title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1807/97 van Robert EVANS aan de Commissie. Veilgheidsvoorschriften in de EU en gehandicapten

eurovoc_concepts:
application of EU law
disabled person
facilities for the disabled
fire
public building
safety standard
workplace

formats: pdf print

text: C 21/98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 1. 98 Alle specifieke bedragen die deel uitmaken van de op verwerkte landbouwproducten toegepaste heffing, waaronder bereidingen voor menselijke consumptie die cassave bevatten en onder code 1901 90 99 van de gecombineerde nomenclatuur vallen, werden geconsolideerd in de Algemene Overeenkomst betreffende tarieven en handel in het kader van de Uruguay-Ronde. Deze consolidaties waren gebaseerd op het gemiddelde van de in de periode 1986-1988 toegepaste heffingen. (1) PB L 318 van 20. 12. 1993. (98/C 21/201) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1806/97 van Robert Evans (PSE) aan de Commissie (28 mei 1997) Betreft: EU-quota op electrische artikelen Kan de Commissie een gedetailleerd overzicht geven van eventuele beperkingen op de invoer van accessoires voor electrische bedradingen als pluggen, schakelaars, fittings in de EU? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (18 juli 1997) Accessoires voor elektrische bedradingen, zoals schakelaars, stekkers en fittings, zijn in de Gemeenschap niet onderworpen aan invoerquota. Wel gelden bepaalde beperkingen voor de invoer van dergelijke producten uit Irak en Libie¤ (1). Voor ingevoerde elektrische uitrusting gelden geen speciale beperkingen op grond van technische voorschriften en normen, mits aan de communautaire harmonisatie is voldaan. Voor het in de handel brengen van elektrische uitrusting, met inbegrip van bedradingsaccessoires, in de Gemeenschap is Richtlijn 73/23/EEG, als gewijzigd bij Richtlijn 93/68/EEG, betreffende de onderlinge aanpassing van de wettelijke voorschriften der lidstaten inzake elektrisch materiaal bestemd voor gebruik binnen bepaalde spanningsgrenzen (de laagspanningsrichtlijn) (2) van toepassing. Uit derde landen in de Gemeenschap ingevoerde producten moeten voldoen aan dezelfde communautaire voorschriften als in de Gemeenschap zelf geproduceerde elektrische uitrusting. In de laagspanningsrichtlijn zijn de essentie¤le veiligheidseisen vastgesteld. Er is een conformiteitsverklaring van de fabrikant of zijn gevolmachtigd vertegenwoordiger nodig die ter beschikking van de voor het toezicht op de handel verantwoordelijke instanties moet worden gehouden. Certificatie door derden is niet nodig. Voor stekkers en fittings voor huishoudelijk gebruik die niet onder de werkingssfeer van die richtlijn vallen, gelden nationale voorschriften en normen. (1) Elektrische toestellen voor het inschakelen, uitschakelen, omschakelen, aansluiten of verdelen van of voor het beveiligen tegen elektrische stroom (bv. schakelaars, zekeringen, bliksemafleiders, overspanningsveiligheden, golfafvlakkers, contactdozen en contactstoppen (stekkers), aansluitdozen en -kasten) voor een spanning van meer dan 1. 000 volt van GN-code 8535 en dezelfde toestellen voor een spanning van niet meer dan 1. 000 volt van GN-code 8536, die bestemd zijn voor essentie¤le niet-militaire toepassingen of voor medische doeleinden, vallen niet onder het verbod op producten van oorsprong uit Irak. Voordat de invoer in de Gemeenschap kan worden goedgekeurd, moet echter volgens paragraaf 23 van Resolutie 687/1991 van de Veiligheidsraad van de VerenigdeNaties wel een invoervergunning worden afgegeven door het comite· dat is opgericht onder Resolutie 661/1990 van de Veiligheidsraad. De invoer in de Gemeenschap van alle onderdelen van oorsprong uit Libie¤ die onder bovengenoemde GN-codes vallen, voor gebruik in bepaalde types vliegtuigen, is verboden krachtens Verordening (EEG) nr. 3274/93 van de Raad › PB L 295 van 30. 11. 1993. (2) PB L 220 van 30. 8. 1993. (98/C 21/202) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1807/97 van Robert Evans (PSE) aan de Commissie (28 mei 1997) Betreft: Veilgheidsvoorschriften in de EU en gehandicapten Is de Commissie zich bewust van de problemen die gehandicapten soms ondervinden in verband met de toegang tot gebouwen die voldoen aan de brand- en andere veiligheidsvoorschriften (zware deuren, enz. )?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1814/97 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Restauración de los santos lugares del cristianismo

eurovoc_concepts:
Christianity
EU financing
Palestine
cultural heritage
heritage protection
religion

formats: html pdf print

text: C 45/106 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 2. 98 › Operadores a los que va dirigido: Los operadores pueden ser del sector privado (organizaciones, asociaciones), paraestatal o pu·blico. Pueden, cuando proceda, actuar en asociacio·n con uno o ma·s operadores. Los proyectos presentados por un determinado partido pol(cid:14)·tico no pueden optar a la seleccio·n. Se excluye el apoyo a los operadores que abogan por la violencia o que no reconocen los derechos humanos universalmente reconocidos. › Condiciones espec(cid:14)·ficas: El nivel de la participacio·n financiera de la Comunidad no puede superar el 80 % del presupuesto total considerado. Debera·n especificarse las otras personas que contribuyen. En casos excepcionales, puede considerarse una financiacio·n total (100 %). Los gastos administrativos no pueden superar el 6 % del presupuesto total. No pueden ser seleccionados proyectos ya comenzados o realizados. En particular, no se deben seleccionar proyectos regionales concargo a los programas de cooperacio·n descentralizada en el Mediterra·neo. No pueden acumularse dos financiaciones diferentes del presupuesto de la Comunidad. › Presentacio·n y ejecucio·n de los proyectos: El beneficiario de una financiacio·n comunitaria debe presentar un impreso de solicitud acompan(cid:152)ado de una propuesta de proyecto en la que se indique claramente los antecedentes, los objetivos generales y espec(cid:14)·ficos de la accio·n, la justificacio·n, la metodolog(cid:14)·a, las actividades previstas, la duracio·n y el presupuesto detallado en ecus. (98/C 45/132) PREGUNTA ESCRITA E-1814/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisio·n (28 de mayo de 1997) Asunto: Restauracio·n de los santos lugares del cristianismo El patriarca de Jerusale·n, Sr. Diodoro, ha declarado recientemente que es prioritario restaurar los lugares de peregrinaje del cristianismo en Jerusale·n. Entre los lugares de peregrinaje se encuentran el Santo Sepulcro, el Go·lgota y Bele·n, s(cid:14)·mbolos de la fe cristiana, y su restauracio·n es urgente, pero, por desgracia, como indica el Patriarca de Jerusale·n no se dispone de los recursos necesarios. ¿Puede indicar la Comisio·n sus posibilidades de contribuir presentando alguna propuesta, teniendo en cuenta la clara importancia y el cara·cter urgente del asunto? Respuesta del Sr. Marin en nombre de la Comisio·n (2 de julio de 1997) La Comisio·n presta su apoyo, con fondos del presupuesto comunitario, a toda una serie de organizaciones no gubernamentales en Jerusale·n. La Comisio·n esta· dispuesta a examinar para su posible financiacio·n comunitaria cualquier propuesta de proyecto que tales organizaciones le presenten. Las propuestas deben elaborarse adecuadamente y sus costes han de ser evaluados. Mientras cumplan estos criterios, las propuestas de los organismos religiosos se tratara·n de la misma manera que cualquier otra propuesta de financiacio·n de proyectos en Jerusale·n. (98/C 45/133) PREGUNTA ESCRITA E-1815/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisio·n (28 de mayo de 1997) Asunto: El euro y las imprecisiones de sus ima·genes Durante la estrategia de concienciacio·n de los habitantes de Berl(cid:14)·n sobre la necesidad de crear el euro, se imprimieron miles de billetes simbo·licos de la futura moneda u·nica europea


title: REGOLAMENTO (CE) N. 946/97 DELLA COMMISSIONE del 28 maggio 1997 che modifica il regolamento (CE) n. 1172/96 che fissa il bilancio e gli aiuti per l'approvvigionamento delle isole Canarie in conigli riproduttori nel quadro del regime previsto dall'articolo 4 del regolamento (CEE) n. 1601/92 del Consiglio

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU aid
aid system
breeding animal
rabbit
supply


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 944/97 av den 28 maj 1997 om ändring av förordning (EG) nr 198/97 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
fruit vegetable
import price
originating product
third country


title: QUESTION ECRITE no 1839/97 de Pasqualina NAPOLETANO à la Commission. Les aides de l'Union européenne à l'Italie (REPONSE COMPLEMENTAIRE)

eurovoc_concepts:
EU aid
European Regional Development Fund
Italy
Structural Funds
common agricultural policy
cultural policy
dissemination of EU information
environmental policy
financial aid
small and medium-sized enterprises

formats: html print


title: REGULAMENTO (CE) Nº 948/97 DA COMISSÃO de 28 de Maio de 1997 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
stone fruit


title: Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų dėl muitinių bendradarbiavimo ir tarpusavio administracinės pagalbos muitinių veiklos srityje

eurovoc_concepts:
United States
administrative cooperation
agreement (EU)
customs cooperation

