title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Yhteisön strategia ja periaatteet tieliikenteen telematiikan hyödyntämiseksi Euroopassa ja alustavia toimia koskevat ehdotukset

eurovoc_concepts:
common transport policy
provision of services
road transport
telematics
trans-European network

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO * it Bryssel, 20. 05. 1997 KOM(97) 223 lopull. Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille; YHTEISÖN STRATEGIA JA PERIAATTEET TIELIIKENTEEN TELEMATIIKAN HYÖDYNTÄMISEKSI EUROOPASSA ja alustavia toimia koskevat ehdotukset SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 2. PERIAATTEET TIELIIKENTEEN TELEMATIIKAN HYÖDYNTÄMI SEKSI EUROOPASSA 2. 1 Kestävä liikkuvuus 2. 2 Tietoyhteiskunta ja Euroopan teollisuus 2. 3 EU:n toimien tarpeellisuus 2. 4 EU:n lähestymistapa 3. ENSISIJAISET ALAT 3. 1 RDS-TMC-pohjaiset liikennetiedotuspalvelut 3. 2 Elektroninen maksujen perintä 3. 3 Liikennetietojen vaihto ja tiedonhallinta 3. 4 Käyttöliittymä. 3. 5 Järjestelmäarkkitehtuuri 4. MUUT EU:N OHJELMAAN KUULUVAT SOVELLUKSET 4. 1 Matkaa edeltävä ja matkan aikainen tiedotus ja opastus 4. 2 Kaupunkien välisen ja kaupunkiliikenteen hallinta, operointi ja ohjaus 4. 3 Muut kaupunkiliikenteen telemaattiset palvelut 4. 4 Joukkoliikenne 4. 5 Kehittyneet ajoneuvon turvallisuus-ja ohjausjärjestelmät 4. 6 Hyötyajoneuvoja koskevat toiminnot (logistiikkaketjut) 5. PÄÄTELMÄT -2 5 6 6 7 7 8 10 11 13 15 17 18 20 21 22 24 25 25 26 27 TIIVISTELMÄ 1. 2. voivat telematiikasta kansalaiset, Tieliikenteen liikennepalvelujen tarjoajat, kuljetuskaluston hallinnasta vastaavat, tieliikenteen hallinnasta vastaavat sekä poliitikot ja ympäristö. Se voi myös avata uusia mahdollisuuksia Euroopan teollisuudelle ja palvelujen tarjoajille kansainvälisillä markkinoilla. yksittäiset hyötyä Euroopan unionin neuvosto, Euroopan parlamentti sekä talous- ja sosiaalikomitea ovat tunnustaneet tieliikenteen telematiikan mahdollisuudet1. Tämän tiedonannon tarkoituksena on määritellä periaatteet Euroopan unionin tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toteutettavaa toimintaa varten. Tiedonannossa on suunniteltu viittä ensisijaista alaa koskevat alustavat erityistoimet ajanjaksoksi 1997-1999: • • • • • RDS-TMC^-pohj aiset liikennetiedotuspalvelut. Liikennetietojen vaihto ja tiedonhallinta. Näillä kahdella alalla on pääasiallisesti luotava periaatteet teknisten standardien ja toimintakäytäntöjen käyttöä varten. Sen aikaansaamiseksi osapuolten3 olisi tehtävä vapaaehtoiset aiesopimukset. Jos se ei ole onnistunut harkitsee lainsäädäntöehdotusten tekemistä. 1997 mennessä, lokakuuhun komissio Elektroninen maksujen perintä: Keskeistä on strategian laatiminen ja järjestelmien noudattaminen olevien yhdenmukaistamiseksi, riittävän yhteentoimiviksi koko Euroopassa. järjestelmät saataisiin olemassa uusien jotta ja Käyttöliittymä: Laaditaan käytännesäännöt sen varmistamiseksi, että ajoneuvojen telemaattiset laitteet eivät heikennä kuljettajan ajokykyä tai aiheuta epämukavuutta. Järj estelmäarkkitehtuuri : Tavoitteena on määritellä avoin eurooppalainen j ärj estelmäarkkitehtuuri. 3. Lisäksi tiedonannossa analysoidaan muita sovelluksia, jotta voitaisiin päättää erityistoimien tarpeesta ja luonteesta, niiden ensisijaisista tavoitteista sekä mahdollisista lisätoimista. EYVL N:o C 309, 1994, s. 1; EYVL N:o C 264, 1995, s. 1; EP (95) 212. 659/lopullinen; talous- ja sosiaalikomitea 1160/95 ja neuvoston päätöslauselma, 11. 3. 1997, N:o 6321/97 trans 33. RDS-TMC (Radio Data System - Traffic Message Channel) on yleisradiopalvelu, jonka avulla kuljettajille tiedotetaan heidän valitsemallaan kielellä tai näytöllä viimeisimmästä liikennetilanteesta kulloisenkin matkan aikana. Tässä asiakirjassa komissiota ei lueta osapuoliin. -3 Komissio tekee yksityiskohtaiset ehdotukset ajanjaksona 1997-1999, valvoo toimien toteuttamista ja antaa vuosittaiset kertomukset. Lisäksi se jatkaa nykyisten toimien kehittämistä ja valmistelee uusia ehdotuksia, jotka johtavat meidät ensi vuosituhannelle. -4 1. JOHDANTO tieliikenteen telematiikasta, koska se lisää Yksittäisillä kansalaisilla on etua ajoturvallisuutta ja -mukavuutta ja vähentää viipeitä. Tieliikenteen telematiikasta hyötyvät myös liikennepalvelujen tarjoajat ja kuljetuskaluston hallinnasta vastaavat, koska se tukee liikenteen logistiikkaa ja hallintaa. Tieliikenteen telematiikan avulla voidaan lisäksi tehostaa koko tieliikenteen hallintaa ja vähentää ruuhkia. Koska se tehostaa sen hyödyntämisen tienrakennuksen sijasta. Tieliikenteen telematiikalla voi lisäksi olla myönteinen vaikutus ympäristöön, koska se edistää joukkoliikennevälineiden käyttöä, tasapainottaa ja parantaa eri tehostaa energialähteiden käyttöä. Samalla kun tietoyhteiskunta kehittyy, markinnoilla avautuu uusia mahdollisuuksia teollisuudelle ja lisäarvopalvelujen tarjoajille. infrastruktuurin käyttöä, poliitikot voivat valita liikennemuotojen käytön jakautumista, vähentää saastumista ja Tieliikenteen telematiikan hyödyntäminen on kuitenkin kaikkein tehokkainta, jos se yhdistetään liikennepoliitikan strategioihin erityistavoitteiden saavuttamiseksi. Euroopan unionin neuvosto, Euroopan parlamentti sekä talous- ja sosiaalikomitea ovat tunnustaneet tieliikenteen telematiikan mahdollisuudet4. Tämä tiedonanto on laadittu vastauksena neuvoston kehotukseen5, jossa komissiota pyydetään tekemään ehdotus yleisestä strategiasta ja periaatteista telematiikan hyödyntämiseksi tieliikenteen alalla. Tiedonanto on laadittu jäsenvaltioiden korkean tason edustajista koostuvan työryhmän avustuksella teollisuuden ja käyttäjien edustajien kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen, ja siinä on otettu huomioon kertomus EU:n toiminnasta tieliikenteen telematiikan alalla6. Se on ensimmäinen osa yleistä strategiaa, jonka mukaan liikenteen telematiikkaa hyödynnetään Euroopassa ja jossa otetaan huomioon kaikki liikennemuodot, niiden väliset yhteydet sekä tietoyhteiskunnan nopea kehitys7. Tiedonannon tavoitteena on luoda toimintaperiaatteet, joita voidaan noudattaa Euroopan unionin tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Lisäksi siinä määritellään sen jatkuvan toimintasuunnitelman ensimmäinen vaihe, jonka mukaan liikenteen telematiikkaa hyödynnetään Euroopassa ajanjaksona 1997-1999. 4 Neuvoston päätöslauselma, 24. 10. 1994 s. 1), neuvoston päätöslauselma, 28. 9. 1995 (EYVL N:o C 264, 11. 10. 1995), Euroopan parlamentin päätöslauselma (EP 212. 659/lopullinen), talous- ja sosiaalikomitean lopullinen, 25. 10. 1995 (talous-ja sosiaalikomitea 1160/95) ja neuvoston päätöslauselma, 11. 3. 1997 (N:o 6321/97 trans 33). lausunto asiakirjasta KOM(94) 469 (EYVL N:o C 309, 5. 11. 1994, 5 EYVL N:oC 264, 11. 10. 1995. 6 Komission yksiköiden työasiakirja SEC(97) 475, 7. 3. 1997 (N:o 6634/97 trans 42). 7 Komissio valmistelee parhaillaan erillistä toimintasuunnitelmaa, joka koskee maailmanlaajuista satelliittijärjestelmää (Global Navigation Satellite System, GNSS) ja vaikuttaa myös tieliikenteeseen. -5 2. PERIAATTEET TIELIIKENTEEN TELEMATIIKAN HYÖDYNTÄMISEKSI EUROOPASSA 2. 1 Kestävä liikkuvuus Tehokas tieliikennejärjestelmä voi vaikuttaa ratkaisevasti taloudelliseen kasvuun, lisätä ihmisten liikkuvuutta ja luoda uusia työpaikkoja. Sen varjopuolia ovat kuitenkin liikenneonnettomuuksien kuolonuhrien määrä, joka on EU:ssa yli 44 000 vuodessa, sekä vakavat liikenneruuhkat monissa kaupungeissa ja niiden lähiympäristössä ja ympäristön saastuminen. Yhteisessä liikennepolitiikassaan EU ; yrkii mahdollisimman paljon vahvistamaan liikennejärjestelmän myönteisiä vaikutuksia ja vähentämään sen haittoja: sen tavoitteena on kestävä liikkuvuus. Tätä tavoitetta täydentävät ne erityistavoitteet, jotka on esitetty Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevissa yhteisön suuntaviivoissa8: sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan edistäminen, taloudellisen ja sosiaalisen tavaroiden kestävän yhteenkuuluvuuden liikkuvuuden varmistaminen yhteiskunnan, ympäristön sekä turvallisuuden kannalta parhaissa mahdollisissa olosuhteissa. sekä henkilöiden lujittaminen ja Uudet sovellukset ja kokeiluhankkeet ovat osoittaneet, että tieliikenteen telematiikan käyttö tietotekniikkaa hyödyntävän liikennejärjestelmän osana myötävaikuttaa siihen, että olemassa olevaa infrastruktuuria voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti hyväksi, että verkot ja palvelut voidaan yhdistää ja että tieliikenteen turvallisuutta voidaan parantaa ja sen ympäristöhaittoja vähentää9 (katso 3. ja 4. lukua). Euroopan laajuinen liikenneverkko laajuista Euroopan liikenneverkkoa koskevien suuntaviivojen mukaan Euroopan laajuinen tieverkko on infrastruktuuri, joka käsittää moottoritiet ja korkeatasoiset tiet sekä liikenteenhallintajärjestelmät ja käyttäjien tiedotusjärjestelmät ja joka perustuu tehokkaaseen yhteistoimintaan Euroopan tasolla sekä liikenteenhallintajärjestelmien kansallisella tasolla. Suuntaviivojen mukaan on ensisijaisesti ja alueellisella kehitettävä ja otettava käyttöön järjestelmiä liikenneverkon hallintaa ja ohjausta sekä käyttäjille suunnattua tiedotusta varten, jotta infrastruktuuria voitaisiin hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti. Jos Euroopan laajuiseen tieverkkoon liittyvät hankkeet koskevat yhteistä etua, niitä voidaan laajuisen liikenneverkon määrärahoin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 nojalla. rahoittaa Euroopan Päätös yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, 23. 