title: Komission tiedonanto - Eurooppalaiset pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatut pääomamarkkinat: näkymät ja mahdolliset kehityksen esteet

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 05. 05. 1997 KOM(97) 187 lopull. KOMISSION TIEDONANTO Eurooppalaiset pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatut pääomamarkkinat: näkymät ja mahdolliset kehityksen esteet SISÄLTÖ I. II. JOHDANTO PK-YRITYKSnXE SUUNNATTUJEN EUROOPAN UNIONIN PÄÄOMAMARKKINOIDEN KEHITTÄMISESSÄ TAPAHTUNUT EDISTYS JA NIIDEN TULEVAISUUDENNÄKYMÄT III. PK-YRITYSTEN PÖRSSILISTALLE HAKEUTUMISEN MAHDOLLISET ESTEET IV. RAJAT YLITTÄVÄÄN OSAKEKAUPPAAN LIITTYVÄT ESTEET EUROOPPALAISILLA PK-YRITYKSILLE SUUNNATUILLA PÄÄOMAMARKKINOILLA IV. i. Valuuttaan liittyvät ongelmat IV. ii. Arvopaperikaupan sääntely EU:n tasolla IV. iii. Kansallisten lakien ja käytäntöjen väliset erot IV. iv. Yhteisösijoittajat V. PÄÄTELMÄT ^ I. JOHDANTO liittyy tarvittavan laajentumiseen rahoitusongelmista Yksi monien eurooppalaisten nopeasti kasvavien pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritysten) ulkopuolisen osakepääoman hankkimiseen eurooppalaisilta pääomamarkkinoilta. Euroopan unionin komissio on jo ottanut esille eurooppalaisten pk-yritysten pääsyn pääomamarkkinoille, ja tähänastinen kehitys käy ilmi komission 25. lokakuuta 1995 päivätystä tiedonannosta1, jossa todettiin, että pk-yrityksille suunnattujen eurooppalaisten pääomamarkkinoiden puuttuminen on johtanut siihen, että yhä useammat pk-yritykset pyrkivät laskemaan liikkeelle osakkeitaan Yhdysvaltojen osakemarkkinoilla, etenkin NASDAQ-markkinoilla2. Markkinoiden puuttuminen on lisäksi rajoittanut eurooppalaisten riskipääoman sijoittajien mahdollisuuksia suunnattujen pääomamarkkinoiden luomista olisi kannustettava, sillä sen lisäksi, että markkinat tuottaisivat välitöntä hyötyä tarjoamalla yrityksille niiden tarvitsemaa pitkän aikavälin rahoitusta, ne tukisivat myös eurooppalaisen riskipääomatarjonnan ja rahoituspalveluiden kehitystä. sijoituksistaan. Uusien pk-yrityksille luopua (EVCAn) Euroopan riskipääomayhdistyksen Vuonna 1995 laaditusta tiedonannosta käy lisäksi ilmi, että komissio on ollut mukana rahoittamassa tekemää toteutettavuustutkimusta, joka koskee mahdollisesti toteutettavia, kasvaville pk-yrityksille suunnattuja eurooppalaisia pääomamarkkinoita sekä Euroopan arvopaperikauppiaiden yhdistystä (European Association of Securities Dealers), joka perustettiin kyseisen tutkimuksen tuloksena. EVCAn tekemän tutkimuksen johtopäätökset ovat joko suoraan tai epäsuorasti vaikuttaneet siihen, että on syntynyt kaksi yksityisen alan rahoittamaa hanketta, joiden tavoitteena on kansainvälisesti suuntautuneille pk-yrityksille tarkoitettujen eurooppalaisten pääomamarkkinoiden luominen. Nämä kaksi edellä mainitussa komission tiedonannossa (Euroopan arvopaperikauppiaiden yhdistyksen tietokonepohjaiset markkinat) ja Pariisin pörssin Nouveau Marché -markkinat. EASDAQ-markkinat kuvailtua aloitetta ovat ja etenkin toteutetun vapautumisen ansiosta, Näiden rohkaisevien ja lupaavien aloitteiden toteuttaminen kävi mahdolliseksi yhteisön sijoituspalveluista lainsäädännöllä