text: 02/8 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 345 21997A0812(01) L 222/17 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1997 8 12 tarp Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų dėl muitinių bendradarbiavimo ir tarpusavio administracinės pagalbos muitinių veiklos srityje SUSITARIMAS EUROPOS BENDRIJA ir JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS (toliau – Susitariančiosios Šalys), ATSIŽVELGDAMOS į 1995 m. gruodžio 3 d. Madride pasirašytą Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendrų veiksmų planą; SUPRASDAMOS Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų prekybinių ryšių svarbą ir siekdamos prisidėti prie šių ryšių darnios plėtros abiejų Susitariančiųjų Šalių naudai; ĮSITIKINUSIOS, kad šiam tikslui pasiekti turėtų būti prisiimtas įsipareigojimas plėtoti muitinių bendradarbiavimą; LAIKYDAMOS, kad veiksmai, pažeidžiantys muitinės teisės aktus, kenkia abiejų Susitariančiųjų Šalių ekonominiams, fiskaliniams ir prekybiniams interesams, ir suprasdamos muitų ir kitų mokesčių tikslaus įvertinimo užtikrinimo svarbą; ĮSITIKINUSIOS, kad priemonės prieš tokius veiksmus gali būti veiksmingesnės bendradarbiaujant jų muitinėms; ATSIŽVELGDAMOS į atitinkamą Europos bendrijos ir Europos bendrijos valstybių narių kompetenciją ir norėdamos sudaryti susitarimą Europos bendrijos kompetencijai priklausančiais klausimais; ATSIŽVELGDAMOS į esamus susitarimus dėl muitinių bendradarbiavimo ir tarpusavio pagalbos, kuriuos sudarė atskiros Europos bendrijos valstybės narės ir Jungtinės Amerikos Valstijos ir į kitus tarptautinius susitarimus bei konvencijas, kurias jau priėmė SUSITARIANČIOSIOS ŠALYS, SUSITARĖ: I ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis Sąvokos Šiame Susitarime: a) „muitinės teisės aktai“ – tai Europos bendrijos arba Jungtinių Amerikos Valstijų priimtos nuostatos, reglamentuojančios prekių importą, eksportą bei tranzitą ir jų pateikimą į rinką pagal bet kurią muito procedūrą, įskaitant draudimo, apribo- jimo ir kontrolės priemones; c) „prašymą pateikusi institucija“ – Susitariančiosios Šalies tam tikslui paskirta kompetentinga muitinės institucija, kuri prašo pagalbos muitinių veiklos srityje; d) „prašymą gavusi institucija“ – Susitariančiosios Šalies tam tiks- lui paskirta kompetentinga muitinės institucija, kuri gauna pagalbos prašymą dėl pagalbos muitinių veiklos srityje; e) „asmens duomenys“ – visa informacija, susijusi su žmogumi, kurio tapatybė nustatyta arba nustatoma; f) „veiksmai, pažeidžiantys muitinės teisės aktus“ – bet koks muitinės teisės aktų pažeidimas, taip pat kėsinimasis juos pažeisti. 2 straipsnis Teritorinis taikymas b) „muitinė“ – Europos bendrijoje – Europos Bendrijų Komisijos kompetentingos tarnybos ir Europos bendrijos valstybių narių muitinės; Jungtinėse Amerikos Valstijose – JAV muitinės tar- nyba, Iždo departamentas; Šis Susitarimas taikomas tose teritorijose, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis, toje Sutartyje numatytomis sąlygomis, ir Jungtinių Amerikos Valstijų teritorijoje. 346 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 02/8 t. 3 straipsnis Tolesnė raida III ANTRAŠTINĖ DALIS MUITINIŲ BENDRADARBIAVIMAS Susitariančiosios Šalys gali bendru sutarimu, vadovaudamosi jų atitinkamais muitinės teisės aktais, išplėsti šio Susitarimo taikymą siekiant padidinti muitinių bendradarbiavimo lygius ir juos papildyti, sudarydamos susitarimus dėl konkrečių sektorių ar konkrečiais klausimais. 6 straipsnis Bendradarbiavimo sritis II ANTRAŠTINĖ DALIS SUSITARIMO TAIKYMO SRITIS 4 straipsnis Bendradarbiavimo ir pagalbos vykdymas vadovaudamosi Susitariančiosios Šalys bendradarbiauja ir teikia pagalbą pagal šį įstatymais, Susitarimą taisyklėmis ir kitais teisės aktais. Be to, bet kuri Susitariančioji Šalis bendradarbiauja Susitarimą, atsižvelgdama į savo muitinės kompetenciją ir jos turimus išteklius. teikia pagalbą pagal atitinkamais savo šį ir 5 straipsnis Įsipareigojimai pagal kitus susitarimus 1. Atsižvelgiant į atitinkamą Europos bendrijos ir valstybių narių kompetenciją, šio Susitarimo nuostatos: — neturi įtakos Susitariančiųjų Šalių įsipareigojimams pagal bet kurį kitą tarptautinį susitarimą ar konvenciją, — laikomos papildančiomis jau sudarytus atskirų valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimus dėl muitinių bend- radarbiavimo ir tarpusavio administracinės pagalbos arba tokius susitarimus, kurie gali būti sudaryti, — neturi įtakos nuostatoms, reglamentuojančioms kompeten- tingų Komisijos tarnybų ir valstybių narių muitinių tarpusa- vio informacijos perdavimą, kai perduodama bet kuri pagal šį Susitarimą gauta informacija, galinti sudominti Bendriją. 2. Nepaisant 1 dalies nuostatų, šio Susitarimo nuostatos turi vir- šenybę bet kurio atskirų valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų jau sudaryto dvišalio susitarimo dėl muitinių bendradar- biavimo ir tarpusavio administracinės pagalbos ar tokio susitari- mo, kuris gali būti sudarytas, atžvilgiu, tiek, kiek pastarojo nuo- statos yra nesuderinamos su šio Susitarimo nuostatomis. 1. Susitariančiosios Šalys įsipareigoja kiek įmanoma labiau plėtoti muitinių bendradarbiavimą. Pirmiausia Susitariančiosios Šalys sie- kia bendradarbiauti: a) nustatydamos ir užtikrindamos jų muitinių bendravimo kana- lus, kad būtų palengvintas saugus ir greitas keitimasis infor- macija; b) sudarydamos sąlygas veiksmingam jų muitinių veiksmų koor- dinavimui; c) bet kuriais kitais administraciniais klausimais, susijusiais su šiuo Susitarimu, dėl kurių gali prireikti jų bendrų veiksmų. 2. Muitinių bendradarbiavimas pagal šį Susitarimą apima visus su muitinės teisės aktų taikymu susijusius klausimus. 7 straipsnis Bendradarbiavimas vykdant muitinės procedūras Susitariančiosios Šalys patvirtina savo įsipareigojimą palengvinti teisėtą prekių judėjimą ir, vykdydamos šį įsipareigojimą, pagal šio Susitarimo nuostatas keičiasi informacija ir patirtimi, susijusiomis su muitinės darbo metodų ir procedūrų tobulinimo priemonėmis ir kompiuterinėmis sistemomis. 8 straipsnis Darbuotojų mainai Kai tai abipusiai naudinga, muitinės gali teikti vykdyti darbuotojų mainus, siekdamos geriau suprasti viena kitos muitinės darbo metodus, procedūras ir kompiuterines sistemas. 9 straipsnis Koordinavimas tarptautinėse organizacijose 3. Su šio Susitarimo taikymu susijusiais klausimais Susitariančio- sios Šalys konsultuojasi spręsdamos juos Jungtiniame komitete, įkurtame pagal šio Susitarimo 22 straipsnį. Muitinės stengiasi plėtoti ir stiprinti savo bendradarbiavimą bendro intereso srityse, siekdamos suderinti savo pozicijas svarstant tuos klausimus tarptautinėse organizacijose, tokiose, kaip Muitinių bendradarbiavimo taryba. 02/8 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 347 10 straipsnis Techninė pagalba trečiosioms šalims 12 straipsnis Pagalba gavus prašymą Prireikus Susitariančiosios Šalys gali keistis informacija apie įvykdytus arba vykdytinus veiksmus, susijusius su techninės pagalbos muitinės srityje teikimu trečiosioms šalims, siekdamos pagerinti tokios pagalbos teikimą. 1. Susitariančiosios Šalys padeda viena kitai gavusios prašymą, pateikdamos prašymą pateikusiai institucijai informaciją, leidžian- čią užtikrinti muitinės teisės aktų laikymąsi, įskaitant informaciją apie žinomus ar planuojamus veiksmus, kurie pažeidžia ar gali pažeisti tuos teisės aktus. IV ANTRAŠTINĖ DALIS TARPUSAVIO PAGALBA 11 straipsnis Tarpusavio pagalbos sritis 1. Susitariančiosios Šalys padeda viena kitai jų kompetencijos sri- tyse šiame Susitarime numatytu būdu ir sąlygomis, siekdamos užtikrinti teisingą muitinės teisės aktų taikymą. 2. Laikydamasi šio Susitarimo nuostatų, kiekviena Susitariančioji Šalis savo iniciatyva arba gavusi prašymą pateikia kitai Susitarian- čiajai Šaliai atitinkamą informaciją apie veiksmus, kurie gali būti muitinės iš aktus pažeidžiančios Susitariančiųjų Šalių teritorijoje priežastis. veiklos vienos teisės 3. Pagal šį Susitarimą teikiama pagalba pirmiausia apima: a) b) c) informaciją, kuri gali būti naudinga kovojant su muitinės teisės aktus pažeidžiančia veikla, pirmiausia specialias kovos su tokia veikla priemones; informaciją apie naujus metodus, naudojamus muitinės teisės aktus pažeidžiančioje veikloje arba susijusius su neteisėtos veiklos būdais; informaciją apie pastabas ir rezultatus, susijusius su sėkmingu naujų teisės aktų vykdymo užtikrinimo priemonių ir metodų taikymu. 4. Šis Susitarimas sudaromas tik tarp Susitariančiųjų Šalių; šio Susitarimo nuostatos nesuteikia jokiam privačiam asmeniui tei- sių gauti informaciją arba kliudyti prašymo vykdymui. 5. Jokia šio Susitarimo nuostata nepažeidžia atitinkamų įstatymų, taisyklių ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių baudžiamąsias bylas arba teisminius procesus, įskaitant tarpusavio teisinę pagal- bą. 2. Prašymą pateikusios institucijos prašymu prašymą gavusi ins- titucija informuoja ją: a) ar prekės, eksportuotos iš vienos Susitariančiosios Šalies teri- torijos, buvo tinkamai importuotos į kitos Šalies teritoriją, pri- reikus nurodydama prekėms pritaikytą muitinės procedūrą; b) ar prekės, importuotos į vienos Susitariančiosios Šalies terito- riją, buvo tinkamai eksportuotos iš kitos Šalies teritorijos, pri- reikus nurodydama prekėms pritaikytą muitinės procedūrą. 3. Vienos Susitariančiosios Šalies muitinės institucijos kitos Susi- tariančiosios Šalies muitinės institucijos prašymu, kiek leidžia jų galimybės ir turimi ištekliai, atlieka specialų stebėjimą: a) asmenų, kurie yra pažeidę muitinės teisės aktus arba yra įta- riami jų pažeidimu; b) prekių, vežamų arba saugomų, apie kurias prašymą pateikusi institucija pranešė turinti įtarimų, jog jomis gali būti neteisėtai prekiaujama; c) transporto priemonių, dėl kurių yra įtarimų, jog jas ketinama naudoti muitinės teisės aktus pažeidžiančioje veikloje. 4. Gavusios prašymą, Susitariančiųjų šalių muitinės pateikia dokumentus, susijusius su prekių vežimu ir siuntimu. 13 straipsnis Savanoriška pagalba 1. Susitariančiosios Šalys savo iniciatyva padeda viena kitai teik- damos informaciją, jeigu mano, kad ji būtina siekiant užtikrinti muitinės teisės aktų laikymąsi, ypač kai gauna informaciją, susi- jusią su: a) veiksmais, kurie yra ar atrodo muitinės teisės aktus pažei- džiančiais veiksmais ir kurie galėtų dominti kitą Susitariančiąją Šalį; b) naujomis tokioje veikloje naudojamomis priemonėmis ir metodais; c) prekėmis, kurios žinomos kaip muitinės teisės aktus pažei- džiančios veiklos objektas. 348 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 02/8 t. sveikatai, 2. Rimtais atvejais, kai ekonomikai, visuomenės visuomenės saugumui arba kitiems pagrindiniams kitos Susita- riančiosios Šalies interesams galėtų būti padaryta didelė žala, muitinės, kai tai įmanoma, teikia tokią informaciją savo iniciaty- va. sąlygomis, gali iš prašymą gavusios institucijos įstaigų gauti tose įstaigose turimas atitinkamas knygas, registrus ir kitus dokumen- tus ar kitose laikmenose laikomus duomenis, daryti jų kopijas ar gauti informaciją arba duomenis, susijusius su muitinės teisės aktus pažeidžiančia veikla, kurių reikia prašymą pateikusiai insti- tucijai vykdant šį Susitarimą. 14 straipsnis Pagalbos prašymų forma ir turinys 1. Prašymai pagal šį Susitarimą pateikiami raštu. Kartu su tokiais prašymais pateikiami dokumentai, reikalingi jiems įvykdyti. Sku- biais atvejais gali būti priimami ir žodiniai prašymai, tačiau jie nedelsiant turi būti patvirtinti raštu. 2. Prašymuose, nurodytuose 1 dalyje, turi būti ši informacija: a) prašymą pateikusios institucijos pavadinimas; b) veiksmų, kurių prašoma imtis, pobūdis; c) prašymo tikslas ir priežastis; d) susijusių proceso šalių pavardės (pavadinimai) ir adresai, jei žinomi; e) trumpas nagrinėjamo dalyko aprašymas ir susiję teisiniai daly- kai; f) atlikto tyrimo ir svarbių faktų santrauka. 3. Prašymai pateikiami prašymą gaunančios institucijos valsty- bine kalba arba tai institucijai priimtina kalba. 