7. 1996 (EYVL N:oL 228, 9. 9. 1996). Neuvoston direktiivissä 92/72/ETY on muun muassa säännökset, jotka koskevat otsonin maanpinnan tasolla aiheuttaman ilman pilaantumisen seurantaa sekä väestölle tiedottamista, jos tietyt kynnysarvot ylitetään. Neuvoston direktiivissä 96/62/EY säädetään puolestaan, että ilmanlaatua on arvioitava niiden raja-arvojen perusteella, jotka yhteisö määrää lähivuosina. Lisäksi jäsenvaltioiden on laadittava toimintasuunnitelmat, joihin yleensä sisältyvät liikennettä koskevat määräykset. 2. 2 Tietoyhteiskunta ja Euroopan teollisuus Tietoyhteiskunnan kehittymisellä on ratkaiseva merkitys lähes kaikilla talouden aloilla, koska se luo uusia tuotteita ja palveluja. Liikenne on kuitenkin se ala, jolla ajantasaisen ja luotettavan tiedon yhä parempi saanti voi vaikuttaa välittömimmin jokapäiväiseen elämäämme: Kun tiedot liikenneverkkojen toiminnasta ja hallinnasta ovat lisääntyneet, tehokkuuden ja ja liikennetiedotus antavat mahdollisuuden uusiin lisäarvoa tuottaviin palveluihin, joista hyötyvät sekä tavalliset tienkäyttäjät että liikenteenharjoittajat. Telepalvelut vaikuttavat liikkuvuuteen, ja auto- ja liikenneteollisuus hyötyvät uusien tuotteiden kysynnästä. turvallisuuden on osoitettu paranevan. Ajantasainen matka- Tietoyhteiskunta ja älykkäät liikenteen infrastruktuurit vaikuttavat toisiinsa myönteisesti, koska näillä kahdella alalla käsitellään niitä molempia koskevia kysymyksiä kuten yhteentoimivuutta, turvallisuutta, vastuuta ja yksityisyyttä. On kuitenkin luotava menetelmä, jolla hallitukset ja muut osapuolet saadaan osallistumaan nykyistä järjestelmällisemmin telematiikkaa koskevaan poliittiseen toimintaan. Tämä on yksi käsillä olevan tiedonannon tavoitteista. tietoyhteiskuntaa ja liikenteen Euroopan laajuinen televerkko Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat tehneet periaatepäätöksen Euroopan laajuisen televerkon perustamisessa noudatettavista toimintalinjoista. Osa Euroopan laajuista televerkkoa koskevasta työohjelmasta käsittelee yleishyödyllisten, käyttäjäkeskeisten liikennepalvelujen edistämistä. Niihin sisältyvät • liikenteen logistinen tuki • kaupallisin ja julkisin varoin rahoitetut matkansuunnittelu-, reittiopastus- ja muut tiedotuspalvelut, tavarakuljetusten ja kuljetuskaluston hallinta, yhdistetyt maksu-ja varauspalvelut jne. • liikenteen telemaattiset palvelut kaupunkialueilla. palvelut perustuvat Nämä ja kehittyneiden matkaviestinverkkojen käyttöön. Niitä kehitettäessä on mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että ne ja ovat yhteentoimivia sen kanssa. täydentävät Euroopan liikenneverkkoa televerkkojen kiinteiden laajuista 2. 3 EU:n toimien tarpeellisuus tieliikenteen Tähän mennessä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että Euroopassa investoidaan hyvin hajanaisesti sovittuja periaatteita. Parhaassa tapauksessa se johtaa epäyhtenäisiin palveluihin ja pahimmassa yhteensopimattoman telemaattisia sovelluksia ei kehitetä vakaita periaatteita noudattaen, seuraavat mahdollisuudet uhkaavat toteutua: tekniikan eristämiin alueisiin. Jos ilman yhteisesti telematiikkaan tieliikenteen • epäyhtenäinen telematiikan infrastruktuuri ja sen tuloksena laimeat tieliikenteen telematiikan tuotteiden ja palvelujen markkinat EU:ssa -7 • • tieliikenteen telemaattisten sovellusten kannalta elintärkeiden hidas kehittyminen tukijärjestelmien liian pieniksi jääneet markkinat, jotta tieliikenteen telemaattiset sovellukset olisivat kannattavia • sen tuloksena tieliikenteen telematiikan vähäinen käyttö liikennepolitiikan tavoitteiden tukemiseen • eurooppalaisten toimittajien heikentyneet tieliikenteen telematiikan tuotteita ja palveluja Itä-Eurooppaan ja muille markkinoille, joilla niiden kilpailijoina ovat yhdysvaltalaiset ja japanilaiset tuotteiden ja tavaroiden toimittajat. lähtökohdat toimittaa 2. 4 EU:n lähestymistapa 2. 4. 1 Tavoitteet Komissio asetti seuraavat tavoitteet suunnitellessaan EU:n strategiaa ja sen mukaisia toimia: • laatia joustavat periaatteet, joiden mukaan kehitetään laaja valikoima tieliikenteen telematiikan palveluja ja järjestelmiä, jotka vastaavat paikallisia sekä EU:n tarpeita ja vaatimuksia • ottaa huomioon kaikki tekniikan mahdollisuudet (vaikka ensisijaiset toimet onkin ja täysin kehittyneiden tekniikoiden sovellusten, rakentaa välttämätöntä menetelmien kuten RDS-TMC:n varaan) • kannustaa viranomaisia sisällyttämään tieliikenteen telematiikka liikenteen infrastruktuurin suunnitteluun • käyttää hyväksi Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevia hankkeita ja niihin tarkoitettuja varoja, joilla voidaan edistää merkittävästi telematiikan hyödyntämistä • kannustaa yksityistä sektoria osallistumaan eri toimiin ja niiden rahoitukseen muun muassa edistämällä julkisten ja yksityisten osapuolten välistä kumppanuutta • ottaa toimia koskevissa ehdotuksissa asianmukaisesti huomioon pienten ja tieliikenteen luoda niitä varten vakaat ja keskisuurten yritysten telemaattisten palvelujen käytön edellytykset tarpeet • taata infrastruktuurien ja palvelujen riittävä yhteentoimivuus, jotta käyttäjille voidaan tarjota parhaat mahdolliset palvelut. 2. 4. 2 Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatteen mukaan tasolla strategian on toteutettaville toimille, jos yhteisön toiminta johtaa parhaaseen tulokseen tai jos rakennuttava yhteisön kansallisella Taulukossa 1 on esitetty eri osapuolten tehtävät ja vastuualueet. tasolla toteutettavilla toimilla ei voida saavuttaa riittäviä tuloksia. Taulukko 1; Tehtävät ja vastuualueet Tieliikenteen lainsäädännöllinen, organisatorinen ja hallinnollinen rakenne vaihtelevat huomattavasti eri puolilla Eurooppaa. Seuraavassa on hyvin suurpiirteinen kuvaus tieliikenteen telematiikan vastuualueista. Yksityiskohdat vaihtelevat alueen mukaan. Euroopan unionin vastuualueeseen kuuluvat tekninen yhdenmukaistaminen; tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen yhtenäistäminen; yhtenäinen toiminta jäsenvaltioiden kanssa tieliikenteen telematiikan käyttöön ottamiseksi; standardoinnin edistäminen (standardien käyttöönotto, yleisesti saatavilla olevat eritelmät, yhteyskäytännöt, yleisesti hyväksytyt perusasiakirjat jotka on varattu asianmukaisilla, Euroopan laajuisesti merkittävillä aloilla toteutettavaan T&K:hon, Euroopan laajuisiin verkkoihin jne. , ja tarvittaessa asiaa koskeva lainsäädäntö. rahoitustuki määrärahoista, jne. ); Jäsenvaltiot kehittävät toissijaisuusperiaatteen mukaisesti omat strategiansa tieliikenteen telematiikan hyödyntämistä varten ja ottavat niissä huomioon kansallisesti ensiarvoiset kysymykset, vaatimukset sekä parhaiksi katsomansa oikeudelliset ja institutionaaliset järjestelyt. Jäsenvaltioiden on ennen kaikkea päätettävä siitä, mistä tieliikenteen telemaattisista sovelluksista on tehtävä yleishyödyllisiä palveluja (riippumatta niiden toimittajasta, joka voi olla julkinen sektori, yksityinen sektori tai molemmat yhdessä) ja mitä palveluja yksityinen sektori voi tarjota puhtaasti kaupalliselta pohjalta. Alueilla ja paikallishallinnoilla on myös merkittävä tehtävä tieliikenteen telematiikan tehokkaassa hyödyntämisessä. On tärkeää, että ne tukevat yhteisiä Euroopan tasolla asetettuja tavoitteita ja myötävaikuttavat niiden saavuttamiseen. Euroopan standardointielinten tehtävä on kehittää ja vahvistaa eurooppalaisia standardeja ja luoda siten yhteentoimivien järjestelmien ja palvelujen perusta. Tässä tehtävässä niiden on saatava aktiivista tukea kaikilta osapuolilta (kuten teollisuudelta ja viranomaisilta). Kaupallisilla tieliikenteen telemaattisten palvelujen tarjoajilla on todennäköisesti yhä suurempi merkitys, koska ne kehittävät tieliikenteen telemaattisia tuotteita ja palveluja eri tavoin ja osallistuvat alan hankkeiden rahoitukseen joko suoraan tai julkisten ja yksityisten osapuolten välisten kumppanuussuhteiden avulla. Autoteollisuus, laitteiden valmistajat, järjestelmänsuunnittelijat ja toimittajat johtavat edellä kuvattua kehitystä, sillä niiden on reagoitava markkinamahdollisuuksiin ja asiakkaiden vaatimuksiin. -9 3. ENSISIJAISET ALAT Komissio on ottanut huomioon Euroopan unionin neuvoston10 ja Euroopan parlamentin päätöslauselmat, korkean tason työryhmän suositukset sekä teollisuuden ja kuluttajien edustajien näkemykset. Niiden mukaan se on ehdottanut seuraavia ensisijaisia toiminnan kohteita: - Liikennetiedotuspalvelut (RDS-TMC) - Elektroninen maksujen perintä - Liikennetietojen vaihto ja tiedonhallinta - Käyttöliittymä - Järjestelmäarkkitehtuuri tapauksissa, Kaikissa joissa se on ollut mahdollista, on määritelty, keiden vastuualueeseen toiminta kuuluu ja osoitettu se kyseisille osapuolille. Toimet on jaettu viiteen eri luokkaan1 [ : A. Tutkimus ja kehitys (T&K), jotka sisältyvät neljänteen puiteohjelmaan ja jotka on mainittu komission ehdotuksessa viidenneksi puiteohjelmaksi (1998-2002) käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan kehittämisen yhteydessä, sekä kansalliset toimet. B. Tekninen yhdenmukaistaminen, standardointi, yleisesti saatavilla olevat eritelmät, yhteyskäytännöt, yleisesti hyväksytyt perusasiakirjat jne. , sekä osapuolten välisten aiesopimusten laatiminen (katso alaviitettä n:o 3). johon kuuluvat C. Käyttöönoton yhtenäistäminen ja koordinointi Euroopan tasolla muun muassa jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan yhtenäisen toiminnan avulla. D. Rahoitus erityisesti Euroopan laajuista liikenneverkkoa ja televerkkoa varten varatuista määrärahoista12. E. Tarvittaessa EU:n lainsäädäntötoimet, esimerkiksi yhdenmukaistamistoimet (taulukossa 2 sivulla 29 esitetään tieliikenteen telematiikkaan soveltuvat laajennetaan määräykset). Olemassa olevaa esimerkiksi kuluttajansuojelun alalla, jos se on aiheellista. lainsäädäntöä käytetään ja 10 Neuvoston päätöslauselma, 28. 