arvopaperimarkkinoilla annetun direktiivin ansiosta, jonka nojalla arvopaperikauppiaat voivat toimia kaikkialla unionissa sillä edellytyksellä, että niillä on kotijäsenvaltion sääntelyviranomaisen myöntämä "passi". Näin direktiivi avaa säänneltyjen EU:n toisesta arvopaperimarkkinoiden "etäjäsenyyden" niille kauppiaille, jäsenvaltiosta. Tiedonannossa huomautettiin kuitenkin, että vaikka Euroopan yhteisön lainsäädännön pitäisi tehdä mahdolliseksi näiden markkinoiden luominen, on olemassa useita jo tunnettuja mahdollisia esteitä, jotka voivat haitata näiden markkinoiden tehokasta toimintaa. täydellisesti voimaansaatettuna tulevat jotka Neuvostossa 6. ja 7. marraskuuta 1995 kokoontuneet teollisuusministerit pyysivät komissiota "ottamaan huomioon jo olemassa olevat kansalliset järjestelmät ja saadut kokemukset sisältyviä johtopäätöksiä sekä antamaan kertomuksen tavoista, joiden avulla jäsenvaltioissa tällä ja hetkellä olevat esteet voidaan voittaa, mukaan lukien yksityisten sijoittajien yksityiskohtaisemmin tiedonantoonsa tarkastelemaan ja 1 KOM (95) 498, lopull. , "Kertomus Euroopan pääomamarkkinoiden luomisen kannattavuudesta pienille yrittäjäjohtoisille kasvuyhtiöille". 2 Katso myös komission vihreä kirja innovaatiosta, KOM 95 (688), lopull. 393/22/ETY, 10. 5. 1993. «w yhteisösijoittajien varojen kanavointia haittaavat esteet, ja näin edistää eurooppalaisten pk- yrityksille suunnattujen pääoman jälkimarkkinoiden luomista". Euroopan parlamentti suhtautui 4. heinäkuuta 1996 päivätyssä päätöslauselmassaan myönteisesti komission tiedonantoon ja siinä kuvailtuihin aloitteisiin, mutta totesi, että uusien markkinoiden menestyminen edellyttää monien, mm. maksuvalmiuteen, sääntelyyn ja mahdolliseen protektionismiin liittyvien kysymysten tutkimista. kuitenkin tarkoituksena on vastata näihin selvityspyyntöihin tutkimalla Tämän tiedonannon tarkemmin, millaisia mahdollisia esteitä näiden uusien, kasvaville pk-yrityksille suunnattujen pääomamarkkinoiden tehokkaalle toiminnalle esiintyy. Tässä tiedonannossa eurooppalaisten pk-yrityksille kuvaillaan pääomamarkkinoiden niiden tapahtunutta kehitystä tulevaisuudennäkymiä. Seuraavaksi käsitellään niitä lukuisia asenteisiin ja mahdollisuuksiin liittyviä esteitä, joita osakeannin toteuttamiseen liittyy ja jotka saattavat estää yrityksiä tarjoamasta osakkeitaan markkinoilla. Lopuksi käsitellään yleisemmin rajat ylittävää osakekauppaa haittaavia erityisiä, mm. sääntelystä ja lainsäädännöstä johtuvia esteitä, erityisesti pk-yritysten pääomamarkkinoilla käytävän osakekaupan osalta. ensin luomisessa suunnattujen selvitetään ja II. PK-YRITYKSILLE SUUNNATTUJEN EUROOPAN PÄÄOMAMARKKINOIDEN KEHITTÄMISESSÄ EDISTYS JA NIIDEN TULEVAISUUDENNÄKYMÄT UNIONIN TAPAHTUNUT Edellisen tiedonannon julkaisemisen jälkeen sekä edellä mainitut kaksi Euroopan laajuista aloitetta, Nouveau Marché ja EASDAQ, että kansallisten, pk-yrityksille suunnattujen pääomamarkkinoiden luomista koskevat suunnitelmat ovat edistyneet. Nämä markkinat on tarkoitettu pk-yrityksille, jotka tarvitsevat pääomaa kasvun rahoittamiseen joko enemmän tai pienemmillä kustannuksilla, kuin mitä pankit ovat valmiita tarjoamaan kasvaviin