4. Jei prašymas neatitinka šiame straipsnyje išdėstytų formalių reikalavimų, prašymą pateikusios institucijos gali būti prašoma jį pataisyti arba papildyti. Prireikus gali būti imamasi atsargumo priemonių. 15 straipsnis Prašymų vykdymas 4. Vienos Susitariančiosios Šalies pareigūnai kitos Susitariančio- sios Šalies sutikimu ir jos nustatytomis sąlygomis gali atvykti į pastarosios teritorijoje vykdomus tyrimus ir padėti rengti oficia- lią ataskaitą. 5. Vienos Susitariančiosios Šalies prašymas laikytis tam tikros tvarkos vykdomas atsižvelgiant į prašymą gavusios Šalies teisės aktus. 6. Prašymą pateikusiai institucijai, jei ji to prašo, pranešama apie veiksmų, kurių imamasi vykdant prašymą, vietą ir laiką, kad tokius veiksmus būtų galima koordinuoti. 16 straipsnis Teiktinos informacijos forma 1. Prašymą gavusi institucija atitinkamą informaciją prašymą pateikusiai institucijai perduoda dokumentų, dokumentų patvir- tintų kopijų, ataskaitų ir pan. forma. 2. Rinkmenų, dokumentų ir kitos medžiagos originalų prašoma tik tais atvejais, kai patvirtintų kopijų nepakanka. Gavus specialų prašymą, tokių rinkmenų, dokumentų ir kitos medžiagos auten- tiškumas tinkamai patvirtinamas. 3. Rinkmenų, dokumentų ir kitos medžiagos originalai grąžinami kaip galima greičiau; tai neturi įtakos Susitariančiųjų Šalių ar trečiųjų asmenų su tuo susijusioms teisėms. 4. Vietoje šiame Susitarime nurodytų dokumentų tuo pačiu tikslu gali būti perduodama bet kurios formos kompiuterinė informa- cija. Kartu pateikiama visa informacija, kurios reikia aiškinant ar naudojant šią informaciją. 1. Vykdydama prašymą, prašymą gavusi institucija pagal savo kompetenciją ir turimus išteklius, imasi visų pagrįstų priemonių, kad įvykdytų prašymą. 17 straipsnis Keitimasis informacija ir konfidencialumas 2. Jeigu prašymą gavusi institucija nėra ta institucija, kuri turėtų vykdyti prašymą suteikti pagalbą, ji nedelsdama perduoda pra- šymą reikiamai institucijai ir praneša apie tai prašymą pateikusiai institucijai. 3. Tinkamai kitos Susitariančiosios Šalies įgalioti vienos Susitariančiosios Šalies pareigūnai jos nustatytomis sutikimu ir 1. Visa pagal šį Susitarimą bet kokia forma perduota informacija laikoma konfidencialia ar riboto naudojimo, atsižvelgiant į kiek- vienoje Susitariančioje Šalyje taikomus įstatymus, taisykles ir kitus teisės aktus. Šiai informacijai taikoma tokia pati apsauga kaip ir tokios pačios rūšies informacijai pagal atitinkamus informaciją gavusios Susitariančiosios Šalies įstatymus, taisykles ir teisės aktus. 02/8 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 349 2. Asmens duomenis galima perduoti tik tuomet, kai Susitarian- čioji Šalis, kuri gali gauti šiuos duomenis, įsipareigoja saugoti juos taip, kad tai bent jau prilygtų tai apsaugai, tuo konkrečiu atveju taikomai duomenis teikiančioje Susitariančioje Šalyje. numatytų dalykų ir pateikti tokius objektus, dokumentus ir jų patvirtintas kopijas, kurių gali prireikti šiam procesui. Pateikiant prašymą dėl pareigūno dalyvavimo, turi būti konkrečiai nurodoma kokiais klausimais ir dėl kokių pareigų ar kvalifikacijos pareigūnas duos parodymus. 3. Gauta informacija naudojama tik šiame Susitarime numaty- tiems tikslams. Kai viena Susitariančioji Šalis pageidauja naudoti tokią informaciją kitais tikslais, ji turi gauti tą informaciją patei- kusios institucijos išankstinį rašytinį leidimą. Tokiam informaci- jos naudojimui tuomet taikomi visi tos institucijos nustatyti apri- bojimai. 4. 3 dalis nekliudo naudoti informaciją teismo ar administraci- niuose procesuose, kurie vėliau pradedami dėl muitinės teisės aktų nesilaikymo. Susitariančiosios Šalys, pateikdamos įrodymus, ata- skaitas ir parodymus, procesų metu ir pateikdamos kaltinimus, gali kaip įrodymais pasinaudoti pagal šio Susitarimo nuostatas gauta informacija ir dokumentais, su kuriais buvo susipažinta. Kompetentinga institucija, pateikusi tokią informaciją arba leidusi susipažinti su dokumentais, informuojama apie tokį naudojimą. 5. Informaciją gavusi Susitariančioji Šalis gali atskleisti baudžia- mosios bylos kaltinamajam informaciją, susijusią su to kaltina- mojo nekaltumu arba prieš tą kaltinamąjį parodymus duodančių kaltinimo liudytojų patikimumu, kiek to reikalauja informaciją gavusios Susitariančiosios Šalies tokiais atvejais taikytini teisės aktai. Informaciją gavusi Susitariančioji Šalis iš anksto praneša ją pateikusiai Susitariančiajai Šaliai apie tokį numatomą atskleidimą ir paaiškina atskleidimo teisinius reikalavimus. Informaciją gavusi Susitariančioji Šalis apsvarsto konkrečius su informacijos atskleidimu susijusius klausimus, tokius, kaip toje informacijoje nurodytų asmenų ar asmenų, kurių tapatybė joje buvo nustatyta, saugumas ir asmeninis gyvenimas. Bet kuriuo atveju, informaciją gavusi Susitariančioji Šalis užtikrina, kad būtų atskleista tik ta informacija, kurios būtinai reikia konkrečiam ati- tinkamo atskleidimo tikslui pasiekti, ir kad asmens duomenys galėtų būti naudojami, apdorojami ar saugomi tik tos baudžiamo- sios bylos tikslais. 19 straipsnis Įsipareigojimo teikti pagalbą išimtys 1. Teikti pagalbą gali būti atsisakyta, ji gali būti neteikiama arba teikiama tik įvykdžius tam tikras sąlygas ar reikalavimus, jeigu, Šalies manymu, jos teikimas pagal šį Susitarimą galėtų pažeisti Jungtinių Amerikos Valstijų arba valstybės narės suverenumą arba galėtų pažeisti viešąją tvarką, saugumą ar kitus esminius interesus (tokius, kaip nurodytieji 17 straipsnio 2 dalyje), arba būtų nesu- derinami su prašymą gavusios Susitariančiosios Šalies teisine sis- tema, taip pat prireikus su Bendrijos valstybių narių, kurios turėtų teikti pagalbą, teisine sistema. 2. Jei prašymą pateikusi muitinė prašo pagalbos, kurios ji pati paprašyta negalėtų suteikti, pateikdama prašymą ji turi tą faktą nurodyti. Tada prašymą gavusi institucija savo nuožiūra spren- džia, kaip atsakyti į tokį prašymą. 3. Prašymą gavusi institucija gali atidėti pagalbos teikimą tuo pagrindu, kad jis kliudytų vykdomam tyrimui, teisminiam perse- kiojimui ar procesui. Tokiu atveju, prašymą gavusi institucija kon- sultuojasi su prašymą pateikusia institucija, kad nustatytų, ar pagalba gali būti teikiama tokiomis sąlygomis, kurių gali reikėti prašymą gavusiai institucijai. 4. Jeigu prašymas negali būti įvykdytas, apie tai nedelsiant pra- nešama prašymą pateikusiai institucijai, nurodant priežastis, dėl kurių prašymo vykdymas atidedamas arba jį vykdyti atsisakoma. Prašymą pateikusiai institucijai taip pat nurodomos aplinkybės, kurios jai gali būti svarbios toliau tiriant reikalą. 18 straipsnis Ekspertai ir liudytojai 20 straipsnis Pagalbos teikimo išlaidos Prašymą gavusios institucijos pareigūnas gali būti įgaliotas dalyvauti kitos Susitariančiosios Šalies teritorijoje vykstančiame teisiniame ar administraciniame procese, kaip ekspertas arba liudytojas, neviršijant jam suteiktų įgaliojimų, dėl šiuo Susitarimu 1. Susitariančiosios Šalys nereikalauja atlyginti išlaidas, atsiradu- sias įgyvendinant šį Susitarimą, išskyrus reikalavimus dėl ekspertų ir liudytojų bei vertėjų raštu ir žodžiu išlaidų padengimo, jei jie nėra valstybės tarnautojai. 350 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 02/8 t. 2. Jei prašymui įvykdyti reikia arba reikės didelių arba ypatingų išlaidų, Susitariančiosios Šalys konsultuojasi, kad nustatytų sąly- gas, kuriomis bus vykdomas prašymas, taip pat išlaidų pasidali- jimo būdą. 2. Jungtinis muitinių bendradarbiavimo komitetas, inter alia: a) rūpinasi tinkamu šio Susitarimo veikimu; b) svarsto visus su jo taikymu susijusius klausimus; V ANTRAŠTINĖ DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 21 straipsnis Administravimas 1. Šio Susitarimo administravimas patikimas Europos Bendrijų Komisijos kompetentingoms tarnyboms ir prireikus Europos bendrijos valstybių narių muitinėms ir Jungtinių Amerikos Vals- tijų Muitinės tarnybos (Iždo departamentas). Jie sprendžia dėl visų praktinių priemonių ir susitarimų, reikalingų šiam Susitarimui tai- kyti. 2. Susitariančiosios Šalys tarpusavyje konsultuojasi informuoja viena kitą apie: ir vėliau — detalias įgyvendinimo taisykles, kurios nustatomos taikant šį Susitarimą, — jų atitinkamos kompetencijos pokyčius, turinčius įtakos šio Susitarimo taikymo sričiai. c) imasi priemonių, būtinų muitinių bendradarbiavimui pagal šio Susitarimo tikslus; d) keičiasi nuomonėmis visiems rūpimais klausimais, susijusiais su bendradarbiavimu muitinių veiklos srityje, taip pat ir apie būsimas priemones bei išteklius joms įgyvendinti; e) rekomenduoja sprendimus, padėsiančius pasiekti šio Susita- rimo tikslus. 3. Jungtinis muitinių bendradarbiavimo komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. 23 straipsnis Įsigaliojimas ir nutraukimas 1. Šis Susitarimas įsigalioja pirmą mėnesio, einančio po tos die- nos, kurią Susitariančiosios Šalys pranešė viena kitai, jog tam tiks- lui reikalingos procedūros baigtos, dieną. 2. Bet kuri Susitariančioji Šalis gali bet kada nutraukti šį Susita- rimą, diplomatiniais kanalais pranešdama kitai Šaliai. Nutrauki- mas įsigalioja po trijų mėnesių nuo pranešimo kitai Susitariančia- jai Šaliai. Procesai, vykstantys šio Susitarimo nutraukimo metu, užbaigiami pagal šio Susitarimo nuostatas. 22 straipsnis Jungtinis muitinių bendradarbiavimo komitetas 24 straipsnis Autentiški tekstai 1. Įkuriamas Jungtinis muitinių bendradarbiavimo komitetas, kurį sudaro Susitariančiųjų Šalių muitinių atstovai. Jo susirinkimų vieta, data ir dienotvarkė nustatoma bendru sutarimu. Šis Susitarimas sudaromas dviem egzemplioriais anglų, danų, graikų, ispanų, italų, olandų, portugalų, prancūzų, suomių, švedų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. 02/8 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 351 En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo. Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale. Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschrift unter dieses Abkommen gesetzt. Σε πίστωση των ανωτέρω, οι υπογράφοντες πληεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα συμφωνία. In witness whereof, the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement. En foi de quoi les plénipotentiaires soussignés ont signé le présent accord. In fede di che, i sottoscritti plenipotenziari hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo. Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze overeenkomst hebben gesteld. Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram a. s. suas assinaturas no presente acordo. Tämän vakuudeksi allekirjoittaneet täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen. Till bevis härpå har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal. Hecho en La Haya, el veintiocho de mayo de mil novecientos noventa y siete. Udfærdiget i Haag, den otteogtyvende maj nitten hundrede og syvoghalvfems. Geschehen zu Den Haag am achtundzwanzigsten Mai neunzehnhundertsiebenundneunzig. Έγινε στη Χάγη, στις είκοσι οκτώ Μαϊου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά. Done at the Hague on the twenty-eighth day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-seven. Fait à La Haye, le vingt-huit mai mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept. Fatto a l’Aia, addì ventotto maggio millenovecentonovantasette. Gedaan te Den Haag, de achtentwintigste mei negentienhonderd zevenennegentig. Feito em Haia, em vinte e oito de Maio de mil novecentos e noventa e sete. Tehty tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän. Haagissa kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä toukokuuta vuonna Som skedde i Haag den tjugoåttonde maj nittonhundranittiosju. 352 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 02/8 t. Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar Por los Estados Unidos de América For Amerikas Forenede Stater Für die Vereinigten Staaten von Amerika Για τις Ηνωμένες Πολιτείες της Αμερικής For the United States of America Pour les États-Unis d’Amérique Per gli Stati Uniti d’America Voor de Verenigde Staten van Amerika Pelos Estados Unidos da América Amerikan yhdysvaltojen puolesta På Amerikas förenta staternas vägnar