9. 1995 (EYVL N:o C 264, 1995). 1 ! => Tämä 3. luvussa käytetty merkki osoittaa, millä aloilla toimet ovat tarpeellisia. 12 Yhteisön myöntämiä varoja käytetään pääasiallisesti toimien alullepanon rahoitukseen. 10 3. 1 RDS-TMC-poh jäiset liikennetiedotuspalvelut RDS-TMC (Radio Data System - Traffic Message Channel) on yleisradiopalvelu, jonka avulla kuljettajat saavat tietoa viimeisimmästä liikennetilanteesta. Erityiset ajoneuvoon asennetut laitteet välittävät kuljettajalle tietoa kulloisestakin reitistä hänen valitsemallaan kielellä joko puheena tai visuaalisesti. EU:n tavoitteena on taata rajat ylittävä tuotteiden ja palvelujen markkinoiden yhteentoimivuus ja edistää näiden kehittymistä Euroopassa. Kehityksen edetessä näillä luodaan pohja toimilla parannetulle ja muunlaiselle tekniikalle kuten GSM- ja DAB-palveluille13. A. Tutkimus ja kehittäminen => RDS-TMC-tekniikan T&K-työssä on päästy lähes loppuvaiheeseen. Parhaillaan jatketaan yhteyskäytäntöjen kehittämistä. B. Tekninen yhdenmukaistaminen Tekninen yhdenmukaistaminen on välttämätöntä monilla merkittävillä aloilla (joita ovat tapahtumalista sekä toiminta- ja maantieteelliset paikannustiedot, tietohakemisto, yhteyskäytännöt), ja liikennetiedotuspalvelujen jatkuvuus ja yhteentoimivuus. varmistaa multimodaalisten matka- voitaisiin jotta => Komissio myötävaikuttaa siihen, että standardit vahvistetaan nopeasti Euroopan standardointielimissä. => Sitä ennen jäsenvaltioiden olisi neuvoston syyskuussa 1995 ja maaliskuussa 1997 antamia RDS-TMC-palvelujen käyttöönottoa ja toteutettava palvelunsa ehdotettujen esistandardien ja eritelmien mukaisesti, jotta varmistettaisiin niiden jatkuvuus ja yhteentoimivuus. päätöslauselmia noudattaen edistettävä => Komissio myötävaikuttaa eri että siihen, osapuolet kuten liikenneviranomaiset, yleisradiotoiminnan harjoittajat, laitteiden toimittajat ja palvelujen tarjoajat sopivat yhteisistä periaatteista ja tekevät mahdollisesti aiesopimukset. Tähän sitoumus palvelujen sisältyvät muun muassa tarjoamisesta ja Euroopan laajuista tieverkkoa koskevien standardien käyttö. Tavoite on, että aiesopimukset tehdään lokakuuhun 1997 mennessä, jolloin käsittelevä Berliinissä älykkäitä pidetään maailmankongressi. Komissiolla on tehdä lainsäädäntöehdotuksia milloin tahansa. Jos aiesopimuksia ei ole tehty määräajan kuluessa, komission aikomuksena on tehdä ehdotukset näitä palveluja koskevien tarpeellisten teknisten eritelmien käytöstä vuoden 1997 loppuun mennessä. luonnollisesti mahdollisuus liikennejärjestelmiä => Eräissä maissa joitakin RDS:n toimintoja käytetään väärin mainostarkoituksiin, mikä voi vaarantaa liikenneturvallisuutta. Radioliikennettä valvovien kansallisten 13 GSM = Global System for Mobile Communications, DAB = Digital Audio Broadcasting. 11 elinten on huolehdittava siitä, että RDS:n toimintoja koskevia CENELEC- standardeja noudatetaan. C. Käyttöönoton koordinointi Koordinointiin tähtääviä toimia tarvitaan, jotta voidaan määritellä yleiseurooppalainen politiikka ja strategia RDS-TMC:n käyttöönottoa varten ja varmistaa kaikkien osapuolten osallistuminen. Komissio aikoo toimia seuraavasti: => Järjestää RDS-TMC:n ohjauskomitean uudelleen siten, että siinä ovat edustettuina myös yleisradiotoiminnan harjoittajat ja teollisuus. Tarkoituksena on saada kaikki osapuolet liittymään aiesopimuksiin. Aiesopimuksissa olisi määriteltävä yhteisiä Euroopan laajuisia RDS-TMC-liikennetiedotuspalveluja koskevat vähimmäis vaatimukset. => Edistää teollisuuden ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, jonka tavoitteena on neuvoston 11. maaliskuuta 1997 antaman päätöslauselman mukaisesti hankkia kielimoduulit niitä kieliä varten, joiden käyttö ei ole kovin laajaa. => Tehdä ehdotus paikannusta koskeviin kansallisiin tietokantoihin sovellettaviksi käytännesäännöiksi Euroopan laajuista tieverkkoa varten. :=> Edistää yksimielisyyteen pyrkimistä sekä hyödyntämistä Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevien hankkeiden yhteydessä. => Tehdä RDS-TMC:n mahdolliset edut ja ominaisuudet tunnetuiksi ja nopeuttaa siten tekniikan käyttöönottoa. Jäsenvaltioiden olisi => varmistettava, että palvelujen tarjontaan liittyvien eri osapuolten tehtävät ja vastuualueet on määritelty selvästi niiden organisaatiorakenteessa => järjestettävä kunkin jäsenvaltion ja sen naapureiden välinen rajat ylittävä tiedonvaihto ja kehitettävä sitä. D. Rahoitus Euroopan laajuista tieverkkoa varten on rakennettava älykäs perusinfrastruktuuri (johon kuuluvat seuranta, liikennetiedotuskeskukset ja tiedonvaihto), jotta saataisiin aikaan yleiseurooppalaiset palvelut. => Euroopan laajuisia verkkoja käsittelevien komiteoiden on kiinnitettävä erityistä huomiota älykkään perusinfrastruktuurin rakentamiseen. Vuosina 1995-1996 ja 1996-1997 etusija onkin annettu mittaville esittely-ja käyttöönottohankkeille. - 12- => Jäsenvaltioiden olisi laadittava RDS-TMC:n käyttöönottoa koskevat suunnitelmat infrastruktuurihankkeissaan. Niiden olisi myös ja otettava ne huomioon perustettava ja ylläpidettävä paikannusta koskevia kansallisia tietokantoja. E. Lainsäädäntö Lainsäädäntö tarkistetaan myöhemmin (katso kohtaa 3. 1 B). 3. 2 Elektroninen maksujen perintä Elektroninen maksujen perintä (Electronic Fee Collection, EFC) ei ole ainoastaan automaattista tiemaksujen perintää, vaan siihen kuuluvat myös keinot hinnoittelun eriyttämiseksi. Eriyttämisellä pyritään vähentämään liikenneruuhkia ja ympäristön saastumista ja vaikuttamaan eri liikennemuotojen väliseen tasapainoon14. Jotta käyttäjälle voitaisiin tarjota parasta mahdollista palvelua kohtuuhintaan, on varmistettava järjestelmien yhteentoimivuus, jonka ansiosta käyttäjä tarvitsisi ainoastaan yhdenlaisen laitteen matkustaessaan eri puolilla Eurooppaa. Eräät maat ovat jo investoineet huomattavasti EFC-järjestelmiin. Kohdennettujen lähiviestintäyhteyksien (Dedicated Short Range Communications, DSRC) esi standardeja koskevat ehdotukset, joita kehitetään parhaillaan CENissä, perustuvat kuitenkin toiseen eritelmään. Sen vuoksi on tarpeellista kehittää strategia kaikkien EFC-järjestelmien yhtenäistämiseksi, jotta järjestelmistä saataisiin yhteentoimivia Euroopan tasolla. Viestintäyhteyttä koskevan teknisen standardin vahvistaminen ei ole kuitenkaan ainoa ongelma. Muita ratkaistavia ongelmia ovat ajoneuvojen luokitus, maksujen perintä monikaistaisilla teillä, käyttäjät, joilta puuttuvat tarpeelliset varusteet, sekä oikeudelliset ja institutionaaliset kysymykset. A. Tutkimus ja kehittäminen EU:n hankkeisiin olisi kuuluttava seuraavat toimet: => DSRC-yhteys vahvistetaan CENin ehdottaman esistandardin mukaisesti tekniikaksi, jota käytetään automaattisessa tiemaksujen perinnässä ja muissa tieliikenteen telemaattisissa palveluissa. teknisen komitean 278 => Kehitetään strategia, jonka mukaan siirrytään tähänastisista järjestelmistä uusiin järjestelmiin. => Yhdenmukaistetaan rahoitukselliset, institutionaaliset ja kaupalliset vaatimukset, jotta toiminnan harjoittajien eri järjestelmien välinen yhteentoimivuus voitaisiin varmistaa sopimusteitse. 14 Komission vihreässä kirjassa Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua käsitellään kysymystä eriytettyjen tiemaksujen käytöstä liikenneruuhkia ja ympäristön saastumista vähentävänä keinona. Komission ehdotuksessa direktiivin 93/89/ETY korvaamisesta on puolestaan säännökset verojen ja käyttömaksujen aikaisempaa suuremmasta eriyttämisestä. 13 => Täsmennetään liikenteen hinnoitteluun ja tiemaksujen perintään ratkaisevasti vaikuttavat tekijät ja mekanismit. => Euroopan unionin olisi tuettava T&K-hankkeita ja monikansallisia kenttäkokeiluja, joiden tavoitteena on esittää ja kelpuuttaa teknisiä ratkaisuja monikaistaisia luokitus, ympäristöjä varten (tähän sisältyvät täytäntöönpano tuettava yhteentoimivuutta koskevaa strategiaa neuvoston 28. syyskuuta 1995 ja 11. maaliskuuta 1997 antamien päätöslauselmien mukaisesti. teknisten viestintäratkaisujen ja yhteensovittaminen). Lisäksi unionin olisi B. Tekninen yhdenmukaistamiin n => Euroopan standardointielimiä pyydetään laatimaan tekniset standardit ja eritelmät Euroopan laajuisesti yhteentoimivia EFC-järjestelmiä varten ja ottamaan tässä tehtävässään huomioon monikaistaiset ympäristöt sekä samaan (varaus- ja maksujärjestelmät). Tavoitteena on saada työ päätökseen viimeistään vuoteen 2000 mennessä. tekniikkaan perustuvat telemaattiset lisäpalvelut => Komissio tutkii asianomaisten viranomaisten kanssa, onko DSRC:tä varten käytettävissä ylimääräisiä kaistanleveyksiä tieliikenteen telematiikalle varatulla taajuusalueella15. C. Käyttöönoton koordinointi => Komissio ja strategian EFC-järjestelmien laajuinen yhtenäistämistä yhteentoimivuus. Strategiaa kehittäessään ne ottavat huomioon olemassa olevat järjestelmät ja Euroopan standardointielinten työn. saavutettaisiin Euroopan jäsenvaltiot varten, kehittävät jotta => Ohjauskomiteaa, joka valmistelee CARD-ME:tä (Concerted Action for Research on Demand Management in Europe), on pyydetty nopeuttamaan työtä, jonka tavoitteena yhteentoimivuuden ja aikaansaaminen muun muassa seuraavissa asioissa: sopimusperusteisen toiminnallisen on * ajoneuvojen luokitus (joka perustuu CENissä parhaillaan tehtävään työhön) * luotettava j a oikeudenmukainen täytäntöönpano * käyttäjät, joilta puuttuvat tarpeelliset varusteet * oikeudelliset ja institutionaaliset kysymykset, esimerkiksi tietosuoja, yksityisyyden suoja ja vastuuvelvollisuus. 