pk-yrityksiin liittyvän riskin takia. Jos nämä, useimmiten uuteen teknologiaan keskittyvät yritykset menestyvät, ne voivat kasvaa hyvin nopeasti, jolloin kasvuvauhti saattaa olla yli 10 % vuodessa, ja jotkut näistä yrityksistä saattavat menestyä erittäin hyvin myös tulevaisuudessa, toisaalta jotkut saattavat myös epäonnistua. Voidaan siis olettaa, että monista näille markkinoille listautuneista yrityksistä kasvaa ajan mittaan suuryrityksiä, jotka eivät välttämättä vetäydy markkinoilta. Pk-pörssin listoilla ei siis välttämättä ole yksinomaan pk-yrityksiä, vaan se keskittyy sellaisten yritysten ensimmäisiin osakeanteihin, jotka toteuttavat yleisöannin aikaisemmassa kehitysvaiheessa kuin muissa pörsseissä noteeratut yritykset. Ranskalainen Nouveau Marché aloitti toimintansa 20. maaliskuuta 1996, ja vuoden 1996 loppuun mennessä pörssilistalla oli 18 yritystä (joista kaksi oli muita kuin ranskalaisia yrityksiä). Markkinoiden kokonaispääoma oli 220 milj. ecua. Nouveau Marchésta on tarkoitus kehittää Euroopan laajuiset osakemarkkinat, ja tämän tavoitteen saavuttamiseksi on luotu yhteydet muihin äskettäin perustettuihin kansallisiin pk-pörsseihin, Brysselin pörssin Nouveau Marchéhen, Saksan pörssin Neuer Marktiin sekä Amsterdamin pörssin Nieuwe Marktiin, "Euro-NM" -nimisen markkinoiden verkoston luomiseksi. Euro-NM on eurooppalainen lisätä synergiaa yhdenmukaistamalla määräyksiä ja säännöksiä, integroimalla kaupallisia ja teknisiä toimintoja sekä pitämällä yllä yhteisiä markkinoita. talouden alan ryhmittymä, jonka tavoitteena on A4-0168/96. EASDAQ on yksityinen, muista pörsseistä täysin erillään oleva hanke. Yli 90 rahoitusalan elintä 12 maasta (mukaan lukien useimmat jäsenvaltiot) osallistuu hankkeeseen osakkeenomistajana. Markkinat aloittivat toimintansa 30. syyskuuta 1996. Ensimmäinen yleisöanti toteutettiin 27. 11. 1996, minkä jälkeen useat pk-yritykset ovat toteuttaneet ensimmäisen yleisöantinsa näillä markkinoilla. EASDAQin tavoitteena on noin 20 - 30 pk- yrityksen ensimmäisen yleisöannin toteuttaminen ensimmäisen toimintavuoden aikana ja yhteensä useamman sadan yrityksen ottaminen pörssilistalle viiden vuoden aikana. Pk-yrityksille suunnattuja pääomamarkkinoita koskevia suunnitelmia ei kuitenkaan ole tehty ainoastaan Euroopan tasolla. Jäsenvaltioissa on monia kansallisia markkinoita, jotka ovat jo toiminnassa tai suunnitteilla. Näistä on jo mainittu Saksan pörssin Neuer Markt, Belgian pörssin Nouveau Marché sekä Amsterdamin pörssin Nieuwe Markt, jotka ovat kaikki mukana Euro-NM -verkostossa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa Lontoon pörssin vaihtoehtoiset sijoitusmarkkinat {London Stock Exchange's Alternative Investment Market) ovat toimineet vuoden 1995 puolesta välistä lähtien, ja niiden listoilla on yli 160 yritystä, ja markkinoiden pääoma on yli 3,5 miljardia ecua. Wienin pörssi ilmoitti äskettäin käynnistävänsä erityisen ohjelman, FIT:n, jolla on tarkoitus helpottaa pk-yritysten hakeutumista pörssilistalle. Ohjelma on tarkoitus käynnistää vuoden 1997 puolivälissä. Italiassa on suunnitteilla uudet METDVI (Mercato Telematico delle Imprese Medie) - markkinat, jotka keskittyvät