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1832/97 af Jan SONNEVELD , Reimer BÖGE til Kommissionen. Konservering af svinekød fra de områder i Nederlandene, der er erklæret i karantæne på grund af svinepest

eurovoc_concepts:
Netherlands
aid system
animal plague
cannery
meat product
pigmeat
production aid
slaughter of animals


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1956/97 del Leonie van BLADEL a la Comisión. Palestinos en la zona fronteriza entre Libia y Egipto

eurovoc_concepts:
Egypt
Libya
Palestine question
cooperation agreement
exchange of information
frontier region
non-governmental organisation
refugee
report
return migration


title: RÈGLEMENT (CE) N° 945/97 DE LA COMMISSION du 28 mai 1997 déterminant la quantité disponible pour le troisième trimestre de 1997 pour certains produits dans le secteur du lait et des produits laitiers dans le cadre du régime prévu par l'accord intérimaire conclu par la Communauté avec la république de Slovénie

eurovoc_concepts:
cheese
export licence
milk product
yoghourt


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Japanista peräisin olevien kartiorullalaakereiden ulkorenkaiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä ja tällaisessa tuonnissa käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden kumoamisesta

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping legislation
anti-dumping measure
bearing
import

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 28. 05. 1997 •KOM(97) 244 lopull. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) Japanista peräisin olevien kartiorullalaakereiden ulkorenkaiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä ja tällaisessa tuonnissa käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden kumoamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Asia: Japanista peräisin olevien kartiorullalaakereiden ulkorenkaiden tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely 1. Liitteenä on ehdotus neuvoston asetukseksi Japanista peräisin olevien kartiorullalaakereiden ulkorenkaiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä ja tällaisessa tuonnissa käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden kumoamisesta. 2. Liitteenä oleva ehdotus on tulosta asianomaiseen tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden tarkastelusta, jonka komissio aloitti yhteisön tuotannonalan pyynnöstä vuoden 1994 lokakuussa. 3. Komission tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka yhteisön tuotannonala on yhä huonossa tilanteessa, kyseinen tuonti ei erikseen tarkasteltuna aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Yhteisön tuotannonalan välivaiheen tarkastelua koskevassa pyynnössä esittämät väitteet siitä, että voimassa olevat toimenpiteet eivät olleet riittäviä ehkäisemään kasvavaa vahinkoa, osoitettiin siten vääriksi. Komissio katsookin, että yhteisön tuotannonalan huono tilanne saattaa pikemminkin johtua muista kolmansista maista tapahtuvasta tuonnista. 4. Lisäksi komissio totesi, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden kumoaminen ei todennäköisesti johtaisi kyseisen tuonnin merkittävän vahingollisen vaikutuksen toistumiseen. 5. Edellä esitettyjen havaintojen perusteella on tarkasteltavana olevan Japanista peräisin olevan tuotteen tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden tarkastelun tuloksena se, että kyseistä tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä ja voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet kumottava. Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) N:0 annettu Japanista peräisin olevien kartiorullalaakereiden ulkorenkaiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä ja tällaisessa tuonnissa käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden kumoamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/961 ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua neuvoa- antavaa komiteaa, 1 EYVL N:o L 56, 6. 3. 1996, s. 1, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2331/96, EYVL N:o L 317, 6. 12. 1996, s. 1 CL sekä katsoo, että A. MENETTELY (1) Vuoden 1994 kesäkuussa komissio vastaanotti Japanista peräisin olevien kartiorullalaakereiden ulkorenkaiden, 'ulkorenkaiden', (ETY) N:o 55/932 käyttöön otettujen jäljempänä tuonnissa lopullisten neuvoston asetuksella polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön. Pyynnön jätti Euroopan laakerinvalmistajia edustava Federation of European Bearing Manufacturers' Associations (FEBMA) sellaisten yhteisön tuottajien puolesta, joiden yhteisen tuotannon väitettiin muodostavan suuren osan yhteisön ulkorenkaiden kokonaistuotannosta. (2) Pyynnössä väitettiin, että voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet eivät olleet tai eivät enää olleet riittäviä ehkäisemään vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä, sillä sekä polkumyynnin että siitä aiheutuneen vahingon väitettiin lisääntyneen. 2 EYVL N:oL 9, 15. 1. 1993, s. 7 (3) Komissio katsoi, että oli olemassa riittäviä todisteita välivaiheen tarkastelun aloittamiseksi muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista polkumyynnillä tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3283/943 11 artiklan 3 kohdan nojalla, ja se julkaisi 20 päivänä lokakuuta 1994 ilmoituksen ulkorenkaiden tuontia koskevan polkumyyntitoimenpiteen tarkastelun vireillepanosta. 4 (4) Komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta yhteisön tuottajille, tuojille ja japanilaisille tuottajille/viejille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Japanin edustajille ja antoi asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. 3 EYVL N:o L 349, 31. 12. 1994 , s. 1, sellaisena kuin se on korvattuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 384/96 4 EYVL N:o L 292, 20. 10. 1994, s. 5 (5) Komissio etsi ja tarkisti kaikki tutkimuksensa kannalta välttämättöminä pitämänsä tiedot. (6) Tässä menettelyssä käytettiin tutkimusajanjaksona 1 päivän lokakuuta 1993 ja 30 päivän kesäkuuta 1994 välistä ajanjaksoa sen toteamiseksi, tapahtuiko polkumyyntiä tai alihinnoittelua. Tiettyjen tekijöiden kehityssuuntauksia koskevassa arvioinnissa, jonka tarkoituksena oli päätellä, oliko yhteisön tuotannonala kärsinyt vahinkoa kyseessä olevan tuonnin perusteella, valittiin 1 päivän tammikuuta 1991 ja 30 päivän kesäkuuta 1994 välinen ajanjakso. Jotta tutkimusajanjaksoa ja edeltäviä kalenterivuosia koskevien tietojen verrattavuus voitiin varmistaa, komissio päätteli kyseisten tietojen perusteella vastaavat tiedot 12 kuukauden ajalta. Koska tutkimusajanjakso päättyi ja tämä välivaiheen tarkastelu pantiin vireille ennen Ruotsin, Itävallan ja Suomen liittymistä yhteisöön, vahinkoa koskeva tutkimus perustuu kahdentoista jäsenvaltion yhteisöä koskevien tietojen arviointiin. (7) Tutkimus on ylittänyt tavanomaisen keston vahingon toteamisen ja menettelyn syy-yhteyksien monimutkaisuuden vuoksi, minkä pääasiallinen syy oli tarkasteltavana olevan tuotteen lajien runsaus ja erilaisuus. (8) Valituksen tekijä FEBMA jätti välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön seuraavien tuottajien puolesta: FAG Kugelfischer Georg Schäfer KGaA (Saksa), SKF GmbH (Saksa), SKF Industrie SpA (Italia), SKF Espagnola S. A. (Espanja), Timken France (Ranska), British Timken (Yhdistynyt kuningaskunta), ja Société Nouvelle de Roulements (Ranska). (9) Seuraavat yritykset veivät ulkorenkaita Japanista yhteisöön tutkimusajanjakson aikana: Koyo Seiko Co. Ltd. (Osaka) ja NTN Corporation (Osaka). (10) Molemmat edellä mainitut yritykset toimivat tutkimuksessa yhteistyössä ja vastasivat komission kyselyyn, ja komissio teki tarkastuskäynnit niiden tiloihin. (11) Mikään etuyhteyttä vailla oleva tuoja ei toiminut yhteistyössä komission kanssa tämän tutkimuksen yhteydessä. (12) Lisäksi lukuisat loppukäyttäjät esittivät huomautuksensa, jotka otettiin huomioon, jos ne vahvistettiin asiaa tukevilla todisteilla. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE (13) Kyseessä oleva tuote on kartiorullalaakereiden ulkorenkaat, jotka ovat osa kartiorullalaakereita. (14) Japanissa ja yhteisössä ulkorenkaita myydään pääsääntöisesti kahdelle asiakasryhmälle, teollisille käyttäjille ja jälleenmyyjille. (15) Todettakoon, että kokonaisiin kartiorullalaakereihin sisältyvät seuraavat osat: 1) kartionmuotoinen sisärengas, joka on tehty samasta aineesta kuin ulkorengas (sisä- ja ulkorenkaat muotoillaan usein samasta palasta); 2) kitkaa estävät kartiorullat, jotka asennetaan sisärenkaalle, joka voi niiden avulla liikkua suhteessa ulkorenkaaseen; 3) kori, joka pitää rullat paikallaan sisärenkaalla; ja 4) ulkorengas, joka on vastakierteinen osa ja johon ulkokierteinen osa eli kartio (joka koostuu sisärenkaasta, rullista ja korista) asennetaan kokonaisen kartiorullalaakerin tuottamiseksi. (16) Tämän tutkimuksen yhteydessä FEBMA ja tietyt japanilaiset tuottajat esittivät, että komissio pitäisi kokonaisia kartiorullalaakereita ja ulkorenkaita yhtenä tuotteena ja yhdistäisi tämän tarkastelun Japanista peräisin olevien kokonaisten kartiorullalaakereiden tuontia koskevaan tutkimukseen. 5 5 Japanista peräisin olevien kartiorullalaakereiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä 3 päivänä joulukuuta 1996 tehty komission päätös. EYVL N:o L 10, 14. 1. 1997, s. 34 8 (17) Edellä mainitut asianomaiset osapuolet ovat esittäneet, että ulkorenkaat ovat ainoastaan osa valmista tuotetta samaan tapaan kuin kartiot, jotka kokonaisia kartiorullalaakereita koskeva menettely kattaa, ja niitä ainoastaan myydään erikseen, kun ne toimitetaan kartiorullalaakereiden muiden osien yhteydessä koottavaksi kokonaisiksi kartiorullalaakereiksi lopullisen asiakkaan tiloissa. (18) Komissio katsoo kuitenkin Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen perustelujen mukaisesti,6 että kartiorullalaakerit ja ulkorenkaat ovat kaksi eri tuotetta, joista kummankin osalta voidaan laillisesti ottaa käyttöön erillinen polkumyynnin vastainen menettely. 6 Asia T-166/94 Koyo Seiko Co. Ltd. vastaan Euroopan unionin neuvosto. Tuomio 14. 7. 1995 9 (19) Todettiin, että Japanissa tuotetut ulkorenkaat, joita myydään kotimarkkinoilla ja joita viedään yhteisöön, sekä yhteisön tuottajien tuottamat ja yhteisön markkinoilla myymät ulkorenkaat ovat samankaltaisia fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja käyttötarkoitukseltaan. Tämän vuoksi niitä pidettiin samankaltaisena tuotteena neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. C. YHTEISÖN TUQTANNONALAN MÄÄRITELMÄ (20) Eräs japanilaisessa omistuksessa oleva yritys tuotti yhteisössä kartiorullalaakereita ja niiden osia, mukaan lukien ulkorenkaita, tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Yritystä ei kuitenkaan pidetty osana yhteisön tuotannonalaa asetuksen (EY) N:o 384/96 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. Tätä tulkintaa pidettiin perusteltuna sen vuoksi, että kyseinen yritys on etuyhteydessä viejään, joka vie tutkittavana olevaa tuotetta Japanista. Tämä yritys myy koko tuotantonsa yhteisössä sijaitseville myyntitytäryhtiöille, jotka ovat samalla tavalla etuyhteydessä Japanista vievään viejään ja jotka myös myyvät tuotuja Japanista peräisin olevia ulkorenkaita. Näissä olosuhteissa katsotaan, että yhteisössä sijaitseva tuotantoyritys voisi tämän johdosta hyötyä hyvien liiketoimintatapojen vastaisista käytännöistä. Näin ollen kyseisen tuottajan ei katsottu toimivan tavanomaisena yhteisön tuottajana, vaan lähinnä täydentävänä toimituslähteenä viejälle, jonka väitettiin harjoittavan polkumyyntiä. 10 (21) Yksi johdanto-osan 8 kappaleessa mainituista yhteisön tuottajista ei vastannut komission kyselylomakkeeseen tämän asettamassa määräajassa. Koska kyseinen yritys ei toiminut yhteistyössä, se suljettiin pois yhteisön tuotannonalan määritelmästä vahingon määrittämiseksi tämän tutkimuksen yhteydessä. Tämän tutkimuksen lopun osalta 'yhteisön tuotannonalalla' tarkoitetaan yhteistyössä toimineita yhteisön tuottajia, jotka tukivat valitusta ja joiden yhteinen ulkorenkaiden tuotanto muodostaa suuren osan yhteisön kokonaistuotannosta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. D. VAHINKO (22) Koska tämän tarkastelun kohteena oleva tuote on kartiorullalaakereiden osa, suurin osa yhteisön tuottajista ei tietyissä tapauksissa pystynyt erottelemaan sisäisessä kirjanpidossaan kokonaisia kartiorullalaakereita ja ulkorenkaita koskevia tietoja. Näin ollen katsottiin tarvittaessa tarpeelliseksi soveltaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 3 artiklan 8 kohtaa, jossa säädetään, että "jos [tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon, myynnin ja voittojen] erillinen tunnistaminen ei ole mahdollista, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus on arvioitava tarkastelemalla sellaisen mahdollisimman rajoitetun, samankaltaisen tuotteen sisältävän tuoteryhmän tuotantoa, josta tarvittavat tiedot ovat saatavissa. " n (23) Tässä tarkastelussa rajoitetuin tuoteryhmä, jonka osalta yhteisön tuottajat pystyivät toimittamaan tarvittavat tiedot edellä mainituista tekijöistä, on kokonaiset kartiorullalaakerit. Jäljempänä ilmoitetaan selvästi, jos arvioinnissa on käytetty edellä mainittua arviointiperustetta. (24) Kuten alustavassa tutkimuksessa ei nytkään ole käytettävissä tarkkoja virallisesti koottuja tilastoja, koska yhdistetyn nimikkeistön nimike, johon ulkorenkaat luokitellaan, kattaa useamman kuin yhden tuotteen. Vahinkoa koskeva arviointi perustuu siis yhteisön tuottajien ja japanilaisten viejien toimittamiin tietoihin sekä asianomaisten osapuolten toimittamiin tietoihin perustuviin arvioituihin lukuihin. 12 Kulutus yhteisössä (25) Vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana ulkorenkaiden kulutus kahdentoista jäsenvaltion yhteisössä väheni 4,2 prosenttia. Kyseinen markkinoiden supistuminen johtuu yleisten suhdannevaihtelujen vaikutuksesta ulkorenkaiden markkinoihin, joiden koko vaihtelee tuotteen käyttäjien yleisen toiminnan tason mukaisesti. Tuonnin määrä, myynti ja markkinaosuus (26) Tässä erityistapauksessa pidetään vahingon määrittämisessä merkityksellisenä ainoastaan japanilaisten ulkorenkaiden myyntiä vapailla markkinoilla riippumattomille ostajille eli sellaisenaan yhteisössä vapaaseen liikkeeseen luovutettujen ulkorenkaiden myyntiä, koska ainoastaan tällainen myynti kilpailee suoraan yhteisön tuotannonalan kanssa. 