15 Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssi (CEPT), Euroopan radioviestintäkomitean (ERC:n) päätös 22. 10. 92 (DEC/92/02). 14 => Tarvittaessa toteutetaan muita yhtenäisiä toimia, joilla pyritään esimerkiksi yhdenmukaiseen tieliikenteen hinnoittelustrategiaan. => Koska suuren yleisön käsitys tilanteesta on erittäin tärkeä, on huolehdittava siitä, että EFC-järjestelmien eduista tiedotetaan sekä EU:n että kansallisella tasolla. D. Rahoitus => Yhteisö tukee esimerkiksi Euroopan laajuista liikenneverkkoa varten varatuin määrärahoin hankkeita, joiden tavoitteena on yhteentoimivien elektronisten maksunperintäjärjestelmien käyttöönotto. E. Lainsäädäntö => Täytäntöönpanoon liittyvät oikeudelliset seikat vaativat ensisijaisesti asiaa koskevien kansallisten säädösten tarkasteltava Euroopan laajuisen täytäntöönpanon toiminnallista puoltaja tehtävä tarvittaessa yhdenmukaistamista koskevia ehdotuksia. Muut kysymykset kuten ajoneuvojen luokitus voivat myös vaatia lainsäädäntötoimia. tarkistamista. Lisäksi on Valmistellessaan elektronista maksujen perintää koskevia ehdotuksia komissio ottaa huomioon (DSRC-tekniikkaan perustuvasta ekopistejärjestelmästä) annetun komission asetuksen (EY) N:o 1524/96 vaatimukset ja siitä saadut kokemukset. 3. 3 Liikennetietojen vaihto ja tiedonhallinta telemaattisille palveluille, RDS-TMC mukaan Liikennettä koskevien tietojen kerääminen ja vaihto ovat edellytyksinä useimmille tieliikenteen lukien. Tieliikenteen telemaattisten palvelujen hyödyntäminen vaatii Euroopassa eri maiden ja alueiden välistä läheistä yhteistyötä. Siihen sisältyvät erityisesti liikennetietojen vaihto sekä rajat ylittävien liikennetiedotus-ja liikenteenhallintapalvelujen tarjoaminen. Todennäköisesti myös yksityinen sektori tarjoaa tärkeitä tieliikenteen telemaattisia palveluja kuten reittiopastusta ja liikennetiedotusta liikenneviranomaisten jo tarjoamien palvelujen lisäksi. Jos Eurooppaa varten luodaan vankat, yhdenmukaistetut periaatteet, joita palvelujen tarjoajat voivat noudattaa tarjotessaan rajat ylittäviä palveluja, myötävaikutetaan Euroopan laajuisessa tieverkossa käytössä olevien palvelujen yhteentoimivuuteen ja niiden sujuvaan käyttöön yli rajojen. Näitä periaatteita voidaan myös käyttää mallina, jonka mukaan lisäarvopalvelujen tarjonta laajennetaan muille tieverkon alueille. A. Tutkimus ja kehitys => Tiedonvaihtoa koskevia eritelmiä yhdenmukaistetaan ja vahvistetaan parhaillaan DATEX-aloitteen ja T&K-hankkeiden yhteydessä. 15 B. Tekninen yhdenmukaistaminen => Komissio tukee yhteisten, rajat ylittävää liikennetietojen vaihtoa koskevien standardien vahvistamista. Tämä koskee muun muassa tietohakemistoa ja sen tapahtumalistaa, sanomamuotoa ja yhteyskäytäntöjä, digitaalisia tiekarttoja sekä maantieteellisiä paikannustietoja. => Komissio kehottaa Euroopan standardointielimiä hyväksymään virallisesti yhteiset käyttöliittymät liikennetietojen vaihtoa varten multimodaalinen tiedotus mukaan lukien. => Komissio myötävaikuttaa siihen, että eri osapuolet kuten liikenneviranomaiset ja palvelujen tarjoajat kehittävät yhteiset periaatteet ja tekevät mahdollisesti aiesopimukset, jotka koskevat tiedonvaihtostandardien käyttöä Euroopan laajuisessa tieverkossa. Samoin kuin RDS-TMC:n tapauksessa tavoitteena on nytkin, että aiesopimukset tehdään lokakuuhun 1997 mennessä, jolloin Berliinissä käsittelevä maailmankongressi. Jos aiesopimuksia ei ole tehty määräajan kuluessa, komissio tekee tarvittaessa ehdotukset, joiden tavoitteena on varmistaa, että tiedonvaihdossa noudatetaan asianmukaisia teknisiä eritelmiä. liikennejärjestelmiä älykkäitä pidetään C. Käyttöönoton koordinointi Jotta asianomaisten viranomaisten rajat ylittävä liikennetietojen vaihto olisi tehokasta, on otettava huomioon myös muut kuin tekniset näkökohdat (jotka liittyvät toimintaan, tiedon muotoon ja sisältöön). Näitä huomioon otettavia velvollisuudet, ovat tiedonvaihtokäytäntö, vastuu, kustannukset ja maksut. ja organisaatioiden välinen luotettavuus, keskinäiset seikkoja tiedon => Liikennekeskusten ja tiedonvaihdon ohjauskomitea muodostaa yleiskäsityksen jäsenvaltioiden tilanteesta ja antaa sen perusteella suositukset seuraavista seikoista: * rajat ylittävän tiedonvaihdon rahoitus * muiden liikennemuotojen integroiminen * yhteentoimivuuteen tiedonvaihdossa. liittyvät seikat liikennekeskusten välisessä => Edellä lueteltujen seikkojen lisäksi on olemassa muita kysymyksiä, jotka tieliikenteen jäsenvaltioiden on ratkaistava voidakseen myötävaikuttaa telemaattisten palvelujen kehittämiseen: * Periaatteet, jotka koskevat toisaalta tieliikenteen telemaattisten palvelujen tarjoajien mahdollisuutta saada käyttöönsä virallisia liikennetietoja ja toisaalta julkisen ja yksityisen sektorin hallussa olevien liikennetietojen vaihtoa. * Edellytysten luominen julkisten ja yksityisten osapuolten väliselle yhteistyölle ja yleisemmin yksityisen sektorin osallistumiselle tieliikenteen telemaattisten yksinkertaistetut palvelujen lupamenettelyt, velvollisuus ottaa huomioon poliittiset toimet, joilla on kehittämiseen. Näitä edellytyksiä ovat - 16- yleishyödylliset yleiseurooppalaisista palveluista. tavoitteet, sekä yhdenmukainen näkemys * Edellytysten luominen sille, että liikennettä voivat valvoa riippumattomat liikennepalvelujen tarjoajat (julkinen tai yksityinen sektori tai molemmat yhdessä). Näihin edellytyksiin sisältyy mahdollisuus asentaa teiden varsille liikenteenvalvontalaitteita ja huoltaa niitä. tarjoajien (Julkisten tai yksityisten) tieliikenteen telemaattisten palvelujen oikeus lähettää ja levittää matka- ja liikennetietoja suurelle yleisölle tai erityisille käyttäjäryhmille joko ilmaisena tai maksullisena palveluna. varten, yhteenliittämistä * Periaatteet tietokantojen niiden joita * liikenneviranomaisilla on kuljettajista, ajoneuvoista ja liikenteenharjoittajista. => Komissio tutkii kunkin jäsenvaltion voimassa olevat määräykset ja tekee tarvittaessa yhdenmukaistamistoimia koskevat ehdotukset vuoden 1998 loppuun mennessä. D. Rahoitus => Komissio tutkii, onko mahdollista tukea infrastruktuurin perustamista kansallista ja rajat ylittävää liikennetietojen vaihtoa varten kansallisella tai Euroopan tasolla toteutettavilla koordinoiduilla hankkeilla, jotka rahoitetaan Euroopan laajuisia verkkoja varten varatuin määrärahoin. Lisäksi se tutkii, onko mahdollista käyttää yhteisön rahoitusvälineitä, kuten hallintojen välistä telemaattista tiedonvaihtoa (Interchange of Data between Administrations, toimien rahoitukseen, jotka liittyvät jäsenvaltioiden väliseen, kuljettajia, ajoneuvoja ja liikenteenharjoittajia koskevien tietojen vaihtoon. IDA), sellaisten E. LainsäftdäntO Lainsäädäntö tarkistetaan myöhemmin (katso kohtia 3. 3 B ja C). 3. 4 Käyttöliittymä Ajoneuvoihin asennetut telemaattiset laitteet vaikuttavat liikenneturvallisuuteen. Laitteet voidaan jakaa kahteen pääluokkaan: 1) näytöt, joita kuljettaja voi käyttää apuna tehdessään päätöksiä, ja 2) ajamiseen vaikuttavat ajoneuvojen ohjauslaitteet (kuten automaattinen nopeuden ja ajoneuvo välin säätö sekä törmäyksenestojärjestelmät). Kahdet erilliset osapuolia koskevat käytännesäännöt myötävaikuttaisivat luultavasti siihen, että näiden laitteiden turvallisuusedut voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ja että ongelmat voitaisiin välttää. Euroopan liikenneministereiden konferenssi on tukenut tätä näkemystä. Vaikka turvallisuus onkin asetettava etusijalle, tällä alalla toteutettavilla toimilla ei pidä luoda esteitä tai rajoituksia innovatiivisten tuotteiden vapaalle kehittämiselle. A. Tutkimus ja kehitys ja Tutkimus- ja kehitystyötä, joka matkaviestinten käyttäjille tarkoitettujen multimediasovellusten käyttöliittymiä koskeviin kysymyksiin, on jatkettava. liittyy näyttöjen, ajoneuvon ohjauslaitteiden -17 B. Tekninen yhdenmukaistaminen => Komissio kutsuu kokoon erityisryhmän, joka saa tehtäväkseen pohtia laatimista tietolähteiden käyttöliittymiä koskevien käytännesääntöjen Euroopan liikenneministereiden konferenssin periaatejulistuksen pohjalta ("Uusi tieliikenteen alalla", s. 35-42, Euroopan liikenneministereiden konferenssi, 1995) sekä niiden soveltamista koskevien suositusten määrittelemistä. tietoliikennetekniikka => Euroopan standardointielimiä pyydetään jatkamaan työtä, jonka kohteena on sitä järjestelmien ergonomia, laajentamaan ajoneuvoihin asennettavien käsittämään myös ajoneuvojen ohjausjärjestelmät. ja => Komissio tutkii asian kärinältä merkityksellisten osapuolten kanssa, millä keinoin voidaan kehittää * ajoneuvojen ohjauslaitteiden käyttöliittymiä koskevat käytännesäännöt * menetelmät, joilla käyttöliittymät voidaan integroida onnistuneesti, kun ajoneuvossa on useampi kuin yksi järjestelmä * yhteisesti sovitut menetelmät turvallisuuden arviointia varten. C. Käyttöönoton koordinointi => Komissio esittää käytännesäännöiksi käsitteleville korkean tason ryhmille kuultuaan ensiksi teollisuuden edustajia. erityisryhmän tieliikenteen ehdotuksen telematiikkaa tietolaitteita ja koskeviksi liikenneturvallisuutta D. Rahoitus Rahoitusta ei ole vielä suunniteltu. E. Lainsäädäntö => Jos alkuvaiheen jälkeen joka koskee moottoriajoneuvojen todetaan, että osapuolet eivät ole noudattaneet tietolaitteiden käyttöliittymiä koskevia käytännesääntöjä, komissio aikoo tehdä perävaunujen ehdotuksen, tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta 18. kesäkuuta 1992 annetun direktiivin (92/53/ETY, EYVL N:o L 225, 10. 