kansallisiin ja paikallisiin kohteisiin, jotka voivat olla sekä perhe- että teknologiayrityksiä. Myös Irlannissa suunnitellaan uuden pk-yrityksiin keskittyvän pörssin perustamista. sillä ne parantavat Komissio on erittäin tyytyväinen kaikkiin näihin aloitteisiin. Koska vain melko pieni osa osakeantia suunnittelevista pk-yrityksistä on riittävän kansainvälisiä päästäkseen Euroopan laajuisen pörssin listalle, näillä kansallisilla pk-yritysten pääomamarkkinoilla on erittäin tärkeä merkitys, hankkia pääomarahoitusta. Niille pk-yrityksille, jotka ovat saavuttaneet sen kehitysvaiheen, jossa pörssilistalle hakeutuminen on tarkoituksenmukaista, on tarjottava mahdollisuus valita omiin tarpeisiinsa soveltuva vaihtoehto useammista kansainvälisistä ja kansallisista markkinoista. Uusi, kilpailua korostava ilmapiiri eurooppalaisten sijoituspalveluiden alalla edellyttää, että markkinat keskittyvät entistä enemmän asiakkaille tarjottaviin palveluihin, mistä myönteisenä seurauksena on sellaisten pääomamarkkinoiden kehittyminen, jotka tarjoavat pk-yrityksille tähänastista parempia palveluita. pk-yritysten mahdollisuuksia "osakekulttuurin" voittamaan. Uudenlaisen Näiden erilaisten markkinoiden tulevaisuudennäkymät riippuvat useista tekijöistä, kuten mm. siitä, missä määrin tässä tiedonannossa jäljempänä käsitellyt mahdolliset esteet pystytään Euroopan sijoitusmarkkinoilla on myös tärkeää, etenkin kun kyseessä ovat sijoitukset, joiden yhteydessä sekä riski että mahdollinen tuotto ovat suuret, kuten sijoitettaessa pk-yritysten osakkeisiin. Yhdysvalloista saadut kokemukset osoittavat, että kasvavien pk-yritysten osakkeet ylittävät kansallisen pörssin indeksit, ja Euroopassa osakkeet ovat yleensä johdonmukaisesti antaneet suuremman tuoton kuin joukkovelkakirjat. Tästä huolimatta eurooppalaiset sijoittajat, toisin kuin sijoittajat Yhdysvalloissa, sijoittavat mieluummin joukkovelkakirjoihin kuin osakkeisiin, ja osakkeista mieluummin laatuosakkeisiin kuin pk- yritysten osakkeisiin, tavoitteenaan arvioidun riskin vähentäminen. Joitakin myönteisiä poikkeuksia kuitenkin on: Ruotsissa 35 % yksityisistä rahavaroista on sijoitettuna luominen osakkeisiin, Yhdistyneessä kuningaskunnassa vastaava luku on 17,5 %, Ranskassa 10 %, Saksassa 5,5 %; Yhdysvalloissa vastaava luku on 21 %5. Uusien pk-yritysten pääomamarkkinoiden luomisen yhteydessä voidaan hyödyntää myös niitä kokemuksia, joita saatiin 1980-luvun lopulla pääoman jälkimarkkinoista. Näistä tärkeimpiä on havainto, jonka mukaan riittävä maksuvalmius on ehdoton edellytys markkinoiden menestymiselle. Kaupankäynnin ollessa vähäistä osakkeilla on taipumus suuriin kurssivaihteluihin, jolloin osakkeisiin ei sijoiteta, sillä sijoittavat pelkäävät joutuvansa tilanteeseen, jossa ne eivät saa ostamiaan osakkeita myydyksi alhaisen kysynnän vuoksi. Riittävän maksuvalmiuden varmistaminen on tämän vuoksi yksi merkittävimmistä uusien pk-yritysten pääomamarkkinoiden haasteista. Maksuvalmius voidaan varmistaa ainoastaan tehokkaalla sääntelyllä ja avoimuudella. Pitkälle kehitetyn tietotekniikan käyttö on myös erittäin tärkeä onnistumisen edellytys: kattava järjestelmä, jossa on yhdistetty