övergång till marknadsekonomi har varit synnerligen besvärlig. Landet inledde det ekonomiska reformarbetet under mycket ogynnsamma förhållanden. Arvet från den centralt planerade ekonomin inkluderade en ovanligt omfattande tung industrisektor som delvis baserades på konstlat låga energipriser och släpphänt traditionellt miljölagstiftning, samt ett systematiskt försummande av den - 2- konkurrenskraftiga jordbrukssektorn. Från och med 1990 utsattes också landet för en rad allvarliga yttre chocker, nämligen följande: - Sammanbrottet för handeln med SEV-länderna, och i synnerhet med Sovjetunionen, som Bulgarien var särskilt beroende av. - Behovet av att importera energi till världsmarknadspriser som ersättning för billiga leveranser från Sovjetunionen. - Bristande tillgång på kommersiella krediter till följd av det i mars 1990 ensidigt tillkännagivna moratoriet på utlandsskulden. - Effekterna av de internationella handelsembargona mot Irak och Serbien. Dessa svåra förhållanden medförde att Bulgarien sent påbörjade sina ekonomiska reformer, vilka i gengäld var mycket radikala. Prisregleringar på de flesta varor avskaffades, de statliga subventionerna reducerades kraftigt, en flytande växelkurs infördes, och det statliga utrikeshandelsmonopolet avskaffades. Betydande framsteg gjordes också när det gällde att upprätta den rättsliga grunden för ett marknadsekonomiskt system, och vid halvårsskiftet 1992 var en stor del av den rättsliga ramen på plats. Takten i de strukturomvandlingen var emellertid långsam. De framsteg som inledningsvis noterades när det gällde omstruktureringen av statliga företag bromsades upp när den politiska och sociala samsynen kring reformerna visade tecken på att bryta samman. Detta till trots verkade det avtal som kom till stånd mellan Bulgarien och de affärsbanker som beviljat landet lån om en minskning av landets skuld och skuldtjänst ("Debt and Debt Service Reduction" [DDSR]) ha en positiv förtroendeskapande effekt, och under två år upplevde Bulgarien en ganska godartad ekonomisk utveckling. Bruttonationalprodukten ökade i reala termer med 1,8 % 1994 och med 2,6 % 1995. 1 början av 1996 hade den årliga inflationen sjunkit till under än 30 %. Till följd av avsaknaden av strukturella reformer vilade emellertid inte den makroekonomiska återhämtningen på en stabil grund. Från och med andra halvåret 1995 framkom tecken på att återhämtningen inte var hållbar. Industriproduktionen föll, betalningsbalansen försvagades, och i början av 1996 kom den bulgariska valutan under tryck på de utländska valutamarknaderna. Privatpersoner förlorade förtroendet för banksystemet, tog ut sina besparingar och växlade in dem i dollar. En kraftig depreciering av le van blev följden. Denna utveckling fortsatte fram till februari i år och levan hade vid den tidpunkten sedan april 1996 förlorat ungefär 95 % av sitt värde gentemot utländska valutor. reducerade lönernas och pensionernas till Hyperinflationen låga nivåer. I början av 1997 uppgick den genomsnittliga bekymmersamt månadslönen till mindre än 15 amerikanska dollar (USD), medan den genomsnittliga pensionen var inte värd mer 4 USD. Som en reaktion på denna desperata situation beslöt Europeiska unionen att fördela 20 miljoner ecu från PHARE-programmet till ett särskilt program till stöd för det sociala skyddsnätet. reella värde 3. BULGARIENS MEDELFR1ST1GA EKONOMISKA PROGRAM I kölvattnet på den djupa ekonomiska krisen vid årsskiftet 1996/1997, växte ett nytt samförstånd fram till stöd för behovet av marknadsreformer. Den interimsregering som bildades i avvaktan på parlamentsvalen den 19 april lick helt exceptionellt mandat att förhandla fram ett avtal med de internationella finansiella