8. 1992) mukauttamista tai CEN- tai ISO- standardeihin perustuvan täydentävän direktiivin antamista. ja niiden 3. 5 Järjestelmäarkkitehtuuri Tieliikenteen telematiikan kaikkia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää vain siinä tapauksessa, että käytössä olevat järjestelmät ja sovellukset ovat riittävän yhteentoimivia. telemaattisten sovellusten Meillä on oltava selvä käsitys erilaisten eri perustekijöiden, ominaisuuksista organisaatioiden ja osapuolten rakenteesta ja niiden välisistä yhteyksistä, ja meidän on telematiikan tieliikenteen tieliikenteen tarjonnan sekä 18 tuettava niitä sellaisen järjestelmäarkkitehtuurin avulla, joka johtaa yhteentoimivuuteen pitkällä aikavälillä, ja annettava etusija standardoinnille. Järjestelmäarkkitehtuurin on oltava avoin ja sallittava monenlaisen tekniikan ja suunnittelun käyttö. Käytön on kuitenkin noudatettava yleisiä periaatteita, joilla pyritään • hyödyntämään täysimittaisesti ne edut, joita tieliikenteen telemaattisten järjestelmien integroiminen tuottaa • tukemaan monentyyppisiä lisäarvopalveluja kaupallisia tieliikenteen telematiikan • ottamaan huomioon suuri joukko institutionaalisia vaatimuksia • mahdollistamaan asteittainen integroiminen, jossa hyödynnetään täysimittaisesti olemassa olevia järjestelmiä. Komissio on tehnyt tutkimuksen Yhdysvaltojen älykkäiden liikennejärjestelmien (USA Intelligent Transport Systems) arkkitehtuurista, ja sen ensimmäiset tulokset osoittavat, ettei ole järjestelmäarkkitehtuuria sellaisenaan. Tieliikenteen telematiikan on vastattava Euroopassa monia tarpeita ja vaatimuksia, joihin ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota Yhdysvalloissa. Niitä ovat esimerkiksi joukkoliikenne ja integroitu maksaminen. tarkoituksenmukaista omaksua amerikkalaista A. Tutkimus ja kehittäminen ja Yhdysvalloissa => Euroopan komissio saattaa päätökseen niiden tulosten tarkastelun, jotka on saatu Euroopassa telematiikan järjestelmäarkkitehtuuria koskevista tutkimuksista. Se käyttää tukenaan myös kolmanteen ja neljänteen puiteohjelmaan sekä TELTEN216-hankkeeseen liittyvän tutkimustyön tuloksia. Työtä olisi jatkettava, jotta tähänastiset tulokset voitaisiin integroida yleiseen arkkitehtuuriin ja jotta niitä aloja voitaisiin kehittää edelleen, jotka asetettiin työn ensimmäisessä vaiheessa etusijalle. tieliikenteen tehdyistä, B. Tekninen yhdenmukaistaminen => CENillä on todennäköisesti keskeinen merkitys yhdenmukaistamisessa. Komissio neuvottelee CENin kanssa sen tehtävän yksityiskohdista, muun muassa siihen osallistuvien komiteoiden työsuunnitelmien tarkistuksesta, ja ottaa neuvotteluissa huomioon järjestelmäarkkitehtuureja koskevan tutkimuksen ja kehityksen sekä muut kansainväliset tulokset. C. Käyttöönoton koordinointi => Komissio kuulee eri osapuolia (kuten kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia, standardointielimiä, ajoneuvojen valmistajia, elektroniikka- 16 TELTEN2 - Telematics Implementation on the Trans-European Road Network (telematiikan käyttöönotto Euroopan laajuisessa tieverkossa). 19- teletoiminnan harjoittajia sekä tieliikenteen tarjoajia telemaattisten teollisuutta, palvelujen sellaisen eurooppalaista järjestelmäarkkitehtuuria koskevan lähestymistavan, joka luo edellytykset yhteentoimivuudelle mutta ei estä innovaatiota. voidakseen kehittää ja harjoittajia) D. Rahoitus => Rahoitusta tarkastellaan sopivana ajankohtana. E. Lainsäädäntö Lainsäädäntötoimet eivät kuulu tämänhetkisiin suunnitelmiin. 4. MUUT EU:N OHJELMAAN KUULUVAT SOVELLUKSET Toimet, jotka toteutetaan edellä kuvatuilla viidellä ensisijaisella alalla, kuuluvat tieliikenteen telematiikan hyödyntämisen ensimmäiseen vaiheeseen Euroopassa. EU:n tätä pitemmälle. Muita ensisijaisia toimintasuunnitelman on kuitenkin mentävä sovelluksia käsitellään luvussa. Nämä ehdotukset ovat vastaus neuvoston päätöslauselmaan17, jossa se kehottaa komissiota "määrittelemään muut ensisijaisesti kehitettävät ja ammattijärjestöjen panos sekä T&K-työn tulokset ja kansainvälinen kokemus. sovellukset". Valinnassa on otettu huomioon jäsenvaltioiden tässä Jäljempänä kuvatuista tieliikenteen telemaattisista sovelluksista on laadittu alustava luettelo, joka tarkistetaan ja ajantasaistetaan sen jälkeen, kun on saatu selkeämpi käsitys siitä, mitkä sovellukset olisi ensisijaistettava Euroopan tasolla. Tässä vaiheessa muut ensisijaiset sovellukset ovat seuraavat: * Matkaa edeltävä ja matkan aikainen tiedotus ja opastus * Kaupunkien välisen ja kaupunkiliikenteen hallinta, operointi ja ohjaus * Muut kaupunkiliikenteen telemaattiset palvelut * Joukkoliikenne * Kehittyneet ajoneuvon turvallisuus- ja ohjausjärjestelmät * Hyötyajoneuvoja koskevat toiminnot (logistiikkaketjut) 17 Neuvoston päätöslauselma telematiikan käyttöönotosta maantieliikenteessä (EYVL N:o C 264, 11. 10. 1995, s. 1). 20 Tässä esitetty alustava luettelo vaatimuksista ja toimista perustuu valmistavaan analyysiin, jonka komissio on tehnyt toimien tarpeellisuudesta ja erityisluonteesta. Tätä analysointia jatketaan, jotta voitaisiin määritellä ensisijaiset kohteet ja valmistella muita erityisiä ehdotuksia. Korkean tason ryhmää ja teollisuuden foorumia pyydetään osallistumaan lopullisten päätösten tekoon. Kukin jäljempänä esitetty sovellus vaatii T&K-työtä. Komissio on yksilöinyt viidettä puiteohjelmaa koskevassa ja kehitystarpeet. Tarpeellisia T&K-toimia selvitetään seikkaperäisesti erityisohjelmia koskevissa komission ehdotuksissa. On todennäköistä, että T&K-työtä jatketaan myös jäsenvaltioiden aloitteesta. ehdotuksessaan tutkimus- yleiset 4. 1 Matkaa edeltävä ja matkan aikainen tiedotus ja opastus Yksi EU:n tärkeimmistä tavoitteista on edistää intermodaaliliikennettä18. Matkaa edeltävän tiedotuksen ja matkan suunnitteluun avulla voidaan valita paras mahdollinen intermodaaliliikennettä koskevat ja matkan liikennemuoto. On mahdollista, että suunnitteluun tarkoitetut ajantasaiset tiedotusjärjestelmät yleistyvät koko EU:ssa ja että niitä aletaan käyttää matkatoimistoissa, liikennekeskuksissa ja navigointijärjestelmissä. Tarvitaan kuitenkin toimia, joilla varmistetaan, että sanomat ja yhteyskäytännöt ovat yhteentoimivia ja jatkuvia eri liikennemuotojen ja maiden välillä ja että käyttö on mahdollista kaikkialla Euroopassa. Matkustajat ja kaupallisten palvelujen tarjoajat (kuten huolintaliikkeet) voivat sen jälkeen tehdä puolueettomin perustein oman valintansa kaikista reitin varrella tarjolla olevista liikennemuodoista. Tällaisella järjestelmällä olisi myönteinen (lyhyin matka, liikennemuodon vaihto) ja paikallisiin liikenneruuhkiin. Paikalliset viranomaiset ovat myös kiinnostuneita matkaa edeltävästä ja opastuksesta, koska ne tarjoavat keinot, joilla voidaan muuttaa ihmisten käyttäytymistä ja vaikuttaa valintaan, jonka he tekevät eri liikennemuotojen välillä. Näillä keinoilla on esimerkiksi mahdollista saada ilman laatu määrätyn tasoiseksi. ja matkan aikaisesta liikenneturvallisuuteen, tiedotuksesta ympäristöön vaikutus Matkatiedotuspalveluilla on lisäksi mahdollista luoda laajat markkinat kaupallisia tuotteita (kuten kannettavia tietolaitteita) ja matkan aikaisia tiedotuspalveluja (kuten navigointia ja reittiopastusta) varten. Euroopan edun kannalta on erittäin tärkeää luoda edellytykset yksityisen sektorin investoinneille. Tekninen yhdenmukaistaminen • Informaatiorakenteen yhdenmukaistetut paikannusj ärj estelmät. ja käyttöliittymien standardointi, ennen kaikkea Käyttöönoton koordinointi • Komissio laatii osapuolten kanssa suositukset, jotka koskevat omistajien ja palvelujen tarjoajien välistä informaation ostamista ja myymistä ja joihin 18 Suuntaviivat Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (EYVL N:o L 228, 9. 9. 1996) ja vihreä kirja kansalaisten verkosta (KOM(95) 601). 