tietojärjestelmät, kaupankäynti ja maksujen selvitysjärjestelmät, on edellytyksenä sille, että sijoittajille voidaan tarjota näiden arvostama nopea, tehokas ja saumaton palvelu: Pk-yritysten uusien pääomamarkkinoiden on tämän vuoksi tehtävä runsaasti työtä tarvittavien tietokonejärjestelmien kehittämiseksi. Kaupankäyntijärjestelmän tai huutokauppaan perustuvan) valinnalla on myös merkitystä, sillä erilaiset järjestelmät soveltuvat erilaisiin tilanteisiin kaupan kiireellisyyden tai suuruusluokan mukaan. (noteerauksiin, tilauksiin NASDAQ-markkinoista Yhdysvalloissa saadut kokemukset osoittavat kuitenkin, että markkinoiden kehittyminen erittäin hyvin menestyviksi saattaa kestää useita vuosia. Uudet, sekä kansalliset että Euroopan laajuiset pk-yritysten pääomamarkkinat ovat yksityisiä, voittoa tavoittelevia hankkeita, ja niiden menestyminen riippuu pitkälti kaupallisista päätöksistä, niiden käytössä olevasta kaupallisesta asiantuntemuksesta ja sillä sijoituspalveluiden yhtenäismarkkinoilla pörssien on niiden kustannuksista, tarjoamansa palvelut. Sijoittajien kilpailutettava asiakkaille, yrityksille ja sijoittajille suojaaminen ja rajoittamaton tiedonantovelvollisuus ovat tärkeitä luotaessa luottamusta uusiin markkinoihin. Tästä huolimatta voidaan olettaa, että näillä markkinoilla on hyvät mahdollisuudet onnistua, sillä ne tarjoavat pk-yrityksille uusia rahoituskeinoja ja sijoittajille uusia mahdollisuuksia. III. PK-YRITYSTEN PÖRSSILISTALLE HAKEUTUMISEN MAHDOLLISET ESTEET Huolimatta uusien eurooppalaisten pk-yritysten pääomamarkkinoiden erinomaisista kasvumahdollisuuksista ja niiden pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksia parantavasta vaikutuksesta markkinoihin liittyy joitakin ongelmia, jotka ratkaisemattomina saattaisivat hidastaa markkinoiden kehitystä tai vähentää kehityksellä saavutettuja tuloksia. Monet näistä mahdollisista ongelmista liittyvät pk-yritysten asenteisiin omaa rahoitustaan kohtaan, rahoituksen hoitamisessa tarvittavaan asiantuntemukseen sekä niihin rasitteisiin, joita pörssilistalle hakeutuminen aiheuttaisi. Ongelmakenttä voidaan pääpiirteissään jakaa seuraaviin osa-alueisiin: Lähde: Saksan talousministeriö. i) Löytyykö Euroopasta riittävä määrä pk-yrityksiä, jotka ovat siinä kehitysvaiheessa, jossa pörssilistalle hakeutuminen on tarkoituksenmukaista, ja jos näin on, miten nämä yritykset voidaan tunnistaa? ii) Ovatko niiden pk-yritysten omistajat, julkinen osakeanti on tarkoituksenmukaista, valmiita hyväksymään mahdollisesti odotettavissa olevan hallintamahdollisuuksiensa vähenemisen, jonka yleensä katsotaan aiheutuvan osakkeiden tarjoamisesta yleisölle? joiden osalta iii) Onko pk-yrityksillä sitä halukkuutta ja rahoitusalan asiantuntemusta, jota tarvitaan julkisen osakeannin yhteydessä tiukkojen, rahoitustietoja ja avoimuutta koskevien vaatimusten täyttämiseen? iv) Onko pk-yrityksillä mahdollisuus saada asiantuntija-apua, jota ne tarvitsevat valmistellessaan ensimmäistä julkista osakeantiaan? v) Ovatko pk-yritykset halukkaita ja kykeneviä vastaamaan pörssilistalle hakeutumisen suurista kustannuksista, joita aiheutuu sekä ensimmäisestä julkisesta osakeannista että listalla