institutionerna och andra långivare om stöd till förmån för ett ekonomiskt reformprogram. som utgjorde grunden Regeringens ekonomiska program för avtalet med Internationella valutafonden (IMF) ålägger Bulgarien att införa ett så kallat valutarådssystem ("currency board"), vilket förmodligen kommer att ske i juni i år. Införandet av ett sådant arrangemang innebär att valutakursen låses och att mängden inhemsk valuta i omlopp begränsas ^enom en garanti från centralbanken att växla inhemsk valuta till utländsk valuta till den fastställda växelkursen. Möjligheterna till framgång för denna politik beror helt och hållet på om regeringen kan föra en ansvarsfull finanspolitik. Programmet omfattar ambitiösa målsättningar om en snabb privatisering av företags- och banksektorn, avskaffande av prisregleringar och en reformpaket reformering av jordbrukssektorn. Detta förväntas få stöd av världsbanken i form av ett strukturanpassningslån till finans- ("Financial and Enterprise Sector Adjustment Loan11). och Ytterligare lån från Världsbanken kommer att omfatta stöd till omstrukturering av jordbruket och för förbättring av det sociala skyddsnätet. långtgående strukturella företagssektorn Privatiseringen av statsägda företag och banker förväntas vara genomförd till slutet av 1998. Eftersom tilltron till en väl fungerande banksektor är en ytterligare viktig faktor för framgången för valutarådsarrangemanget, kommer kapitaltäckningskraven att gradvis skärpas så att alla banker till mitten av 1998 skall kunna uppfylla Internationella (BIS) krav på kapitaltäckning. Utländska investeringar i bank- och företagssektorerna kommer även att uppmuntras. regleringsbankens Genomförandet av programmet har inletts med avskaffandet av prisregleringar på nästan alla varor med undantag för fem baslivsmedel, där strikta maximinivåer för de subventioner som finansieras över budgeten har införts. Myndigheterna har kraftigt höjt priserna på bränsle och försörjningstjänster (el, vatten, transporter och telekommunikationer) för att begränsa de offentliga företagens förluster inom dessa sektorer. Inom jordbrukssektorn kommer återförandet av jordbruksmark till privat ägo att påskyndas. I kombination med avreglering av priserna och omfattande privatisering, förväntas detta bidra till att skapa en marknad för jordbruksmark och leda till ett uppsving i jordbruksproduktionen. Marknaden för jordbruksmark kommer även att främjas genom en lagstiftningsreform för att underlätta arrendering och inteckning av jordbruksmark. 4. BETALNINGSBALANSUTVECKLING OCH FINANSIERINGSBEHOV Efter avtalet om skuld- och skuldtjänstminskning (DDSR) har Bulgarien punktligt fullgjort betalningsskyldigheterna på sina utlandslån. - 4- förväntas även bli Enligt preliminära siffror beräknas bytesbalansen ha givit ett litet överskott för 1996. Detta för 1997 och 1998. Bulgariens fallet betalningsbalansproblem gäller kapitalbalansen. För 1996 noterades ett stort kapitalutflöde som sammanhängde med ett förlorat förtroende för banksystemet. Även om detta förmodligen inte kommer att upprepas står Bulgarien inför ett nettoutflöde av kapital under de kommande åren på grund av amortering av utlandslån som endast delvis beräknas uppvägas av kapitalinflöde till följd av utländska direktinvesteringar. Bulgarien har för närvarande ingen möjlighet att låna upp medel på de utländska kapitalmarknaderna. I förening med behovet att åter bygga upp centralbankens utländska reserver medför detta ett ofinansierat valutabehov för 1997-98 på cirka 1,9 miljarder USD. Till stöd för Bulgariens reformprogram beviljade Internationella valutafonden den 11 april Bulgarien ett standby-avtal på 372 miljoner SDR (510 miljoner USD) och en föreslagen