21 sisältyvät laadunvalvontamenetelmiä koskevat käytännesäännöt. Lisäksi niissä käsitellään liikenneturvallisuuteen kohdistuvia ja vaikutuksia. liikenteen hallintaan Tuetaan julkisten ja yksityisten osapuolten välistä kumppanuutta, jonka tavoitteena on kehittää (matka- ja liikennetiedotus-) palveluja Euroopan tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Rahoitus • • • Tutkitaan intermodaaliliikentecssä käytettävän, matkan suunnitteluun tarkoitetun yleiseurooppalaisen sovelluksen kannattavuutta. Tutkitaan mahdollisuuksia rahoittaa innovatiivisesti sellaisia organisaatioita, jotka tarjoavat intermodaaliliikenteen tiedotuspalveluja jäsenvaltiossa tai koko Euroopassa. Tutkitaan mahdollisuutta verkkoja varten varatuin määrärahoin. tukea alkuvaiheen rahoitusta Euroopan laajuisa Lainsäädäntö • • Analysoidaan voimassa olevat yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevat säädökset ja ryhdytään tarvittaessa lisätoimiin. Jäsenvaltioiden olisi julkaistava säännöt, joissa määritellään informaation ja lisäarvopalvelujen tarjoajien vastuut, velvollisuudet ja oikeudet. 4. 2 Kaupunkien välisen ja kaupunkiliikenteen hallinta, operointi ja ohjaus ratkaisuja, Kaupunkien välisen ja kaupunkiliikenteen hallinnassa, operoinnissa ja ohjauksessa on käytetty tieliikenteen telematiikkaa jo useita vuosia. Liikenteen telemaattiset sovellukset tarjoavat kehittyneitä liikennevirtoja, parannetaan liikenneturvallisuutta ja lisätään mukavuutta. Tuleva kehitys johtaa palvelujen yhä laajempaan yhdistämiseen. Komission tavoitteet on määritelty Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevissa suuntaviivoissa ja kansalaisten verkkoa koskevassa vihreässä kirjassa. sekä liikenteenhallmta- ja liikennetiedotuspalvelujen jatkuvuus. vertailukelpoiset Päämäärinä laadultaan tasoitetaan palvelut joilla ovat 4. 2. 1 Kaupunkien välisen liikenteen hallinta, operointi ja ohjaus Tavoitteena on tukea mahdollisuuksien mukaan yleiseurooppalaista suuntautumista, jolla pyritään esimerkiksi varmistamaan tiedotuspalvelujen vähimmäislaatu, jatkuvuus ja koordinointi Euroopan laajuisessa tieverkossa. liikenteenhallinta- ja Tekninen yhdenmukaistaminen • Komissio tutkii, mikä on paras keino luoda muuttuvissa opasteissa käytettäviä kuvamerkkejä koskeva yleinen käytäntö ja tukea samalla niiden kuvamerkkejä koskevien käytännesääntöjen käyttöä, jotka on jo kehitetty EY:n puiteohjelmien - 2 2- yhteydessä. Lisäksi tehdä liikennemerkkejä koskevaan, vuonna 1968 tehtyyn Wienin yleissopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna. tarkastelee, mitä muutoksia on tarpeellista se Käyttöönoton koordinointi • • • Kehitetään Euroopan lisähankkeita (laaja reitin muuttaminen, ympäristön mukainen liikenteen hallinta sekä verkon ohjaus). laajuisia väylästön ja tieverkon hallintaa koskevia ja tapahtumaaedotus, sääolojen Hyödynnetään automaattista häiriöiden havaitsemista ja ohjausta kansallisella ja alueellisella tasolla. ramppiliikenteen Yhdenmukaistetaan matkustajien ja ennen kaikkea kuljettajien mahdollisuudet saada apua eri jäsenvaltioissa (kieliongelmien ratkaiseminen). Jäsenvaltioiden olisi erityisesti otettava käyttöön yhteinen hätänumero (112) kiinteissä infrastruktuureissa ja matkaviestinverkossa, kuten neuvoston päätöksessä 91/396/ETY19 vaaditaan. innovatiivisia menetelmiä, Kehitetään rahoitetaan kehittyneiden telemaattisten järjestelmien käyttöönottoa ja toimintaa ja luodaan julkisten ja yksityisten osapuolten välisen kumppanuuden rahoituksellinen perusta. joilla Jäsenvaltioita kehotetaan tekemään Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyviä hanke-ehdotuksia, mutta käyttämään tarvittaessa myös muita EY:n rahoitusvälineitä (kuten koheesiorahastoa ja aluekehitysrahastoa). Lainsäädäntö • Lainsäädäntöä tutkitaan, jotta löydettäisiin sopivat mallit liikenteen hallintaan liittyvien toimien täytäntöönpanoa varten. 4. 2. 2 Kaupunkiliikenteen hallinta, operointi ja ohjaus on kehittää Tavoitteena järjestelmäarkkitehtuuri kaupunkiliikenteen telemaattisia sovelluksia varten (katso myös kohtaa 3. 5) ja laatia suositukset, joiden nojalla kaupungit voivat suunnitella ja hankkia järjestelmiä ja palveluja. eurooppalainen avoin Tekninen yhdenmukaistaminen • Määritellään tarpeelliset käyttöliittymät kaupunkiliikenteen ohjausjärjestelmien kysynnän hallintaan integroimista varten, toimet ja liittyvät ja linja-autojen etuoikeudet, muut ilmanlaadun valvontajärjestelmät. tiedotus- 19 Yhtenäisen Euroopan hätänumeron käyttöön ottamisesta 29. heinäkuuta 1991 tehty neuvoston päätös 91/396/ETY. 23- Tavoitteena on kehittää parhaat mahdolliset ja integroidut kaupunkiliikenteen hallintajärjestelmät. liikenteen ja Laaditaan eritelmät kaupunkiliikenteen, kaupunkien välisen alueliikenteen hallinta- ja ohjauskeskusten yhteenliittämistä varten, jolla pyritään sujuvoittamaan liikennettä kaupunkien keskustoissa (tiedonvaihtoa koskevat käytännesäännöt). Tuetaan yhteentoimivien pääsynsäätelyjärjestelmien kehittämistä kaupunkien keskustoja koskevaa kysynnän hallintaa varten. • • Käyttöönoton koordinointi Vaihdetaan parhaita menetelmiä, jotka ovat käytössä seuraavilla aloilla: • • • • dynaaminen liikennevalo-ohjaus telemaattiset järjestelmät, jotka on tarkoitettu vaaralle alttiiden tienkäyttäjien suojeluun (esimerkiksi jalankulkijoiden havaitsemiseen liikennevalolaitteiden läheisyydessä) parannettujen tietojenkeräys- ja tietojenkäsittelylaitteiden hyödyntäminen, jotta voidaan valvoa kaikkia "tärkeitä" teitä tieverkon ajantasainen seuranta "matka- ja liikennetiedotuskeskuksessa". Rahoitus • Tämän alan rahoitusta hankkeiden rahoituksella ilmanlaadun valvonnan kytkemistä toisiinsa). tuetaan Euroopan (esimerkiksi kaupunkiliikenteen ohjauksen laajuisia verkkoja koskevien ja 4. 3 Muut kaupunkiliikenteen telemaattiset palvelut Elektronisten maksu- ja varausjärjestelmien alalla on esitelty useita tehokkaita tieliikenteen telemaattisia sovelluksia, jotka ovat valmiita hyödynnettäviksi. Monet näistä sovelluksista valtaavat nyt alaa paikallisella ja alueellisella tasolla, mutta ennen kuin niitä jäsenvaltioiden on päästävä varten voidaan yksimielisyyteen monista eri seikoista. laajat Euroopan markkinat, luoda Tekninen yhdenmukaistaminen • • Sovitaan strategioista, joiden tavoitteena on joukkoliikennettä ja pysäköintiä varten ja yhteentoimivuus eri puolilla Eurooppaa. kehitettyjen maksujärjestelmien yhteensopivuus tekninen Kehitetään sellaisia yhteisiä tietoliikennejärjestelmien perustoja kuin GSM ja Internet, joiden välityksellä tiedotuksesta ja muista palveluista voidaan maksaa ennakolta (esimerkiksi joukkoliikennetiedotus ja -maksut, pysäköintitiedotus ja -maksut, hotellitiedot ja -varaukset). 24- Käyttöönoton koordinointi • Toteutetaan toimia, joilla torjutaan petokset ja maksujen laiminlyönti. Näihin toimiin kuuluvat erityisesti jäsenvaltioiden välisten sopimusten tekeminen. 4. 4 Joukkoliikenne Joukkoliikenteen harjoittajat telemaattisia tarvitsevat kannattavia sovelluksia koskevia eritelmiä. Tämä koskee maksunperintä-, ajoneuvonpaikannus- etuoikeudet, niiden sekä turvallisuuden, aikataulut tarkoitetut tiedotuspalvelut (kuten yleiset päätteet ja elektroniset matkaoppaat). ja huollon sekä ajantasaiset matkustajille toimintatukijärjestelmiä, jotka käsittävät tieliikenteen linja-autojen Tekninen yhdenmukaistaminen • • • Edistetään joukkoliikenteen telemaattisia osia varten suunnitellun yhteisen tietomallin käyttöä. Tuetaan standardoinnista vastaavien CENin työryhmien työtä. Varmistetaan tietokantojen käytettävyys ja niihin pääsy (matkan suunnittelun mahdollistamiseksi). Tuetaan tiedotuspäätteiden käyttöliittymien yhdenmukaistamista. Käyttöönoton koordinointi • • Tuetaan kansallisten ja alueellisten matkan suunnittelua koskevien tietokantojen yhteenliittämistä elektronisten välineiden avulla (esimerkiksi Internet- tai GSM- yhteys kannettavia päätteitä käyttäen). Tuetaan matkailijoille tarkoitettujen tiedotuspalvelujen integroimista muihin lisäarvopalveluihin (esimerkiksi varaukset ja matkailutiedotus). Rahoitus • Tällä alalla voidaan todennäköisesti hyödyntää Euroopan laajuisia verkkoja koskevia hankkeita. 4. 5 Kehittyneet ajoneuvon turvallisuus- ja ohjausjärjestelmät Kehittyneisiin ajoneuvon turvallisuus- ja ohjausjärjestelmiin kuuluu monia erilaisia järjestelmiä, joilla pyritään parantamaan turvallisuutta ja ajomukavuutta unionin yhteisen liikennepolitiikan ja teollisuuspolitiikan mukaisesti. Ne ovat kuljettajan tukena ajon aikana, auttavat välttämään mahdollisesti vaarallisia ajotilanteita, ovat apuna hätätilanteissa ja vaikeissa ajo-olosuhteissa (esimerkiksi silloin, kun näkyvyys on heikko) ja vähentävät ylipäätään kuljettajan rasituksia. Esimerkkejä ensimmäisen sukupolven ja järjestelmistä ovat järjestelmät, törmäyksen estoon, näkyvyyden ajoneuvovälin säätöön, ajokaistalla pitämiseen, parantamiseen, dynaamiseen nopeudensäätöön, kuljettajan ajokunnon seurantaan, ajoneuvon ohjaukseen hätätilanteissa sekä varkauksien estoon. Kehitteillä olevissa tarkoitettu älykkääseen nopeuden jotka on 25 järjcstclmissU on lisäksi automaattisia ajoncuvotoimintoja, jotka liittyvät automatisoituun tieliikenteeseen, kuten automaattinen nopeuden ja ajoneuvovälin säätö, pysähtelevän liikenteen automatiikka, itsenäinen poikittaisohjaus, "elektroninen hinauspuomi" ja infrastruktuurin käyttöä. Jotkut näistä ketjuuntuminen, järjestelmistä tuodaan markkinoille seuraavien 3-5 vuoden aikana. ja ne parantavat myös Tekninen yhdenmukaistaminen • • • ja GSM-järjestelmien käyttöön perustuvat palvelut (automaattinen hätäsignaalin GPS- avustamiseksi hätätilanteissa tarkkoine paikannustietoineen). kuljettajan lähettäminen Ajoneuvojen varashälyttimet on standardoitava, jotta niitä voidaan käyttää koko Euroopassa. Ajoneuvojen sisäisten valvontajärjestelmien standardointi, jotta apua voidaan antaa teillä nopeasti ja tehokkaasti. Lainsäädäntö Komission aikomuksena on laatia asian kannalta merkityksellisten osapuolten kanssa yleiseurooppalaiset säännöt, jotka helpottavat näiden järjestelmien hyödyntämistä. Niihin kuuluvat muun muassa seuraavat toimet: • • • Periaatteiden tai ohjeiden laatiminen kokeellista arviointia varten. Tähän sisältyvät muun muassa turvavaatimukset, säädettävyyden arviointia koskevat testausstrategiat ja -menetelmät sekä vaatimukset, jotka koskevat testausta tieverkon todellisissa olosuhteissa. Valmistajille tarkoitetut suositukset sekä käytännesäännöt tai standardit ja tuotevarmennus- ja tyyppihyväksyntämenetelmät sekä niiden vastavuoroinen tunnustaminen koko Euroopassa. Kuluttajansuojelu, johon liittyy mahdollisuus rajata kuljettajan, ajoneuvon omistajan, järjestelmän tarjoajan ja valmistajan vastuut. 