pysymisestä? Vastaus ensimmäiseen kysymykseen on lähes varmasti myönteinen. Pääomapörssissä ei välttämättä noteerata ensimmäistä kertaa ainoastaan vasta vähän aikaa toimineiden, huipputeknologiaan keskittyvien yritysten osakkeita, vaan myös jo esimerkiksi pitempään toimineiden, sukupolvenvaihdoksen edessä olevien perheyritysten osakkeita. Euroopassa on yli 500 000 sellaista yritystä, joiden palveluksessa on yli 20 työntekijää ja joiden keskimääräinen liikevaihto on yli 5 miljoonaa ecua. Vaikka vain muutama prosentti näistä yrityksistä listalle otettavien yritysten kokonaismäärä tästä huolimatta 10 000 - 20 000 yritystä. Tämä luku on yhdenmukainen EASDAQin arvion kanssa, jonka mukaan Euroopassa on 15 000 yritystä, jotka mahdollisesti soveltuisivat listalle otettaviksi. Näillä yrityksillä, jotka tosin edustavat vain pientä pk-yritysten vähemmistöä, on parhaat mahdollisuudet luoda uusia työpaikkoja. Toinen osoitus osakeantiin valmiiden yritysten olemassaolosta on se, että monet eurooppalaiset yritykset ovat hakeutuneet NASDAQin listalle, jolla on tällä hetkellä noin 80 eurooppalaista yritystä. soveltuisi pörssilistalle otettavaksi, olisi Yksi mahdollisista ongelmista liittyy listalle otettaviksi soveltuvien yritysten erottamiseen niistä yrityksistä, jotka eivät siihen sovellu. Monet yritykset saattavat virheellisesti uskoa, ettei niillä ole mahdollisuutta hankkia tarvitsemaansa rahoitusta julkisen osakeannin avulla, pk-yritysten johtajat eivät aina kykene arvioimaan yrityksensä mahdollisuuksia julkiseen osakeantiin, eivätkä he välttämättä turvaudu ulkopuolisten arvioijien apuun siitä aiheutuvien kustannusten vuoksi. Tässä yhteydessä voisi olla hyödyllistä tutustua niihin menetelmiin, joita on käytössä Yhdysvalloissa, jossa NASDAQin listoille pyrkivien yritysten arvioinnista on kokemuksia jo 20 vuoden ajalta. Tämä ongelma voitaisiin ratkaista luomalla eurooppalainen itsearviointimenetelmä, jonka avulla pk-yritykset pystyisivät paremmin arvioimaan soveltuvuutensa pörssilistalle hakeutumiseen. Arviointimenetelmän luomiseen voisi liittyä Yhdysvalloissa ja myös muualla saatujen kokemusten kartoittaminen ja sellaisen oppaan laatiminen, jota olisi saatavana useammalla kielellä ja useampina, jäsenvaltioiden erityispiirteiden mukaan muokattuina versioina ja joka auttaisi pk-yrityksiä oman tilanteensa arvioinnissa. Tämän kaltaisen hankkeen toteuttaminen olisi annettava soveltuvan asiantuntijaelimen tehtäväksi. Lähde: Enterprises in Europe, Fourth Report, 1996. Figures for European Economic Area. 7 EASDAQ Frankfurter Allgemeine -lehdessä 24. 9. 1996. 5 vaihtoehtona Pk-yritysten listautumishalukkuutta vähentää mahdollisesti myös se seikka, etteivät yritysten omistajat halua siirtää osittain tai menettää yrityksensä hallintaa uusille osakkeenomistajille. Tämä haluttomuus on ymmärrettävää, vaikka tilanteissa, joissa turvautuminen, kalliisiin osakeannin laajentumissuunnitelmista luopuminen tai yrityskauppa, julkinen osakeanti saattaa kaikesta huolimatta olla paras vaihtoehto (jos yritys on valmis siihen). Listautuminen ei välttämättä tarkoita sitä, että yrityksen olisi myytävä osake-enemmistöä vastaava osakemäärä, eivätkä