dragningsrätt på 107 miljoner SDR (148 miljoner USD) enligt spannmålsdelen inom dess kompensations- och beredskapsfacilitet ("Compensatory and Contingency Financing Facility"). Därutöver förväntas Världsbanken bidra med över 250 miljoner USD i form av två strukturanpassningslån för finans- och företagssektorn, en strukturanpassningskredit för jordbrukssektorn samt stöd till reformeringen av det sociala trygghetssystemet. Avsikten är att privatiseringen skall komma att bidra med ytterligare 400 miljoner USD. Med hänsyn till detta bidrag samt bidragen från Internationella valutafonden (IMF) och Världsbanken uppskattas det kvarvarande finansieringsbehovet för programperioden uppgå till 550 miljoner USD. Om inte detta finansieringsbehov kan täckas, kan Bulgariens förmåga att genomföra sitt strukturanpassningsprogram och att uppfylla sina externa finansiella åtaganden att allvarligt försvåras. Detta skulle i själva verket kunna leda till att försöken att blåsa nytt liv i reformarbetet kommer av sig nästan innan de kommit igång. De reformvänliga krafternas ställning skulle allvarligt undergrävas. Möjligheterna till framgång för den Bulgariska regeringens program avhänger i första hand av att de nationella myndigheterna genomför den på ett kraftfullt sätt. Men det krävs också att programmet får en lämplig reaktion från den internationella gemenskapen och i synnerhet från gemenskapen. Det är viktigt för unionens trovärdighet att den i tillräcklig utsträckning stödjer ett associerat land och en möjlig framtida medlem av gemenskapen. 5. FÖRESLAGET FRAMTIDA MAKROEKONOMISKT STÖD TILL BULGARIEN OCH HUVUDDRAGEN I DET FÖRESLAGNA LÅNET. Kommissionen föreslår att gemenskapen beviljar Bulgarien ett betalningsbalanslån på upp till 250 miljoner ecu med en löptid av högst tio år. Lånets föreslagna löptid är förenlig med de medel- och långfristiga betalningsbalansprognoserna för Bulgarien som förväntas ha betydande finansieringsbehov under de kommande åren. Stödet avses att beviljas inom ramen för det befintliga standby-attalet med IMF och skulle komplettera resurser som tillhandahållits av finansiella institutioner och bilaterala bidragsgivare. Stödet avses att betalas ut i form av två delutbetalningar (trancher) under förutsättning att det ekonomiska program som landet kommit överens med IMF om genomförs pä ett tillfredsställande sätt och att framsteg noteras i det strukturella reformarbetet. Detta kommer att inbegripa uppfyllandet av ett antal resultatkriterier att avtalas mellan de bulgariska myndigheterna och kommissionen i samråd med Monetära kommittén. Dess faktiska genomförandet skulle äga rum under förutsättning att Bulgarien finansiella skyldigheter. fortsatt uppfyller alla sina externa På samma sätt som i fråga om liknande transaktioner till förmån för andra partnerskapsländer, skulle gemenskapen ställa medlen till förfogande genom upplåning på marknaden med en paranti från den allmänna budgeten. Bulgarien skulle därefter låna från gemenskapen. Upplånings- och utlåningstransaktionerna skulle helt motsvara varandra och inte innebära någon kommersiell risk för gemenskapen. I enlighet med garantifondssystemet skulle budgetkonsekvenserna av ett beslut att bevilja stöd med upp till 250 miljoner ecu till Bulgarien innebära en inbetalning till fonden med 37,5 miljoner ecu. 6- Förslag till RÅDETS BESLUT om makroekonomiskt stöd till Bulgarien EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1 med beaktande av Europaparlamentets yttrande2,och med beaktande av följande: Kommissionen har samrått med Monetära kommittén innan den har lagt fram sitt förslag. Bulgarien håller på att genomföra grundläggande ekonomiska reformer och strävar målmedvetet efter att