4. 6 Hyötyajoneuvoja koskevat toiminnot (logistiikkaketjut) Toimiin kuuluvat elektroninen tavaroiden seuranta (erityisen tärkeää vaarallisten aineiden kuljetuksessa) sekä yhdistetty kuljetus esimerkiksi maanteitse ja rautateitse. Lisäämällä elektronisten asiakirjojen ja tallentamismenetelmien (etenkin elektronisten ajopiirtureiden, mikrosuorittimen sisältävien ajokorttien ja rajaliikennettä sujuvoittavien järjestelmien) käyttöä edistetään liikennepoliittisia tavoitteita kuten turvallisuutta ja tehokkuutta. Tekninen yhdenmukaistaminen • Kehitetään keinot, joilla tavarakuljetusten hallintajärjestelmät voidaan integroida siten, että kuljetusyritysten sisäiset telemaattiset sovellukset voidaan liittää yhteen kansallisten ja alueellisten viranomaisten järjestelmien kanssa. Tällä - 2 6- tavoin voidaan automatisoida vaarallisten raj anylityspalvelut. aineiden ilmoittaminen ja • Tuetaan Euroopan standardointielinten tavarakuljetusten ja kuljetuskaluston hallinnan arkkitehtuuri. työtä, jonka kohteena on avoin Käyttöönoton koordinointi • Kehitetään telemaattinen verkko, joka mahdollistaa avunannon vaarallisten liittyvissä onnettomuuksissa EU:ssa noudatettavien aineiden kuljetukseen KEMLER20-käytännesääntöjen tai (Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevana poikkeuksena) HAZCHEM21-käytännesääntöjen mukaisesti. Rahoitus Suunnitellaan sopivaa rahoitusta yhdistettyä kuljetusta ja erityisesti seurantaa varten. 5. PÄÄTELMÄT Tieliikenteen telematiikan hyödyntäminen voi parantaa Euroopassa teiden turvallisuutta, tehostaa niiden käyttöä ja vähentää samalla tieliikenteen haitallisia ympäristövaikutuksia. Lisäksi sillä taataan Euroopan teollisuuden kilpailukyky maailmanmarkkinoilla. Nämä vaikutukset hyödyttävät Euroopan kansalaisia ja kuluttajia. Tässä tiedonannossa määritellään strategia, periaatteet ja alustavat toimet tieliikenteen telematiikan hyödyntämiseksi Euroopassa. Tiedonannossa rajataan viisi ensisijaista alaa, tiedotuspalvelut, elektroninen maksujen perintä, jotka ovat RDS-TMC-pohjaiset liikennetietojen vaihto ja tiedonhallinta, käyttöliittymä ja järjestelmäarkkitehtuuri. Kullakin alalla on toteutettava kiireellisiä toimia: - Osapuolten olisi tehtävä aiesopimukset ja määriteltävä niillä periaatteet, jotka koskevat RDS-TMC:n hyödyntämistä ja tiedonvaihtoa Euroopan laajuisessa tieverkossa. Jos aiesopimuksia ei ole tehty lokakuuhun 1997 mennessä, komission aikomuksena on tehdä ehdotukset ennen vuoden 1997 loppua. yhteentoimivia laatimaan standardit Euroopan - Euroopan standardointielimiä pyydetään laajuisesti varten. Komissio ja jäsenvaltiot kehittävät strategian järjestelmien yhtenäistämiseksi, jotta saavutettaisiin Euroopan laajuinen yhteentoimivuus. Strategiaa kehittäessään ne ja Euroopan huomioon standardointielinten työn. elektronisia maksunperintäjärjestelmiä järjestelmät olemassa ottavat olevat 20 Direktiivi 94/55/EY. 21 HAZCHEM = HAZardous and CHEMical Goods. - 2 7- - Komissio kutsuu kokoon erityisryhmän, jonka tehtävä on auttaa sitä laatimaan ajoneuvoissa olevien tietolähteiden käyttöliittymiä koskevat käytännesäännöt. työsuunnitelmansa. - Euroopan standardointielimiä pyydetään Komissio kehittää yhdessä asian kannalta merkityksellisten osapuolten kanssa eurooppalaisen järjestelmäarkkitehtuurin tieliikenteen telematiikkaa varten. tarkistamaan Muita ensisijaisia sovelluksia ovat matkaa edeltävä ja matkan aikainen tiedotus ja opastus, kaupunkien välisen ja kaupunkiliikenteen hallinta, operointi ja ohjaus, muut kaupunkiliikenteen joukkoliikenne, kehittyneet ajoneuvon turvallisuus- ja ohjausjärjestelmät seka hyötyajoneuvoja koskevat toiminnot. Näiden muiden ensisijaisten sovellusten analysointia tehostetaan yhteistyössä korkean tason ryhmän ja teollisuuden foorumin kanssa, jotta voitaisiin määritellä erityistoimien tarpeellisuus ja luonne, niiden ensisijaiset kohteet sekä mahdolliset lisätoimet. telemaattiset palvelut, Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että telematiikkaa koskevat suunnitelmat sisällytetään liikenteen kokonaisstrategiaan eri politiikkoja (liikennettä, ympäristöä jne. ) koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. tässä tiedonannossa mainitaan, komissio Kuten tekee ajanjaksona 1997-1999 seikkaperäiset ehdotukset, joilla se pyrkii myötävaikuttamaan tieliikenteen telematiikan nopeaan hyödyntämiseen. Lisäksi se valvoo toimeenpanon edistymistä ja antaa toimenpideluettelon vuosittaiset kertomukset. Tämän ohella se jatkaa nykyisen kehittämistä ja tekee uusia ehdotuksia, jotka koskevat tutkimusta ja kehitystä, teknistä yhdenmukaistamista, käyttöönoton koordinointia, rahoitusta ja lainsäädäntöä. Nämä toimet johtavat meidät ensi vuosituhannelle. Ottaen huomioon tieliikenteen telematiikasta vuosina 1994, 1995 ja 199722 annetut neuvoston päätöslauselmat komissio pyytää neuvostoa ja Euroopan parlamenttia hyväksymään tämän tiedonannon perustaksi, jolle tieliikenteen telematiikan hyödyntäminen rakennetaan £U:ssa. 22 EYVL N:o C 309, 1994, s. 1; EYVL N:o C 264, 1995, s. 1; EP (95) 212. 659/lopullinen; talous- ja sosiaalikomitea 1160/95 ja neuvoston päätöslauselma, 11. 3. 1997, N:o 6321/97 trans 33. 28- Taulukko 2: Tieliikenteen telematiikkaan soveltuvat yhteisön määräykset EY:n perustamissopimuksen nojalla yhteisö voi tehdä seuraavaa: Tutkimus ja kehitys > Tukea tutkimus-, kehitys- ja esittelytoimia laatimalla monivuotisen puiteohjelman. Nykyinen neljäs puiteohjelma käsittää TTK-toimet, joiden tavoitteena on kehittää tieliikenteen telemaattisia välineitä ja palveluja. Nämä toimet on mainittu myös komission ehdotuksessa viidenneksi puiteohjelmaksi (1998— 2002). • EY:n perustamissopimuksen XV osastoa "Tutkimus ja teknologinen kehittäminen" (130 f, h ja i artikla) voidaan soveltaa. Tekninen yhdenmukaistaminen > Toteuttaa kaikki tarpeellisiksi katsotut toimet, joiden tavoitteena on varmistaa telemaattisten sovellusten rajat ylittävä yhteentoimivuus ja edistää sisämarkkinoiden toimintaa. Tähän sisältyy Euroopan standardointielinten (CENin, CENELECin ja ETSIn) työn tukeminen, jota voidaan tarvittaessa täydentää yhteisön lainsäädännöllä ja aiesopimuksilla. • EY:n perustamissopimuksen V osastoa "Kilpailua, verotusta ja lainsäädännön lähentämistä koskevat yhteiset säännöt" (100 a artikla) ja XII osastoa "Euroopan laajuiset verkot" (129c artikla) voidaan soveltaa. Koordinointi > Yhtenäistää ja koordinoida kansallisia politiikkoja. Lisäksi voidaan tehdä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. • EY:n perustamissopimuksen XII osastoa "Euroopan laajuiset verkot" (129 c artiklan 2 kohta) voidaan soveltaa. Rahoitustuki > Tukea Euroopan laajuista liikenne- ja televerkkoa varten varatuin määrärahoin yleistä etua koskevia hankkeita", jotka on määritelty Euroopan laajuisia verkkoja koskevissa suuntaviivoissa. Yhteisö voi myös osallistua rakennepoliittisia välineitä käyttämällä (koheesiorahaston ja aluepolitiikkaan varatuin varoin) sellaisten erityishankkeiden rahoitukseen, jotka toteutetaan jäsenvaltioissa liikenteen ja televiestinnän alalla ja jotka vaikuttavat alueellisten tavoitteiden saavuttamiseen. • EY:n perustamissopimuksen XII osastoa "Euroopan laajuiset verkot" (129c artikla) ja XIV osastoa "Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus" (130a-e artikla) voidaan soveltaa. Lainsäädäntö > Antaa säädöksiä, jotka mahdollistavat tieliikenteen telematiikan hyödyntämisen ja edistävät siten sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. > Antaa säädöksiä, joilla luodaan tieliikenteen telematiikan palvelujen, verkkojen ja laitteiden sisämarkkinat. • EY:n perustamissopimuksen III osastoa "Henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus" (59- 66 artikla) ja V osastoa "Kilpailua, verotusta ja lainsäädännön lähentämistä koskevat yhteiset säännöt" (100 a artikla) voidaan soveltaa. 23 Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18. 9. 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95 (EYVL N:o L 228, 23. 9. 1995, s. 1). - 2 9- > Antaa säädöksiä, joilla luodaan Euroopan laajuisia verkkoja koskevat suuntaviivat telemaattisten järjestelmien käytön edistämiseksi eri liikennemuodoissa^. • EY:n perustamissopimuksen XII osastoa "Euroopan laajuiset verkot" (129 c artikla) voidaan soveltaa. > Sisällyttää tietoyhteiskunnan kehittämistä koskeviin säädöksiin toimet, joilla kehitetään liikenteen telemaattisia sovelluksia ja palveluja. • EY. n perustamissopimuksen III osastoa "Henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus" (59 artikla) voidaan soveltaa. > Antaa säädöksiä, joilla parannetaan liikenneturvallisuutta. • EY:n perustamissopimuksen IV osastoa "Liikenne" (75 c artikla) voidaan soveltaa. 24 Päätös N:o 1692/96/EY, 23. 7. 1996. 30 I. ';. '; 1 I I DM M'. ' : KOM(97) 223 lopullinen /\. k3 1Ä J\JL J VJ XTL A FI 15 07 Luettelonumero : CB-CO-97-213-FI-C ISBN 92-78-19692-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg l\ '