13 (27) Vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana Japanista peräisin olevien tuotujen ulkorenkaiden myynti riippumattomille ostajille yhteisössä (kappalemäärän perusteella ilmaistuna) väheni 35 prosenttia. Tämän myynnin vähenemisen mukaisesti ja vastoin yhteisön tuotannonalan väitteitä tarkasteltavana olevan tuonnin markkinaosuus pieneni jatkuvasti 6,6 prosentista vuonna 1991 tutkimusajanjakson 4,5 prosenttiin. Tuontihinnat (28) Japanilaisten tuottajien veloittamia hintoja verrattiin täysin samanlaisten lajien osalta niiden yhteisön tuottajien, jotka pystyivät esittämään toimittain tiedot kanavittain erikseen myydyistä ulkorenkaista, veloittamiin hintoihin neljässä tärkeimmässä jäsenvaltiossa (Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Italia, joiden katsottiin niiden myyntimäärät huomioon ottaen edustavan koko yhteisössä vallitsevia olosuhteita). Tämän perusteella todettiin, että japanilaiset tuottajat alihinnoittelivat tuotteitaan tutkimusajanjakson aikana. 14 (29) Tämän arvioinnin perusteella ei kuitenkaan voida tehdä olennaisia päätelmiä, koska kyseessä olevat japanilaiset yritykset myyvät ainoastaan joitakin yhteisön tuottajien valmistamien lajien kanssa täysin samanlaisia tai niihin suoraan verrattavissa olevia lajeja niin suuressa määrin, että tällainen vertailu eurooppalaisiin tuottajiin olisi merkityksellinen. Näissä olosuhteissa ei vahvistettu yksilöllisiä marginaaleja hintojen alittamiselle jokaisen kyseessä olevan yrityksen osalta. 15 Yhteisön tuotannonalan tilanne Myynti ja markkinaosuudet (30) Yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmistamien ulkorenkaiden myynti väheni (kappalemäärän perusteella ilmaistuna) 16,5 prosenttia tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni samana ajanjaksona noin 84 prosentista vuonna 1991 noin 74 prosenttiin tutkimusajanjakson lopussa. (31) Kahdentoista jäsenvaltion yhteisön ulkopuolelle (pääasiallisesti Itävaltaan ja Yhdysvaltoihin) sijoittautuneiden pitkään toimineiden yhteisön tuotantolaitosten valmistamien ja erikseen myymien tuotujen ulkorenkaiden markkinaosuus kasvoi 3,6 prosentista 7,3 prosenttiin. Lisäksi muista kolmansista maista tuotujen tuotteiden markkinaosuus kasvoi 5,5 prosentista vuonna 1991 tutkimusajanjakson 11,8 prosenttiin. 16 Tuotanto, tuotantokykyjä tuotantokyvyn käyttö (32) Edellä johdanto-osan 21 ja 22 kappaleessa esitetyistä syistä tuotannon, tuotantokyvyn ja tuotantokyvyn käytön kehityksen arviointi perustuu tietoihin, jotka koskevat kokonaisia kartiorullalaakereita. (33) Vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana yhteisön tuotannonalan tuotanto pieneni 10,8 prosenttia. (34) Samana ajanjaksona yhteisön tuotannonalan tuotantokyky pieneni 9,3 prosenttia, ja tuotantokyvyn käyttöaste pieneni 88,8 prosentista 86,6 prosenttiin. 17 Hinnat ja kannattavuus (35) Tarkastelussa tutkittiin yhteisön tuottajien erikseen myymien ulkorenkaiden hintojen kehitystä yhteisössä vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana. Koska yhteisön tuottajat väittivät että japanilaisten harjoittama hinnoittelupolitiikka vaikutti yhteisön tuottajien soveltamiin hintoihin riippumatta siitä, olivatko japanilaisten tuottajien myymät lajit samanlaisia kuin yhteisön tuottajien myymät, yhteisön tuottajien soveltamien hintojen kehityksen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki kyseisten tuottajien tutkimusajanjaksona myymät lajit eikä ainoastaan niitä, joita pidettiin täysin samanlaisina kuin japanilaisten myymiä lajeja. (36) Arviointi koski yhteisön tuottajien Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa ja Italiassa kaikkien myyntikanavien kautta veloittamia hintoja. Tämän perusteella todettiin, että ulkorenkaiden hinnat yhteisössä pysyivät vakaina tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan myymien lajien hinnat jopa nousivat 1,88 prosenttia painotettuun keskiarvoon perustuen (kaikkien yhteisön tuottajien kaikille asiakasryhmille myymien tuotteiden hinnat). 18 (37) Tässä yhteydessä todettakoon yhteisön tuottajien kokonaisten kartiorullalaakereiden myynnin tuoton kehityksestä kyseessä olevan ajanjakson aikana, että tappiot lisääntyivät 11 prosentista 17 prosenttiin vuosina 1991—1993. Vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana yhteisön tuotannonalan tilanne kuitenkin parani noin 7 prosentin tappioon osoittaen näin lievää elpymistä. Työllisyys (38) Vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan työllisyysaste kokonaisten kartiorullalaakereiden tuotannon osalta laski 27,4 prosenttia. 19 Vahinkoa koskeva päätelmä (39) Edellä olevan arvioinnin perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonala oli vaikeuksissa tutkimusajanjakson aikana, mutta taloudelliset tulokset kuitenkin paranivat. E. SYY-YHTEYS (40) Komissio tutki asetuksen (EY) N:o 384/96 säännösten mukaisesti, johtuiko yhteisön tuotannonalan tilanne kyseessä olevan tuonnin määristä ja hinnoista, ja oliko näiden vaikutus sellainen, että vahinkoa voidaan pitää merkittävänä asetuksen (EY) N:o 384/96 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tutkimuksessa huolehdittiin siitä, että muiden tekijöiden aiheuttamien yhteisön tuotannonalaan kohdistuvien vaikutusten ei katsottaisi johtuvan kyseisestä tuonnista. 20 (41) Tuonti Japanista ja sen markkinaosuudet yhteisössä ovat pienentyneet vahingon arvioinnissa tarkasteltuna ajanjaksona. Yhteisön tuottajien sellaisista maista, joissa niillä on pitkään toimineita tuotantolaitoksia, harjoittaman oman tuonnin markkinaosuus sekä kolmansista maista tapahtuvan tuonnin markkinaosuus ovat kasvaneet niin paljon, että ne vähintäänkin vastaavat yhteisön tuotannonalan markkinaosuudessa todettua laskua. (42) Hintojen osalta yhteisön tuotannonala on väittänyt, että japanilaisten viejien harjoittama alihinnoittelu tai alhaisempien hintatarjousten tekeminen on johtanut hintapaineisiin, mikä on pakottanut yhteisön ulkorenkaiden tuottajat laskemaan hintojaan omien markkinaosuuksiensa puolustamiseksi suurin taloudellisin menetyksin. Yhteisön tuottajien soveltamien hintojen kehityksen arvioinnin katsotaan kuitenkin osoittavan vääräksi yhteisön tuottajien päätelmän, että tuonti alensi yhteisön tuottajien tarkasteltavana ajanjaksona soveltamia hintoja tai ehkäisi niiden korottamista niin paljon, että sitä voitaisiin pitää merkittävänä neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Yhteisön tuotannonala on väittänyt estyneensä korottamasta hintojaan japanilaisten harjoittaman alihinnoittelun vuoksi erityisesti tärkeiden suurasiakkaiden osalta; tämän suhteen katsotaan, että jos hintojen korottaminen tällä tavalla estyi myyntimäärien ja markkinaosuuksien säilyttämiseksi (itse asiassa ne onnistuttiinkin melko hyvin säilyttämään), tuloksena olisi ollut taloudellisten tappioiden lisääntyminen. Edellä mainitut tutkimuksen tulokset osoittavat kuitenkin päinvastaista. Yhteisön tuotannonalan väitteet siitä, että hinnat olisivat ratkaisevasti alentuneet tai niiden korottaminen olisi estynyt, eivät ole perusteltuja erityisesti, kun otetaan huomioon kyseisenä ajanjaksona vallinut taantuma. Hintojen alentumista ei havaittu, ja todettu hinnankorotus kattaa olennaisen osan tuotannonalalla todetuista yleisistä kustannusten nousuista. 21 (43) Yhteisön tuotannonalan tuotantokyvyn vähenemisen osalta yhteisön tuotannonala on esittänyt, että se oli joutunut vähentämään tuotantokykyään ja sijoituksiaan viiteajanjakson aikana kannattavuusrajansa laskemiseksi ja tappioiden pienentämiseksi. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonala ei voinut tyydyttää asiakkaiden kysyntää tutkimusajanjakson jälkeisenä vuonna 1995, jolloin ulkorenkaiden kulutus kasvoi. Jotta se voisi sijoittaa tuotantokykyyn, yhteisön tuottajat väittävät tarvitsevansa huomattavasti korkeampaa tuottoa myynnistä kuin minkä se sai tutkimusajanjakson aikana. 22 (44) Vaikkei yleensä voida ottaa huomioon tutkimusajanjakson jälkeistä ajanjaksoa koskevia tietoja, todettakoon, että vuonna 1995 kokonaisten kartiorullalaakereiden ja niiden osien kysyntä vilkastui. Tämä oli eräs syy siihen, että yhteisön tuotannonala pystyi julkaisemaan erinomaisia tuloksia (myös taloudellisia) vuonna 1995. Yhteisön tuottajien tuotantolaitosten toimituksissa on toki ollut puutteita kyseisenä vuonna. Ollaan kuitenkin sitä mieltä, että kustannusten pienentäminen on tavanomaista liiketoimintakäyttäytymistä erityisesti silloin, kun tuotannonala on taloudellisessa taantumassa. Toisaalta noususuhdanteen markkinatilanteessa tuotantokyvyn lisäämistä ja sen rahoittamista tavanomaisilla rahoitusvaroilla voidaan myös pitää tavanomaisena käytäntönä. Tuotantokyvyn pienentämistä ei siis voida katsoa johtuvan kyseessä olevasta tuonnista erityisesti sen vuoksi, että tuonnin määrä pieneni enemmän kuin mitä yhteisön tuotannonalan tuotantokyky pieneni. Lisäksi tuotantokyvyn pienenemistä on tarkasteltava samassa yhteydessä kuin yhteisön tuotannonalan tuotannon siirtämistä kahdentoista jäsenvaltion ulkopuolella sijaitseviin pitkään toimineisiin tuotantolaitoksiin. 23 (45) Työllisyyden laskusta todettakoon, että kyseisenä ajanjaksona yhteisön tuotannonala siirsi tuotantokykyään maailmanlaajuisessa tuontantorakenteessaan ja aloitti huomattavat rakenneuudistukset yleisen tuottavuuden parantamiseksi, mikä on ilmennyt työllisyyden vähenemisenä, jonka syyksi ei voida lukea kyseistä tuontia. 24 Päätelmä (46) Edellä esitetyt havainnot huomioon ottaen päätellään, että kyseessä oleva tuonti ei itsessään aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja osoitetaan näin vääriksi yhteisön tuotannonalan jättämässä välivaiheen tarkastelua koskevassa pyynnössä esitetyt väitteet siitä, että voimassa olevat toimenpiteet eivät olleet riittäviä ehkäisemään kasvavaa vahinkoa. Yhteisön tuotannonalan huono tilanne johtunee pikemminkin muista kolmansista maista tapahtuvasta tuonnista ja tutkimusajanjaksona vallinneesta taantumasta. Näin ollen tarkasteltavana olevalla toimenpiteellä oli toivotut vaikutukset eli se vähensi kyseisen tuonnin vaikutusta niin, ettei sitä enää voitu pitää merkittävänä neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti. (47) Näin ollen onkin kyse siitä, muuttaisiko tämän toimenpiteen poisto tilanteen käänteiseksi. 25 F. VOIMASSA OLEVIEN TOIMENPITEIDEN KUMOAMISEN TODENNÄKÖISET VAIKUTUKSET (48) Kuten edellä osoitettiin, tosiasioista ilmenee, että tarkasteltavina olevat toimenpiteet ovat vähentäneet kyseessä olevan tuonnin vahingollisia vaikutuksia niin, ettei niitä voida pitää merkittävinä asetuksen (EY) N:o 384/96 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti. (49) Yhteisön tuotannonala on esittänyt, että jos tällä hetkellä voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin, on todennäköistä, että kyseessä olevan tuonnin aiheuttama merkittävä vahinko toistuisi. (50) Voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden kumoaminen ei todennäköisesti johtaisi kyseisen tuonnin merkittävän vahingollisen vaikutuksen toistumiseen. Tämä kanta perustuu arvioon japanilaisten tuottajien markkinaosuuksien kehityksestä sekä siihen, ettei tällä ole ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuottajien hinnoittelupolitiikkaan ja että tuonti muista lähteistä kuin Japanista, mukaan lukien yhteisön tuottajiin etuyhteydessä olevista tuotantolaitoksista, on lisääntynyt huomattavasti. 26 (51) Tässä yhteydessä on mainittava myös muita tekijöitä, kuten yhteisön tuotannonalan suuri markkinaosuus sekä se, että sen myyntiä säätelevät merkittävissä määrin pitkäkestoiset sopimukset suurten teollisten käyttäjien kanssa ja että yhteisön tuotannonala on ja on aina ollut varma toimittaja sen tuotteita käyttävälle yhteisön teollisuudelle läheisyytensä sekä korkean laatunsa ja palvelutasonsa vuoksi. (52) Lisäksi viralliset tilastot osoittavat, että lääkereiden tuotantokyky pysyi Japanissa vakaana vuosina 1990—1994 ja kasvoi sen jälkeen maailmanlaajuisen kysynnän lisääntymisen myötä. Jos kuitenkin arvioidaan vientiä Japanista muualle kuin yhteisön maihin, näyttää siltä, ettei Japanissa ole riittävästi käytettävissä olevaa tuotantokykyä, jotta se voisi tuottaa olennaisesti suurempia määriä yhteisöön vietäviksi. 27 (53) Lopuksi on korostettava, että edellä kuvattu yhteisön tuotannonalan tilanne tutkimusajanjaksona on osoittanut elpymistä kartiorullalaakereiden ja niiden osien markkinoiden suhteen. Kehitys jatkui ja voimistui tutkimusajanjakson jälkeen, kuten suurimpien yhteisön tuottajien julkaisemat vuoden 1995 tulokset osoittivat. Ei pidetä todennäköisenä, että tilanne muuttuisi voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen johdosta, koska kyseessä olevalla tuonnilla ei ole merkittävää vaikutusta yhteisön tuottajien tilanteeseen, kuten edellä osoitettiin. 28 G. POLKUMYYNTI (54) Edellä esitetyn päätelmän johdosta komissio ei pitänyt tarpeellisena arvioida, harjoitettiinko kyseisessä tuonnissa polkumyyntiä ja jos näin oli, oliko polkumyyntimarginaali kasvanut, koska tämä ei olisi vaikuttanut millään tavoin edellä esitettyyn arviointiin eikä se olisi näin ollen muuttanut tehtyjä päätelmiä. H. PÄÄTELMÄ (55) Edellä esittyjen havaintojen perusteella komissio katsoo, että Japanista peräisin olevien ulkorenkaiden tuonnissa voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden välivaiheen tarkastelun tulos on se, että kyseistä tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä ja että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolo olisi kumottava. (56) Komissio ilmoitti havainnoistaan asianomaisille osapuolille, mukaan lukien yhteisön tuotannonala. Saatuaan komissiolta edellä mainittuja tosiasioita, havaintoja ja päätelmiä koskevat tiedot yhteisön tuotannonalan edustajat esittivät lisää kirjallisia ja suullisia huomautuksia kyseessä olevan Japanista tulevan tuonnin vaikutuksista yhteisön tuotannonalaan. Komissio katsoo kuitenkin tarkasteltuaan näitä huomautuksia, ettei niiden perusteella voida kumota edellä esitettyjä päätelmiä. Eräät jäsenvaltiot esittivät vastalauseita kyseisestä toimintatavasta. 29 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Japanista peräisin olevien, CN-koodiin 8482 99 00 kuuluvien kartiorullalaakereiden ulkorenkaiden tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely päätetään ja neuvoston asetuksella (ETY) N:o 55/93 tällaisessa tuonnissa käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet kumotaan. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta 30 ISSN 1024-4492 KOM(97) 244 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 11 Luettelonumero : CB-CO-97-236-FI-C ISBN 92-78-20125-1 'luroopun yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto ,-2t)85 Luxemburg