yrittäjät välttämättä tunne kaikkia eri osakelajeja, joista joihinkin ei esimerkiksi liity äänioikeutta. pankkilainoihin on Rahoituslaitokset pyrkivät myös varmasti houkuttelemaan mahdollisesti osakeannista kiinnostuneita yrityksiä, minkä pitäisi tarjolla olevista mahdollisuuksista. Tämän toiminnan sekä riippumattomien asiantuntijoiden tarjoaman neuvonnan avulla pitäisi olla mahdollista saada yritysten omistajat kiinnostumaan julkisesta osakeannista. Mutta jos näin ei tapahdu, saattaisivat julkisen tahon tukitoimenpiteet olla tässä yhteydessä oikeutettuja. Näitä voisivat olla esimerkiksi kampanjat, joilla pyrittäisiin saamaan listalle otettaviksi soveltuvat pk-yritykset ymmärtämään osakeannin edut. lisätä yritysten tietoa Saattaa myös olla, ettei yritys halua listautua julkisille osakemarkkinoille lähinnä tiukkojen yrityksen taloudellista tilannetta koskevien avoimuusvaatimusten takia. Toisaalta yritys voi olla halukas näiden tietojen julkistamiseen, mutta siltä saattavat puuttua tarvittavan tiedon tuottamiseen vaadittavat voimavarat. Tässä yhteydessä on merkitystä kulttuuriin ja lainsäädäntöön liittyvillä tekijöillä, sillä julkisilta ja yksityisiltä yrityksiltä vaadittavien yrityksen taloudellista tilannetta koskevien tietojen määrä vaihtelee huomattavasti jäsenvaltion mukaan, mutta nämä vaatimukset kasvavat lähes poikkeuksetta huomattavasti pörssilistalle hakeutumisen yhteydessä. Lisäkustannuksia saattaa aiheutua myös siitä, että listautuminen uusilla eurooppalaisilla pk-yritysten osakemarkkinoilla edellyttää, että yrityksen kirjanpidossa noudatetaan kotijäsenvaltion säännöistä poikkeavia sääntöjä laatiminen on (esimerkiksi kansainvälisiä kirjanpitonormeja), tarpeen8. lisäasiakirjojen jolloin Rahoitusalan avoimuuden edistäminen Euroopassa, myös yksityisten yritysten osalta, saattaisi auttaa vähentämään pörssissä julkisesti noteerattavien ja muiden yritysten rahoitustietoja koskeviin vaatimuksiin liittyviä eroja. Tämän lisäksi yritykset tarvitsevat varmasti laatimisen yhteydessä. Yhä yleisemmin ollaan hyväksymässä ajatus siitä, että osakeantia suunnittelevien pk-yritysten taloudellista tilannetta koskevien tietojen antamiseen liittyvistä vaatimuksista tinkiminen saattaa olla haitallista, sillä se voi estää mahdollisia sijoittajia sijoittamasta näihin yrityksiin. rahoitusalan koulutusta osakeantiin tarjousesitteen liittyvän Vaikka kaikki nämä ongelmat saataisiin ratkaistua, yrityksen tuominen markkinoille on vaikea, aikaa vievä tehtävä, jossa tarvitaan välittäjänä toimivan sijoitusasiantuntijan, yleensä sijoituspankin, apua. Tätä rahoitusalan asiantuntemusta, jota pk-yritykset mahdollisesti tarvitsevat, ei välttämättä löydy riittävästi kaikkialta Euroopasta, etenkään tilanteessa, jossa uudet pk-yritysten markkinat kasvavat täyteen mittaansa, jolloin markkinoille on pyrkimässä useita yrityksiä. Vaikka tämän kaltaisten rahoituspalveluiden tarjonnan tulisi pitemmällä aikavälillä perustua rahoitusalan välittäjien vapaalle kilpailulle, tilanteessa, jossa palveluiden puuttuminen näyttää vaikeuttavan osakeantia suunnittelevien yritysten tilannetta, saattaa käydä tarpeelliseksi lisätä tätä asiantuntemusta