införa marknadsekonomi. Bulgarien och Europeiska unionen har ingått ett Europaavtal om associering. Genom beslut 91/311 /EEG3 beviljade rådet Bulgarien ett medelfristigt finansiellt stöd på 290 miljoner ecu för att säkerställa en bärkraftig betalningsbalans för landet, och, genom beslut 92/511/EEG4, beslutade rådet att bevilja Bulgarien ytterligare stöd med 110 miljoner ecu. Ytterligare omställnings- och reformåtgärder är emellertid nödvändiga i Bulgarien för att stärka den finansiella sektorn och påskynda privatiseringen. Bulgarien nådde i april 1997 en överenskommelse med Internationella valutafonden (IMF) om ett ekonomiskt program som avses att stödjas av ett standby-avtal. De bulgariska myndigheterna har begärt finansiellt stöd från de internationella finansiella instituten, gemenskapen och andra bilaterala bidragsgivare. Utöver den beräknade finansiering som kan erhållas från privata källor och genom i 2 3 EGTnrL 174, 3. 7. 1991, s. 36. 4EGTnrL317, 31. 10. 1992, s. 94. valutafonden Internationella ett finansieringsbehov på 550 miljoner USD som måste täckas under programperioden för att stärka Bulgariens valutareserv och stödja de politiska målsättningar som anges i regeringens ekonomiska program. och Världsbanken kvarstår ((IMF) Gemenskapens beviljande av ett nytt långfristigt lån till Bulgarien är en lämplig åtgärd till stöd för betalningsbalansen och för att stärka landets valutareserv. Gemenskapslånet bör förvaltas av kommissionen. För att anta detta beslut fastställs i fördraget inga andra befogenheter än dem i artikel 235. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel I 1. 2. 3. 1. 2. Gemenskapen skall ställa en långfristig lånefacilitet på ett kapitalbelopp av högst 250 miljoner ecu med en maximal löptid på 10 år till Bulgariens förfogande för att säkerställa en bärkraftig betalningsbalanssituation och stärka landets valutareserv. skall Kommissionen i detta syfte vara bemyndigad att på Europeiska gemenskapens vägnar låna upp de nödvändiga medlen som kommer att ställas till Bulgariens förfogande i form av ett lån. lån skall förvaltas av kommissionen Detta i nära samråd med Monetära kommittén och med beaktande av bestämmelserna i de avtal som ingåtts mellan Internationella valutafonden och Bulgarien. Artikel 2 Kommissionen bemyndigas att efter samråd med Monetära kommittén avtala med de bulgariska myndigheterna om de villkor i fråga om den ekonomiska politiken som skall vara förbundna med lånet. Dessa villkor skall vara i överensstämmelse med de avtal som avses i artikel 1. 3. Kommissionen skall regelbundet i samarbete med Monetära kommittén och i Internationella valutafonden kontrollera att Bulgariens samordning med ekonomiska politik överensstämmer med lånets syften och att lånevillkoren uppfylls. Artikel 3 Lånet skall ställas till Bulgariens förfogande i två delutbetalningar (trancher). Med förbehåll för bestämmelserna i artikel 2 skall den första delen av lånet betalas ut på grundval av slutförandet av den första översynen av det "standby-avtal" som ingåtts med Internationella valutafonden. Med förbehåll för bestämmelserna i artikel 2 skall den andra utbetalningen ske på grundval av en fortsatt tillfredsställande tillämpning av "standby-avtalef, och tidigast ett kvartal efter den första utbetalningen. Medlen skall utbetalas till den bulgariska centralbanken. Artikel 4 1. 2. 3. 4. 