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1802/97 von Robert EVANS an die Kommission. Gemeinschaftliche Umweltschutzvorschriften und Häxeln von Holz

eurovoc_concepts:
EU law
energy industry
environmental policy
fuel
pollution control measures
wood product

text: 10. 2. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 45/105 (98/C 45/130) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1802/97 von Robert Evans (PSE) an die Kommission (28. Mai 1997) Betrifft: Gemeinschaftliche Umweltschutzvorschriften und Ha¤xeln von Holz Welche gemeinschaftlichen Vorschriften oder Fo¤rderma(cid:223)nahmen gibt es, um Firmen dazu zu bewegen, Holz nicht zu verbrennen, sondern zu ha¤xeln? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommissiom (9. Juli 1997) Derartige Vorschriften sind der Kommission nicht bekannt. Das Verbrennen von Holz stellt eine wichtige Energiequelle fu¤r die Holzindustrie und andere Industrien in Europa dar. Die Holzverbrennung in kontrollierten Verbrennungsanlagen ist ein Beitrag zu einer effizienten Nutzung der Rohstoffe, sie ist mit vergleichsweise sauberen Emissionen verbunden, und der Einsatz anderer Energietra¤ger, insbesondere fossiler Brennstoffe, wird durch sie verringert. Fu¤r eine vernu¤nftige Umweltpolitik verbietet es sich daher, die Unternehmen dazu anzuhalten, die Holzverbren- nung zu reduzieren oder einzustellen. (98/C 45/131) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1808/97 von Gary Titley (PSE) an die Kommission (28. Mai 1997) Betrifft: MEDA-Demokratie-Programm Kann die Kommission ihre Auswahlkriterien fu¤r Projekte erla¤utern, die nach dem MEDA-Demokratie- Programm unterstu¤tzt werden? Antwort von Herrn Marin im Namen der Kommissiom (24. Juni 1997) Auf der Grundlage der Erfahrungen mit der Durchfu¤hrung anderer Demokratie-Programme wurde von der Kommission fu¤r die Verwaltung des MEDA-Demokratieprogramms ein Orientierungsdokument erstellt, das u¤ber die Zulassungskriterien und -bedingungen fu¤r die Projekte, die im Rahmen des Programms unterstu¤tzt werden ko¤nnen, Auskunft gibt. Das Dokument wurde in Form einer Broschu¤re herausgeben, die in gro(cid:223)er Zahl unter den beteiligten Akteuren verbreitet wurde. Zu den Auswahlkriterien ist folgendes anzumerken: › Empfa¤nger Das Programm dient der Unterstu¤tzung der Menschenrechte und der Demokratie in jenen Partnerla¤ndern der Union, die die Erkla¤rung von Barcelona unterzeichnet haben (Algerien, Marokko, Zypern, A¤ gypten, Israel, Jordanien, Libanon, Malta, Syrien, Tunesien, Tu¤rkei, Pala¤stinensische Beho¤rde). Lokale Projekte und Regionalprojekte kommen fu¤r die Fo¤rderung in Betracht. › Aktionsbereiche Einbezogen werden die politischen Rechte im Bereich der Demokratie (Unterstu¤tzung von Wahlen, Aufbau von Informationszentren, Sensibilisierung, Ausbildung, Aufbau von Meinungsforschungsinstituten) und der Rechtsstaatlichkeit (institutionelle Reformen, Ausbildung von Mitarbeitern des o¤ffentlichen Dienstes, Verbesserung von Haftbedingungen, Unterstu¤tzung von Einrichtungen zur Fo¤rderung der Menschenrechte, Unterstu¤tzung transparenter Verwaltungsverfahren). Zu den bu¤rgerlichen Grundrechten za¤hlen die Meinungsfreiheit (Gewa¤hrleistung von Puralismus und Unabha¤ngigkeit der Medien, Erarbeitung von Verhaltenskodexen, Unterstu¤tzung der im Medienbereich Ta¤tigen) die Versammlungs- und die Vereinigungsfreiheit (kollektive Kontakte zwischen politischen Parteien und generell die Unterstu¤tzung der Zivilgesellschaft) und die Religions- und die Bewegungsfreiheit. Die Fo¤rderung der sozialen und wirtschaftlichen Rechte umfa(cid:223)t die Unterstu¤tzung der Gewerkschaften undAusbildungsma(cid:223)nahmen. Der Schutz bestimmter Zielgruppen betrifft Frauen (Integration in das politische und wirtschaftliche Leben, Sensibilisierung), Kinder, Minderheiten, Flu¤chtlinge und Vertriebene, Folteropfer und Gefangene


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1822/97 del Jesús CABEZÓN ALONSO a la Comisión. Actividad de los astilleros españoles de propiedad estatal

eurovoc_concepts:
EU aid
Spain
building subsidy
cessation of trading
derogation from EU law
industrial restructuring
public sector
restriction on competition
shipbuilding

text: C 45/108 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 2. 98 (98/C 45/135) PREGUNTA ESCRITA E-1822/97 de Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a la Comisio·n (28 de mayo de 1997) Asunto: Actividad de los astilleros espan(cid:152)oles de propiedad estatal En su d(cid:14)·a, la Comisio·n informo· el Gobierno espan(cid:152)ol de su de decisio·n de ampliar en el tiempo el procedimiento respecto a las ayudas a conceder a los astilleros de propiedad estatal (1). A la espera de mayor informacio·n por parte de las autoridades espan(cid:152)olas, la Comisio·n parece aceptar que ASTANDER (Astilleros de Santander) abandone la construccio·n de buques y mantenga como actividad la de «Reparacio·n y transformacio·n». ¿Que· argumentos ha podido presentar el Gobierno espan(cid:152)ol para que a ASTANDER se le pueda privar de seguir haciendo «transformaciones»? ¿Ha adoptado la Comisio·n Europea alguna decisio·n firme el respecto? (1) DO C 53 de 22. 2. 1997, p. 3. Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-1820/97 y E-1822/97 dada por el Sr. Van Miert en nombre de la Comisio·n (20 de junio de 1997) En primer lugar, para evitar posibles malentendidos, debe aclararse que, al decidir la ampliacio·n del procedimiento del apartado 2 del art(cid:14)·culo 93 del Tratado CE, la Comisio·n mostraba su preocupacio·n por que las reducciones de capacidad en los astilleros pu·blicos beneficiarios fuesen la contrapartida adecuada a los muy considerables importes de ayuda propuesta, gran parte de la cual era incompatible con la normativa habitual sobre ayudas a la construccio·n naval. En este contexto, la Comisio·n hab(cid:14)·a expresado sus dudas acerca de si podr(cid:14)·a considerarse que las propuestas relativas a Astander dar(cid:14)·an lugar a una reduccio·n de capacidad suficiente y aute·ntica, particularmente teniendo en cuenta que estos astilleros hab(cid:14)·an cesado las actividades de nueva construccio·n en 1990 y podr(cid:14)·an realizar actividades de transformacio·n, mientras que normalmente las actividades de transformacio·n y de nueva construccio·n se tratan juntas a los efectos de la Directiva sobre ayudas a la construccio·n naval (a diferencia de lo que ocurre con la actividad de reparacio·n de buques, estas dos actividades pueden recibir ayudas a la produccio·n en el marco de contratos). Sin embargo, como probablemente conoce Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, el procedimiento se modifico· posteriormente cuando el Gobierno espan(cid:152)ol presento· propuestas modificadas para responder a las preocupaciones de la Comisio·n (compartidas por numerosos Estados miembros) de cara a reducir al ma·ximo las posibles distorsiones de la competencia. Conforme al plan revisado, adema·s del cese de la actividad de nueva construccio·n en Astander, se tomara·n otra serie de medidas (incluido el cierre de instalaciones, pero no el cierre total de los astilleros), con el efecto inmediato de lograr una reduccio·n de la capacidad global de los astilleros pu·blicos de 30 000 toneladas de registro bruto compensado (trbc). A esto se an(cid:152)adira·n la no reanudacio·n de la construccio·n naval en los astilleros pu·blicos de Astano y nuevas reducciones de capacidad en el sector privado que ascienden a 17 500 toneladas de registro bruto compensado. El Gobierno espan(cid:152)ol tambie·n ha acordado que Astander no realizara· actividades de transformacio·n de buques mientras sea propiedad estatal. Las cuestiones relativas al fundamento del plan revisado incumben a las autoridades espan(cid:152)olas. Sobre esta base, en su reunio·n de 24 de abril de 1997, el Consejo de Industria decidio· que podr(cid:14)·a concederse a Espan(cid:152)a una excepcio·n a lo dispuesto en la Directiva sobre ayudas a la construccio·n naval. Esta excepcio·n se adopto· el 2 de junio de 1997 en forma de Reglamento del Consejo (1), dejando a la Comisio·n libertad para archivar el procedimiento y aprobar la ayuda. En breve se espera una decisio·n final de la Comisio·n. (1) DO L 148 de 6. 6. 1997


title: VERORDENING (EG) Nr. 944/97 VAN DE COMMISSIE van 28 mei 1997 houdende rectificatie van Verordening (EG) nr. 198/97 tot vaststelling van de forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit


title: WRITTEN QUESTION No. 1957/97 by Peter SKINNER to the Commission. Availability of right-hand drive vehicles

eurovoc_concepts:
after-sales service
competition
consumer protection
distributive trades
exclusive distribution agreement
motor car
single market