title: 97/346/EY: Komission päätös, tehty 20 päivänä toukokuuta 1997, yleiseurooppalaisen digitaalisen monipalveluverkon (ISDN) perusliittymää koskevista yhteisistä teknisistä määräyksistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
European standard
computer terminal
harmonisation of standards
technical regulations
telecommunications
transmission network

formats: html pdfa1b print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1666/97 do Deputado David BOWE à Comissão. Controlo dos compostos orgânicos voláteis

eurovoc_concepts:
EU Member State
distributor
national law
organic chemical
petrol
pollution control
pollution control measures
retail outlet
stratospheric pollution

formats: html pdf print

text: C 21/80 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 1. 98 (98/C 21/175) PERGUNTA ESCRITA E-1666/97 apresentada por David Bowe (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (20 de Maio de 1997) Objecto: Controlo dos compostos orga(cid:136)nicos vola·teis Tenciona a Comissa(cid:152)o prosseguir a elabora(cid:231)a(cid:152)o de uma proposta relativa ao controlo dos compostos orga(cid:136)nicos vola·teis (COV) que se libertam durante as opera(cid:231)o(cid:152)es de abastecimento de gasolina nas esta(cid:231)o(cid:152)es de servi(cid:231)o (Directiva «2a Fase»)? Em caso de resposta negativa, podera· a Comissa(cid:152)o explicar a raza(cid:152)o? Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (19 de Junho de 1997) Do ponto de vista ambiental, as perdas de compostos orga(cid:136)nicos vola·teis (COV) devidas ao abastecimento de gasolina em esta(cid:231)o(cid:152)es de servi(cid:231)o constituem uma pequena percentagem, 2%, das perdas totais provocadas pelo homem a n(cid:14)·vel europeu. Sete Estados-membros (Dinamarca, Alemanha, Ita·lia, Luxemburgo, Pa(cid:14)·ses Baixos, A· ustria e Sue·cia) introduzi- ram legisla(cid:231)o(cid:152)es internas sobre o controlo dos COV. A Fran(cid:231)a utilizara· a legisla(cid:231)a(cid:152)o-quadro sobre a qualidade do ar como base para a introdu(cid:231)a(cid:152)o em locais espec(cid:14)·ficos (grandes cidades, a·reas extremamente polu(cid:14)·das). Ha· indica(cid:231)o(cid:152)es que o Reino Unido tambe·m introduzira· medidas da Fase II relativas aos COV num nu·mero limitado de esta(cid:231)o(cid:152)es de servi(cid:231)o. Ale·m disso, outros Estados-membros esta(cid:152)o actualmente a analisar os resultados de projectos-piloto (Gre·cia, Finla(cid:136)ndia) ou entraram recentemente em discusso(cid:152)es com as suas Federa(cid:231)o(cid:152)es Nacionais de Petro·leo (Be·lgica). Nestas circunsta(cid:136)ncias, parece que os benef(cid:14)·cios ambientais adicionais em termos de emisso(cid:152)es reduzidas que poderiam resultar de uma iniciativa da Comissa(cid:152)o sobre a Fase II sa(cid:152)o marginais. Uma proposta legislativa sobre a Fase II dos COV na(cid:152)o consta das prioridades actuais. Todavia, os trabalhos actuais sobre a estrate·gia do ozono, que se espera venha a ser adoptada pela Comissa(cid:152)o na Primavera de 1998, tomara(cid:152)o em conta as emisso(cid:152)es provenientes desse sector. Com base nas concluso(cid:152)es da estrate·gia para combater o ozono troposfe·rico, a Comissa(cid:152)o analisara· a necessidade e a natureza de quaisquer futuras iniciativas comunita·rias sobre as perdas no abastecimento de combust(cid:14)·vel. (98/C 21/176) PERGUNTA ESCRITA P-1677/97 apresentada por Roberta Angelilli (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (7 de Maio de 1997) Objecto: Financiamentos BEI e Jubileu de Roma Em resposta a‘ pergunta E-0178/97 (1), apresentada em 3. 2. 1997, a Comissa(cid:152)o informou que o BEI concedera ao munic(cid:14)·pio de Roma e a‘ regia(cid:152)o do La·cio um empre·stimo de 1. 400 milho(cid:152)es, para a realiza(cid:231)a(cid:152)o do plano de obras para o Jubileu do ano 2000. No entanto, recentemente o Chefe de Gabinete do Presidente da Ca(cid:136)mara de Roma reconheceu o elevado grau de risco no que respeita a‘ realiza(cid:231)a(cid:152)o efectiva de muitas das obras previstas: embora faltem menos de 1000 dias para o ano 2000, o estado de adiantamento das obras em questa(cid:152)o e· praticamente nulo, embora o Vice-Presidente e Assessore alla Mobilita‘ do munic(cid:14)·pio de Roma continue a anunciar eventuais altera(cid:231)o(cid:152)es do pro·prio plano que atrasara(cid:152)o a sua realiza(cid:231)a(cid:152)o. Solicita-se assim a‘ Comissa(cid:152)o: 1. que emita um parecer sobre a possibilidade efectiva de realizar as cerca de quinhentas obras previstas no plano para o Jubileu para cujo financiamento contribui o BEI; 2. que divulgue, se poss(cid:14)·vel, as efectivas modalidades de atribui(cid:231)a(cid:152)o do financiamento, se se tratara· de um contributo pago numa u·nica presta(cid:231)a(cid:152)o com base no plano na sua globalidade ou se se processara· a um exame detalhado obra por obra atribuindo caso a caso o respectivo financiamento; 3. se os cont(cid:14)·nuos atrasos por parte da administra(cid:231)a(cid:152)o municipal de Roma na realiza(cid:231)a(cid:152)o das obras em questa(cid:152)o po(cid:152)e em risco a possibilidade de o munic(cid:14)·pio de Roma beneficiar do financiamento BEI para o Jubileu. (1) JO C 319 de 18. 10. 1997, p. 33


title: WRITTEN QUESTION No. 1695/97 by Marco CELLAI to the Commission. Derogation from the ceiling on the number of animals slaughtered by limited-capacity slaughterhouses situated in geographically disadvantaged regions

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
derogation from EU law
exchange of information
less-favoured region
slaughter of animals
veterinary legislation

text: C 45/84 EN Official Journal of the European Communities 10. 2. 98 Accordingly, the Commission plans by the end of this year to launch discussions about the market in fishery products and the market organisation itself involving the Council, Parliament and other forums and relevant trade circles, on the basis of a discussion document which is now being prepared. The necessary studies have been or will be undertaken and the document will also contain budget estimates. (98/C 45/102) WRITTEN QUESTION E-1694/97 by Philippe Monfils (ELDR) to the Commission (20 May 1997) Subject: Measures to combat violence against children, adolescents and women What practical measures does the Commission intend to take following the European Parliament(cid:146)s adoption of budget line B3-4109 on child protection? Answer given by Mrs Gradin on behalf of the Commission (8 July 1997) The Commission has launched the Daphne initiative to implement budget line B3-4109. Non-governmental organisations (NGOs) and the voluntary sector have been invited to come forward with proposals for projects for combating violence and sexual exploitation of children, adolescents and women. The first round of applications were due to be sent to the Commission before 30 June 1997 and the second round should be sent before 15 September 1997. The Commission will support actions which give added value to the work already going on at national level. Actions should, as a rule, include at least two Member States, and should promote exchange of best practices. They could include training, support to networks of NGOs, support to pilot projects, studies, research and information and cooperation between NGOs and public authorities. The Daphne programme complements the STOP programme which mainly supports the professionals of the public sector responsible in this area. (98/C 45/103) WRITTEN QUESTION E-1695/97 by Marco Cellai (NI) to the Commission (20 May 1997) Subject: Derogation from the ceiling on the number of animals slaughtered by limited-capacity slaughterhouses situated in geographically disadvantaged regions About a year ago, various Member States apparently requested derogations from the ceiling on the number of animals slaughtered, but the Commission has not yet responded. The users of the facilities concerned are farmers and butchers who often operate in the Community(cid:146)s mountainous areas. Many such areas fall under Objective 5b within the meaning of Regulation (EEC) No 2081/93 (1). Plans are under way to create designation of origin labels to protect and enhance the image of local produce, safeguard livestock and agri-foodstuffs activities, and increase employment. Will the Commission request the Standing Veterinary Committee to consider the application for derogations from the ceiling on the number of animals slaughtered by limited-capacity slaughterhouses situated in geographically disadvantaged regions? (1) OJ L 193, 31. 7. 1993, p. 5