5. De transaktioner för upplåning och utlåning som avses i artikel 1 skall genomföras med användande av samma valuteringsdag och får inte exponera gemenskapen för risker vad gäller omvandling av löptider, valuta- eller ränterisker eller andra kommersiella risker. Kommissionen skall, om Bulgarien så begär, vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att en klausul om förtida återbetalning införs i lånevillkoren och att den får åberopas. På Bulgariens begäran och i de fall omständigheterna medger en förbättring av räntesatsen på lånen, får kommissionen refmansiera hela eller del av sin ursprangliga upplåning eller ändra motsvarande finansiella villkor. Refinansierings- eller ändringstransaktionerna skall genomföras i enlighet med de villkor som anges i punkt 1 och får inte förlänga den genomsnittliga löptiden för upplåningen i fråga eller öka beloppet, beräknat enligt den aktuella valutakursen, av det kapital som är utestående på dagen för refinansieringen eller ändringen av de finansiella villkoren. Alla kostnader som kommissionen ådrar sig i samband med att avtala eller genomföra de transaktioner som avses i detta beslut skall bäras av Bulgarien. Monetära kommittén skall minst en gång om året hållas informerad om utvecklingen vad gäller de transaktioner som avses i punkt 2-3. Artikel 5 Kommissionen skall minst en gång om året överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet som skall innehålla en utvärdering av genomförandet av detta beslut. Utfärdat i På rådets vägnar Ordförande FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. Åtgärdens beteckning Makroekonomiskt stöd till Bulgarien. 2. Berörda budgetposter Rubrik BO-2132 beträffande budgetgaranti Bulgarien (som skall inrättas genom en ändrings- eller tilläggsbudget). för gemenskapslånefaciliteter till 3. Rättslig grund Artikel 235 i fördraget. 4. Beskrivning av och motiv för åtgärden a) Beskrivning av åtgärden Tillhandahållande av gemenskapslån (som skall finansieras genom att gemenskapen lånar upp medel på den internationella kapitalmarknaden) på högst 250 miljoner ecu i syfte att stödja Bulgariens strukturanpassnings- och reformansträngningar. b) Motiv för åtgärden Bärkraftigheten i Bulgariens betalningsbalanssituation är i stor utsträckning beroende av yttre finansiellt stöd från officiella källor. 5. Klassificering av utgifterna Obligatoriska. 6. Typ av utgifter Möjligt ianspråktagande av budgetgarantin för den gemenskapsupplåning som finansierar lånen. 7. Budgetkonsekvenser a) Beräkningssätt Ett symboliskt anslag föreslås eftersom belopp och tidpunkt för eventuella anspråk på denna budgetpost inte kan beräknas i förväg och eftersom det förväntas att budgetgarantin inte kommer att tas i anspråk. b) Åtgärdens effekt på interventionskrediter Endast om garantin faktiskt åberopas. c) Finansiering av interventionsutgifter I fall av eventuellt åberopande av garantin gäller följande: - 1 0- Ianspråktagande av den garantifond som upprättas genom rådets förordning (EG, EURATOM) nr 2728 av den 31 oktober 1994. Om garantifondens medel inte skulle vara tillräckliga kommer ytterligare medel att tillföras från budgeten genom överföring * * * av eventuellt resterande marginal i garantireserven, av eventuella försenade betalningar till gemenskapens budget för vilka en budgetgaranti har tagits i anspråk (enligt artikel 27. 3 i budgetförordningen), av eventuellt tillgänglig marginal inom det maximala utgiftstaket för kategori 4 i budgetplanen eller genom omfördelning inom denna. För att fullgöra sina förpliktelser kan kommissionen provisoriskt säkerställa skuldtjänsten genom sina egna likvida medel. I detta fall gäller artikel 12 i rådets förordning (EEG, EURATOM) nr 1552/89 av den 29. 5. 1989 #• Åtgärder för pedrägerifrckärnpning Medlen kommer att utbetalas direkt till mottagarlandets centralbank först efter det att kommissionens tjänstegrenar, i samråd med Monetära kommittén och i samverkan med IMF:s och Världsbankens tjänstegrenar, har kontrollerat att den makroekonomiska politik som genomförs i dessa länder är tillfredsställande och att de specifika villkor som är knutna till stödet uppfylls. 