text: C 21/126 EN Official Journal of the European Communities 22. 1. 98 The Commission is currently considering the most appropriate initiative in the light of International Labour Organisation (ILO) Convention No 177 and the accompanying Recommendation. (1) Social Europe 4/96, p. 42. (98/C 21/241) WRITTEN QUESTION P-1957/97 by Peter Skinner (PSE) to the Commission (28 May 1997) Subject: Availability of right-hand drive vehicles Given that open market conditions should prevail in the EU with regard to competition amongst car manufacturing companies, and that this competition should lead to greater availability and fewer restrictions on the purchaser, will the Commission comment on the unnecessary restrictions imposed on people who wish to directly purchase right-hand drive vehicles on the continent? What action is the Commission taking to ensure that right-hand drive vehicles are as readily available for car manufacturers on the continent as are left-hand drive vehicles, without the restriction of dealership purchase only? Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (17 June 1997) The Commission fully agrees with the Honourable Member that open market conditions should lead to more competition and, in fact, make it easier for consumers to buy their right-hand-drive (RHD) vehicles wherever they find it most advantageous in the Community. Indeed, the Commission in its Regulation (1) for motor vehicle distribution reinforces this freedom. A dealer within the single market may not reject a consumer’s offer to buy, or ask for a higher price simply because the consumer is a resident of another Member State. However, since it is normally in a dealer’s interest to maximise sales, the consumer(cid:146)s right is not accompanied by an obligation imposed on dealers to sell. The Regulation establishes the following rights for a consumer resident in one Member State who wants to buy a motor vehicle, including RHD cars, in another Member State: › › › the consumer can be requested to complete only the same documentation, and in the usual manner, as is normally and lawfully required of a consumer resident in the Member State where the vehicle is bought. Usually such documentation relates to the name and address of the consumer; the producer and all dealers should honour the guarantee and provide free servicing, vehicle recall work, and repair and maintenance services necessary for the safe and reliable functioning of the vehicle, irrespective of where and from whom in the single market the vehicle was purchased; the manufacturer, the supplier or another undertaking within the network which directly or indirectly restricts the freedom of final consumers, authorized intermediaries or authorized dealers to obtain a new motor vehicle from whichever authorized dealer they choose within the single market automatically loses the benefit of the exemption and as a consequence this manufacturer’s whole distribution network is automatically void pursuant to Article 85(2) of the EC Treaty. Apart from this general approach aiming at opening the car sales markets e. g. for customers who want to buy a RHD car outside their place of residence, the Commission has adopted two decisions condemning obstacles to the purchase of new RHD cars (2) outside the United Kingdom. In addition, the Honourable Member is invited to refer to the Commission’s earlier answers to written questions on this subject (3). (1) Commission Regulation (EC) No 1475/95, OJ L 145 of 28. 6. 1995, p. 25 on the application of Article 85(3) of the Treaty to certain categories of motor vehicle distribution and servicing agreements which replaced the former Commission Regulation (EEC) for this area No 123/85 of 12. 12. 1984, OJ L 15 of 18. 1. 1985, p. 16. (2) Commission decision of 25. 9. 1986, OJ L 295 of 18. 10. 1986, p. 19; Commission decision of 2. 7. 1984, OJ L 207 of 2. 8. 1987, p. 11. (3) Written Question No 2874/91 by Mr Thomas Megahy, OJ C 162 of 29. 6. 1992, p. 33; Written Question No 1829/82 by Sir James Scott-Hopkins, OJ C 111 of 25. 4. 1983, p. 11, with further reference to previous answers of the Commission


title: Dohoda mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o celní spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách

text: 02/sv. 8 CS Úřední věstník Evropské unie 345 21997A0812(01) L 222/17 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 12. 8. 1997 mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o celní spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách DOHODA EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ A SPOJENÉ STÁTY AMERICKÉ (dále jen „smluvní strany“), RESPEKTUJÍCE společný akční plán Evropské unie a Spojených států podepsaný v Madridu dne 3. prosince 1995; BEROUCE OHLED na důležitost obchodních vazeb mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými a přejíce si přispět k harmonickému rozvoji těchto vazeb ku prospěchu obou smluvních stran; JSOUCE PŘESVĚDČENY, že v zájmu dosažení tohoto cíle by měl existovat závazek rozvíjet celní spolupráci v co největší možné míře; BEROUCE OHLED na to, že porušování celních předpisů poškozuje hospodářské, daňové i obchodní zájmy obou smluvních stran a uznávajíce důležitosti zajištění řádného vybírání cel a jiných daní; JSOUCE PŘESVĚDČENY, že opatření proti takovému porušování mohou být účinnější, pokud budou jejich celní orgány spolupracovat; RESPEKTUJÍCE jednotlivé pravomoci Evropského společenství a členských států Evropského společenství a přejíce si uzavřít dohodu o otázkách spadajících do pravomoci Evropského společenství; S OHLEDEM na stávající dohody o celní spolupráci a vzájemné pomoci, které byly uzavřeny mezi jednotlivými členskými státy Evropského společenství a Spojenými státy americkými, a na ostatní mezinárodní dohody a úmluvy přijaté SMLUVNÍMI STRANAMI, SE DOHODLY TAKTO: HLAVA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Definice c) „dožadujícím orgánem“ příslušný celní orgán, který za tímto účelem jmenovala smluvní strana a který požaduje pomoc v celních otázkách; d) „dožádaným orgánem“ příslušný celní orgán, který za tímto účelem jmenovala smluvní strana a od kterého je požadována pomoc v celních otázkách; e) „osobními údaji“ veškeré informace o identifikované nebo identifikovatelné osobě; Pro účely této dohody se rozumí: f) „porušováním celních předpisů“ jakékoliv porušení nebo pokus o porušení celních předpisů. a) „celními předpisy“ předpisy, které přijalo Evropské společen- ství a Spojené státy americké a kterými se řídí dovoz, vývoz, tranzit zboží a jeho propouštění do jakéhokoliv celního režimu, včetně opatření týkajících se zákazu, omezení a kon- troly; Článek 2 Územní působnost b) „celním orgánem“ v Evropském společenství příslušné útvary Komise Evropských společenství a celní orgány členských států Evropského společenství a ve Spojených státech americ- kých celní správa USA (US Customs Service) a Úřad státní pokladny (Department of the Treasury); Tato dohoda se vztahuje na jedné straně na území, na která se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství, a to za podmínek stanovených v této smlouvě, na území Spojených států amerických na straně druhé. 346 CS Úřední věstník Evropské unie 02/sv. 8 Článek 3 Budoucí rozšíření 3. Pokud jde o otázky týkající se použitelnosti této dohody, smluvní strany si při jejich řešení poskytují vzájemné konzultace v rámci Smíšeného výboru zřízeného článkem 22. Smluvní strany mohou po vzájemné dohodě tuto dohodu rozšířit za účelem zvýšení úrovně celní spolupráce a jejího rozšíření v souladu se svými příslušnými celními předpisy prostřednictvím dohod týkajících se zvláštních oblastí nebo záležitostí. HLAVA II OBLAST PŮSOBNOSTI DOHODY Článek 4 Výkon spolupráce a pomoci Veškerou spolupráci a pomoc podle této dohody vykonávají smluvní strany v souladu se svými příslušnými právními předpisy, pravidly a jinými právními nástroji. Kromě toho vykonává veškerou spolupráci a pomoc podle této dohody každá ze smluvních stran v rámci pravomocí a dostupných zdrojů svého celního orgánu. Článek 5 Závazky vyplývající z jiných dohod 1. S ohledem na příslušné kompetence Evropského společenství a členských států: — nejsou ustanoveními této dohody dotčeny závazky smluvních stran vyplývající z jakékoliv jiné mezinárodní dohody nebo úmluvy, — jsou ustanovení této dohody považována za ustanovení dopl- ňující dohody o celní spolupráci a vzájemné pomoci, které byly nebo mohou být uzavřeny mezi jednotlivými členskými státy Evropské unie a Spojenými státy americkými, a — nejsou ustanoveními této dohody dotčena ustanovení, na základě kterých si mezi sebou příslušné útvary Komise a celní orgány členských států sdělují jakékoliv informace, které zís- kaly v rámci této dohody a které by mohly představovat zájem Evropského společenství. 2. Bez ohledu na ustanovení odstavce 1 mají ustanovení této dohody přednost před ustanoveními dvoustranných dohod o celní spolupráci a vzájemné pomoci, které byly či mohou být uzavřeny mezi jednotlivými členskými státy Evropské unie a Spo- jenými státy americkými, pokud jsou ustanovení těchto dohod neslučitelná s ustanoveními této dohody. HLAVA III CELNÍ SPOLUPRÁCE Článek 6 Oblast působnosti spolupráce 1. Smluvní strany se zavazují rozvíjet celní spolupráci v co nej- širším rozsahu. Smluvní strany zejména usilují o spolupráci při: a) zřizování a udržování komunikačních kanálů mezi svými cel- ními orgány v zájmu usnadnění bezpečné a rychlé výměny informací; b) usnadňování účinné koordinace mezi svými celními orgány; c) veškerých dalších správních otázkách týkajících se této dohody, které mohou občas vyžadovat jejich společnou čin- nost. 2. Celní spolupráce v rámci této dohody zahrnuje všechny otázky související s uplatňováním celních předpisů. Článek 7 Spolupráce v oblasti celních režimů Smluvní strany stvrzují svůj závazek usnadňovat zákonný pohyb zboží a s tímto cílem si v souladu s ustanoveními této dohody vyměňují informace a odborné znalosti o opatřeních ke zlepšení celních technik a režimů a o počítačových systémech. Článek 8 Výměna zaměstnanců Pokud je to oboustranně výhodné, mohou si celní orgány navzájem vyměňovat své zaměstnance za účelem lepšího porozumění celním technikám a postupům a počítačovým systémům druhé strany. Článek 9 Koordinace v rámci mezinárodních organizací Celní orgány usilují o rozvoj a posílení spolupráce v otázkách společného zájmu za účelem snahy o koordinaci postojů v případě, že se o těchto otázkách jedná v rámci mezinárodních organizací, jako je Rada pro celní spolupráci. 02/sv. 8 CS Úřední věstník Evropské unie 347 Článek 10 Technická pomoc třetím zemím umožní zajistit dodržování celních předpisů, a to včetně infor- mací o zjištěných či plánovaných činnostech, které jsou nebo by mohly být v rozporu s těmito předpisy. Smluvní strany se případně vzájemně informují o akcích, které uskutečnily nebo které se mají uskutečnit spolu se třetími zeměmi spojených s technickou pomocí v celní oblasti s cílem zkvalitnění této pomoci. HLAVA IV VZÁJEMNÁ POMOC Článek 11 Oblast působnosti vzájemné pomoci 1. Způsobem stanoveným touto dohodou a v souladu s jejími podmínkami si smluvní strany navzájem pomáhají v oblastech své působnosti při zajišťování dodržování celních předpisů. 2. V souladu s podmínkami této dohody poskytne každá ze smluvních stran z vlastního podnětu nebo na požádání druhé smluvní straně příslušné informace o činnostech, které ve svém důsledku mohou představovat porušování celních předpisů na území jedné ze smluvních stran. 3. Pomoc poskytovaná podle této dohody zahrnuje zejména: a) b) informace, které by mohly být použitelné v boji proti porušo- vání celních předpisů, a zejména zvláštní prostředky boje proti tomuto porušování; informace o nových metodách používaných při porušování celních předpisů nebo informace týkající se vzorců nezákonné činnosti; a c) informace o postřezích a zjištěních z úspěšného používání nových pomůcek a technik prosazování celních předpisů. 4. Toto je dohoda pouze mezi smluvními stranami; ustanovení této dohody nezakládají právo žádné fyzické osoby na získání informací nebo právo zabránit vyřízení žádosti. 5. Ničím v této dohodě nejsou dotčeny příslušné právní a správní předpisy ani jiné právní nástroje, kterými se řídí trestní otázky nebo soudní řízení, včetně vzájemné právní pomoci. Článek 12 Pomoc na požádání 2. Dožádaný orgán poskytne na požádání dožadujícímu orgánu informace o tom: a) zda bylo zboží vyvezené z území jedné smluvní strany řádně dovezeno na území druhé strany, případně upřesní celní režim, do kterého bylo zboží propuštěno; b) zda bylo zboží dovezené na území jedné smluvní strany řádně vyvezeno z území druhé strany, případně upřesní celní režim, do kterého bylo zboží propuštěno. 3. Celní orgány jedné smluvní strany vykonávají na požádání cel- ních orgánů druhé strany v rozsahu svých schopností a v rámci svých dostupných zdrojů zvláštní dohled nad: a) osobami, o kterých je dožadujícímu orgánu známo, že porušily celní předpisy, nebo které jsou z takového jednání podezřelé; b) přepravovaným nebo skladovaným zbožím, které by podle oznámení dožadujícího orgán mohlo být předmětem nezákonné přepravy; c) dopravními prostředky, u kterých má dožadující orgán podezření, že jsou využívány při porušování celních předpisů. 4. Celní orgány smluvních stran předloží na požádání příslušnou dokumentaci týkající se přepravy a nakládky zboží. Článek 13 Pomoc z vlastního podnětu 1. Smluvní strany si z vlastního podnětu navzájem poskytují pomoc poskytováním vhodných informací, pokud je shledají nezbytnými k zajištění dodržování celních předpisů, zejména získají-li informace týkající se: a) činností, které jsou nebo které se jeví jako porušování těchto předpisů a které by mohlo být předmětem zájmu druhé smluvní strany; b) nových způsobů nebo metod provádění těchto činností; a 1. Smluvní strany si na požádání navzájem pomáhají tak, že dožadujícímu orgánu poskytují příslušné informace, které mu c) zboží, o kterém je známo, že je předmětem porušování cel- ních předpisů. 348 CS Úřední věstník Evropské unie 02/sv. 8 2. V závažných případech, které by mohly značným způsobem ohrozit hospodářství, veřejné zdraví, veřejnou bezpečnost nebo jakýkoliv jiný zájem zásadního významu druhé smluvní strany, poskytují celní orgány takové informace v co nejširším možném rozsahu z vlastního podnětu. stranou získávat od úřadů dožádaného orgánu příslušné knihy, rejstříky a jiné dokumenty nebo nosiče dat uchovávané na těchto úřadech, pořizovat si jejich kopie nebo si z nich vypisovat jakéko- liv údaje či podrobnosti týkající se porušování celních předpisů, které dožadující orgán potřebuje pro účely této dohody. Článek 14 Forma a povaha žádostí o pomoc 4. Úředníci smluvní strany se mohou se souhlasem druhé smluvní strany a za podmínek stanovených touto stranou účast- nit šetření prováděných na území této druhé smluvní strany a pomáhat při formulaci úředního záznamu. 1. Žádosti podle této dohody musí být vyhotoveny písemně. K žádosti musí být připojeny dokumenty nezbytné pro její vyřízení. Pokud to vyžaduje naléhavost situace, lze přijímat i ústní žádosti, které však musí být neprodleně potvrzeny písemně. 2. Žádosti podle odstavce 1 musí obsahovat tyto údaje: 5. Žádosti smluvní strany o dodržení určitého postupu se vyhoví s výhradou právních předpisů dožádané strany. 6. Pokud o to dožadující orgán požádá, musí být informován o času a místě akce, která je uskutečňována v reakci na jeho žádost tak, aby mohla být taková akce zkoordinována. a) název orgánu, který podává žádost; b) povahu požadovaných opatření; c) předmět a důvod žádosti; Článek 16 Způsob sdělování informací d) jména a adresy osob, kterých se opatření dotýkají, známy; jsou-li 1. Dožádaný orgán sděluje dožadujícímu orgánu příslušné infor- mace formou dokumentů, ověřených kopií dokumentů a zpráv apod. e) stručný popis dotyčné záležitosti a související právní prvky; a f) přehled dosavadních šetření a příslušných skutečností. 3. Žádosti se podávají v úředním jazyce dožádaného orgánu nebo v jazyce pro tento orgán přijatelném. 4. Pokud žádost nesplňuje formální požadavky stanovené tímto článkem, může být dožadující orgán vyzván, aby provedl její opravu nebo žádost doplnil. V odůvodněných případech mohou být přijata bezpečnostní opatření. Článek 15 Vyřizování žádostí 2. Originály souborů, dokumentů a ostatních materiálů jsou požadovány pouze v těch případech, kdy by kopie byly nedosta- čující. Na zvláštní žádost budou kopie těchto souborů, doku- mentů a ostatních materiálů příslušným způsobem ověřeny. 3. Originály předaných souborů, dokumentů a ostatních mate- riálů musí být vráceny při nejbližší možné příležitosti, přičemž práva smluvních stran nebo třetích stran s nimi související zůstá- vají nedotčena. 4. Místo dokumentů stanovených touto dohodou lze za stejným účelem poskytovat informace v jakékoliv formě v elektronické podobě. Současně se poskytnou veškeré příslušné informace pro výklad nebo použití těchto informací. 1. Za účelem vyřízení žádosti o pomoc dožádaný orgán přijímá v rámci svých pravomocí a dostupných prostředků veškerá vhodná opatření. Článek 17 Výměna informací a důvěrnost 2. Není-li dožádaný orgán kompetentní k vyřízení žádosti o pomoc, předá žádost neprodleně příslušnému subjektu a uvě- domí o tom dožadující orgán. 3. Náležitě oprávnění úředníci smluvní strany mohou se souhla- sem druhé smluvní strany a za podmínek stanovených druhou 1. Veškeré informace sdělované v jakékoliv formě podle této dohody jsou považovány za důvěrné nebo určené pouze pro slu- žební potřebu podle předpisů, pravidel a ostatních právních nástrojů platných v jednotlivých smluvních stranách. Požívají ochrany, která se vztahuje na podobné informace podle příslušných předpisů, pravidel a ostatních právních nástrojů smluvní strany, která je získala. 02/sv. 8 CS Úřední věstník Evropské unie 349 2. Osobní údaje je možné poskytovat pouze v případech, kdy se smluvní strana, která je přebírá, zaváže zajistit ochranu těchto údajů způsobem alespoň rovnocenným způsobu ochrany používanému v takovém případě smluvní stranou, která tyto údaje může poskytnout. spadají do působnosti této dohody, na území druhé smluvní strany a poskytl takové předměty, dokumenty nebo jejich ověřené kopie, které mohou být pro řízení nezbytné. V žádosti o vystoupení musí být výslovně uvedeno, o jaký případ jde a v jaké úloze bude úředník dotazován. 3. Získané informace jsou určeny pouze pro účely uvedené v této dohodě. Pokud jedna ze smluvních stran chce použít příslušné informace pro jiné účely, musí získat předběžný písemný souhlas správního orgánu, který informace poskytl. Takové použití pod- léhá omezením stanoveným tímto orgánem. Článek 19 Výjimky z povinnosti poskytnout pomoc 4. Odstavcem 3 není dotčeno použití informací v jakémkoliv soudním nebo správním řízení, které bylo zahájeno v důsledku nedodržení celních předpisů. Smluvní strany mohou ve svých záznamech, zprávách a svědeckých výpovědích a při řízeních a žalobách u soudů použít informace a dokumenty získané na základě této dohody jako důkazní materiál. O takovém použití musí být informován příslušný orgán, který tyto informace poskytl. 1. V případech, kdy by pomoc podle této dohody mohla narušit suverenitu Spojených států amerických nebo členského státu Evropského společenství nebo by mohla ohrozit veřejný pořádek, bezpečnost nebo jiný zájem zásadního významu (uvedený například v čl. 17 odst. 20) nebo by byla neslučitelná s právním systémem smluvní strany, případně též s právním systémem člen- ského státu, může být pomoc odmítnuta nebo odložena nebo může být poskytnutí pomoci podmíněno splněním některých podmínek nebo požadavků. 5. Přijímající smluvní strana může obviněnému v trestním stíhání zpřístupnit informační materiály týkající se jeho neviny nebo důvěryhodnosti svědků, kteří proti němu vypovídají, pokud to vyžaduje zákon platný pro takový případ v přijímající smluvní straně. O takovém navrhovaném zpřístupnění přijímající smluvní strana předem uvědomí poskytující smluvní stranu a uvede vysvětlení týkající se zákonných požadavků na zpřístupnění. Přijímající smluvní strana zváží zvláštní zájmy spojené se zpřístupněním informací, jako je bezpečnost a soukromí osob jmenovaných nebo označených v těchto informacích. V každém případě zajistí smluvní přijímající smluvní strana, aby se zpřístupnily jen takové informace, které jsou zcela nezbytné pro konkrétní účel daného zpřístupnění, a aby použití a uchovávání těchto osobních údajů a nakládání s nimi bylo možné pouze pro účely dotyčného trestního stíhání. 2. Pokud dožadující orgán požaduje pomoc, kterou by sám nemohl poskytnout, pokud by o ni byl požádán orgánem druhé smluvní strany, upozorní na tuto skutečnost ve své žádosti. Poté je na rozhodnutí dožádaného orgánu, zda této žádosti vyhoví. 3. Dožádaný orgán může pomoc odložit, pokud zasahuje do probíhajícího vyšetřování, trestního stíhání nebo soudního řízení. V takovém případě dožádaný orgán projedná s dožadujícím orgá- nem, zda pomoc může být poskytnuta na základě takových lhůt nebo podmínek, které může dožádaný orgán požadovat. 4. Nemůže-li být žádost vyřízena, musí být tato skutečnost neprodleně sdělena dožadujícímu orgánu a musí mu být sděleny důvody odložení nebo odmítnutí žádosti. Dožadující orgán musí být rovněž informován o okolnostech, které by mohly být důle- žité pro další postup v dané záležitosti. Článek 18 Znalci a svědci Článek 20 Náklady na pomoc Úředník dožádaného orgánu může být pověřen, aby vystoupil v rámci omezení uděleného pověření jako znalec nebo svědek v soudních nebo správních řízeních týkajících se záležitostí, které 1. Smluvní strany se zříkají veškerých nároků na úhradu nákladů vzniklých při provádění této dohody, kromě výdajů a náhrad vyplacených znalcům a svědkům a výdajů za tlumočníky, kteří nejsou vládními zaměstnanci nebo zaměstnanci veřejné správy. 350 CS Úřední věstník Evropské unie 02/sv. 8 2. Vyžaduje-li nebo bude-li vyřízení žádosti vyžadovat značné či výjimečné výdaje, stanoví smluvní strany po dohodě podmínky a pravidla, za jakých bude žádost vyřízena, jakož i způsob uhra- zení nákladů. HLAVA V ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 21 Správa dohody 1. Správou této dohody jsou pověřeny příslušné útvary Komise Evropských společenství a případně celní orgány členských států na jedné straně a celní správa Spojených států amerických (Depar- tment of Treasury) na straně druhé. Tyto orgány rozhodují o všech praktických opatřeních a ujednáních nezbytných pro její pro- vádění. 2. Smluvní strany se vzájemně konzultují a průběžně se vzá- jemně informují o: — veškerých podmínkách, které vyplynuly z provádění této dohody, — vývoji svých pravomocí, které se týkají rozsahu působnosti této dohody. 2. Smíšený výbor pro celní spolupráci mimo jiné: a) dohlíží na řádné fungování dohody; b) posuzuje veškeré otázky vyplývající z jejího provádění; c) přijímá opatření nezbytná pro celní spolupráci v souladu s cíli této dohody; d) uskutečňuje výměnu názorů v jakýchkoliv otázkách společ- ného zájmu, které se týkají celní spolupráce, včetně budoucích opatření a jejich zdrojů; e) navrhuje řešení zaměřená na dosahování cílů této dohody. 3. Smíšený výbor pro celní spolupráci přijme svůj jednací řád. Článek 23 Vstup v platnost a ukončení platnosti 1. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem měsíce násle- dujícího po dni, kdy si smluvní strany navzájem oznámí, že byly ukončeny postupy pro tento účel nezbytné. 2. Kterákoliv ze smluvních stran může kdykoliv tuto dohodu ukončit prostřednictvím oznámení učiněného diplomatickou ces- tou. Platnost dohody končí tři měsíce ode dne, kdy bylo druhé straně oznámeno její vypovězení. Řízení probíhající v době ukon- čení platnosti však budou dokončena v souladu s ustanoveními této dohody. Článek 22 Smíšený výbor pro celní spolupráci Článek 24 Závazná znění 1. Zřizuje se Smíšený výbor pro celní spolupráci složený ze zástupců celních orgánů smluvních stran. Smíšený výbor pro celní spolupráci zasedá v místě, v den a s programem, které byly určeny vzájemnou dohodou. Tato dohoda je vyhotovena ve dvou prvopisech v dánském, nizozemském, anglickém, finském, francouzském, německém, řeckém, italském, portugalském, španělském a švédském jazyce, přičemž všechna znění mají stejnou platnost. 02/sv. 8 CS Úřední věstník Evropské unie 351 En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo. Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale. Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschrift unter dieses Abkommen gesetzt. Σε πίστωση των ανωτέρω, οι υπογράφοντες πληεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα συμφωνία. In witness whereof, the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement. En foi de quoi les plénipotentiaires soussignés ont signé le présent accord. In fede di che, i sottoscritti plenipotenziari hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo. Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze overeenkomst hebben gesteld. Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram a. s. suas assinaturas no presente acordo. Tämän vakuudeksi allekirjoittaneet täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen. Till bevis härpå har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal. Hecho en La Haya, el veintiocho de mayo de mil novecientos noventa y siete. Udfærdiget i Haag, den otteogtyvende maj nitten hundrede og syvoghalvfems. Geschehen zu Den Haag am achtundzwanzigsten Mai neunzehnhundertsiebenundneunzig. Έγινε στη Χάγη, στις είκοσι οκτώ Μαϊου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά. Done at the Hague on the twenty-eighth day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-seven. Fait à La Haye, le vingt-huit mai mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept. Fatto a l’Aia, addì ventotto maggio millenovecentonovantasette. Gedaan te Den Haag, de achtentwintigste mei negentienhonderd zevenennegentig. Feito em Haia, em vinte e oito de Maio de mil novecentos e noventa e sete. Tehty tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän. Haagissa kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä toukokuuta vuonna Som skedde i Haag den tjugoåttonde maj nittonhundranittiosju. 352 CS Úřední věstník Evropské unie 02/sv. 8 Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar Por los Estados Unidos de América For Amerikas Forenede Stater Für die Vereinigten Staaten von Amerika Για τις Ηνωμένες Πολιτείες της Αμερικής For the United States of America Pour les États-Unis d’Amérique Per gli Stati Uniti d’America Voor de Verenigde Staten van Amerika Pelos Estados Unidos da América Amerikan yhdysvaltojen puolesta På Amerikas förenta staternas vägnar


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1803/97 van Robert EVANS aan de Commissie. Hygiënecontrole van in de EU ingevoerde goederen

eurovoc_concepts:
airport
customs
harbour installation
health control
import
perishable goods
third country
veterinary inspection


title: Construction price indices : sources and methods.

eurovoc_concepts:
EU Member State
building
price index
statistical method
statistics


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre el «Libro Verde sobre el Comercio»

eurovoc_concepts:
communications policy
freedom to provide services
marketing
single market
theory of marketing

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 1958/97 by Per GAHRTON to the Commission. The principle of subsidiarity

eurovoc_concepts:
EU law
EU office or agency
committee report
political responsibility
power of decision
principle of subsidiarity


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Udviklingsbistand, god forvaltningspraksis: erhvervs- og interesseorganisationernes rolle«

eurovoc_concepts:
ACP countries
Lomé Convention
corruption
development aid
social partners


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1839/97 af Pasqualina NAPOLETANO til Kommissionen. EU-støtte til Italien

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
Structural Funds
common agricultural policy
cultural policy
dissemination of EU information
environmental policy
financial aid
small and medium-sized enterprises


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Groenboek over de bescherming van minderjarigen en de menselijke waardigheid in de context van de audiovisuele en informatiediensten"

eurovoc_concepts:
audiovisual programme
child protection
consumer protection
fundamental rights
information network