9. Analys av kostnadseffektivitet a) Skäl för åtgärden och särskilda mål att och stödja mottagarlandets komplettera makroekonomiska Genom reformansträngningar internationella finansiering som länderna fått tillgång till inom ramen för program som överenskommits med IMF skulle stödet underlätta övergången till marknadsekonomi, förbättra tillväxtmöjligheterna och lindra de sociala spänningarna. den b) Uppföljning och utvärdering av åtgärden Detta stöd är av makroekonomisk karaktär och uppföljning och utvärdering görs inom ramen för det IMF-stödda anpassnings- och reformprogram som mottagarlandet genomför. Kommissionens enheter kommer att övervaka åtgärden på grundval av ett speciellt system med makroekonomiska och strukturpolitiska indikatorer som skall överenskommas med mottagarländernas myndigheter. De kommer också att fortsatt stå i nära kontakt med IMF:s och Världsbankens enheter och kommer att kunna dra nyttas - 1 1- av deras bedömning av resultaten av mottagarlandets stabiliserings- och reformarbete. Enligt förslaget till rådets beslut skall en årlig rapport föreläggas Europaparlamentet och rådet, som skall innehålla en utvärdering av genomförandet av åtgärden. 10. Administrativa utgifter Denna åtgärd är av engångskaraktär och kommer inte att innebära en ökning av antalet kommissionsanställda. 12- BILAGA BUDGETMEDEL SOM KRÄVS FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN UNDER 1997 OCH RESERVMARGINALEN FÖR LÅN OCH LÅNEGARANTIER TILL FÖRMÅN FÖR TREDJE LAND (l MILJONER ECU) Transaktioner Beräkningsgrund Inbetalning till fonden1 ReservmariHhal Beslutade transaktioner* Projektbundet stöd EIB/Medelhavsländer EIB/Utveckllngsiänder i Latinamerika och Asien EIB/Sydafrika EIB/förnyande av åtaganden'* Makroekonomiskt stöd Slovakien (upphävande) Vitryssland (tillfälligt upphävande) Föreslagna transaktioner Projektbundet stöd ElB/Turkiet5 EIB/FYROM6 El B/Kroatien7 Makroekonomiskt stöd Georgien, Arménien och, om sä är lämpligt,Tadzjikistan8 FYROM9 Bulgarien9 -14 -38 55 1536. 5 •130 -25 105 35 49 170 40 250 "529. 0 330,7 336,0 327,8 97,3 115,5 119,3 103,5 98,3 90,9 65,4 59,4 21,9 -1,71 -5,32 8,25 230,48 •18,20 -3,75 15,75 5,25 7,35 25,50 6,00 37,50 Enligt de regler om inbetalning till Garantifonden som fastställs i rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994. I enlighet med artikel 5 i förordningen höjdes 1995 inbetalningsnivån för nya transaktioner från 14 till 15 % efter ett första ianspråktagande av garantifönden. För transaktioner som gäller nytt makroekonomiskt stöd har inbetalningssatsen 15 % använts Reserverat belopp för 1997 enligt budgetplanen. Korrigeringar av de belopp som enligt bilagan till rådets förordning nr 2728/94 skall överföras till fonden Rådets beslut av den 14 april 1997. Förslag till rådets förordning om en särskild åtgärd för fiiiansiellt samarbete till förmån för Turkiet Kom(95)389 slutlig. Förslag till rådets beslut om slutande av ett samarbetsavtal FYROM (KOM[96)]533 slutlig) av den 25 november 1996 Samarbetsavtal EG/Kroatien (SEC[95] 180 slutlig). Förhandlingarna är ajournerade sedan sommaren 1995. Det är därför inte troligt att denna transaktion kommer att genomföras under 1997. Kommissionens förslag till rådets beslut (KOM[97] 24 slutlig) av den 3 februari 1997. Kommissionens förslag. W3 ISSN 1024-4506 KOM(97) 234 slutlig DOKUMENT SV 01 il Katalognummer : CB-CO-97-225-SV-C ISBN 92-78-19806-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 915/97 of 22 May 1997 on the issue of system B export licences in the fruit and vegetables sector

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
stone fruit