valikoivan katso kohta IV. iii. 2. koulutuksen ja tiedonvälityksen avulla, etenkin siten, että ne jäsenvaltiot, joilla on pitkälle kehittyneet pk-yritysten pääomamarkkinat, toimivat yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa. Asiantuntijapalvelut kuitenkin maksavat yleensä paljon, joten yrityksen saaminen pörssilistalle on kallista. Ranskan Nouveau Marché arvioi, että listautumisesta aiheutuvat lakimiesten ja kirjanpitäjien palkkiot saattavat olla jopa 13 %, ja pakollisen neuvonantajan/markkinatakaajan palkkiot jopa 7 % hankitusta pääomasta9. Rahoitusalan välittäjien, kuten sijoituspankkien, välisen kilpailun kiristyminen toivottavasti laskee näitä kustannuksia tulevaisuudessa, mutta tällä hetkellä jäsenvaltioissa toteutetaan toisinaan julkisen tahon toimenpiteitä, joilla tuetaan pk-yrityksiä näiden kustannusten kattamisessa. Esimerkiksi Ranskassa Agence Nationale pour la Valorisation de la Recherche antaa tietyissä tilanteissa yrityksille takaisinmaksettavaa ennakkoa, jolla nämä voivat kattaa osan tapauksissa julkisesta osakeannista aiheutuvista kuluista. Monissa ensimmäisestä siirtää uusien julkisesta osakeannista aiheutuvat kulut voidaan ensimmäisestä osakkeenomistajien maksettaviksi, joskin yrityksen on silti vastattava listalla olemisesta aiheutuvista kustannuksista (merkintäkulut, lakimiesten, kirjanpitäjien ja tilintarkastajien palkkiot, jne. ) jolloin kokonaiskustannukset vähenevät, IV. RAJAT YLITTÄVÄÄN OSAKEKAUPPAAN LnTTYVAT ESTEET SUUNNATUILLA PK-YRITYKSILLE EUROOPPALAISILLA PÄÄOMAMARKKINOILLA Eurooppalaisilla pääomamarkkinoilla käytävää, rajat ylittävää osakekauppaa mahdollisesti löytyy monilta alueilta. Jotkut näistä esteistä voivat estää haittaavia esteitä yksityishenkilöitä tai yhteisösijoittajia sijoittamasta oman maansa ulkopuolella toimiviin markkinoihin. Toiset niistä liittyvät suoraan markkinoihin, toiset taas ovat välittäjien toimintaan luonnollisesti kaikilla Euroopan pääomamarkkinoilla, mutta niiden merkitys saattaa osoittautua poikkeuksellisen suureksi eurooppalaisilla pk-yritysten pääomamarkkinoilla, joilla rajat ylittävä osakekauppa voi muodostaa suuren osan markkinoiden liikevaihdosta. Vaikka monia uusia esteitä saattaa nousta esiin ajan myötä , tässä tiedonannossa käsitellään vain niitä esteitä, joita tällä hetkellä pidetään markkinoiden kannalta merkittävinä. liittyviä esteitä. Näitä esteitä on IV. i. Valuuttaan liittyvät ongelmat Arvopaperikauppiaat mainitsevat usein valuuttariskit yhtenä tärkeimpänä, rajat ylittävää kauppaa haittaavana esteenä. Vaikka riskiä voidaan pienentää johdannaistuotteiden avulla, tämä lisää liiketoimesta aiheutuvia kustannuksia. Valuuttakurssivaihtelut saattavat myös vääristää yhteisösijoittajien käyttämiä kurssikehitystä koskevia tietoja ja karkottaa näin mahdolliset asettamat sijoittajat. Myös kansallisten hallitusten yhteisösijoittajille valuuttarajoitukset ovat mahdollisia vain, koska käytössä on useita valuuttoja. Erilaisten valuuttojen olemassaolo vaikeuttaa kansallisilla markkinoilla toimivien pääsyä toisille kansallisille markkinoille, mikä puolestaan heikentää markkinoiden maksuvalmiutta. 9 Lähde: Courrier ANVAR, kesäkuu 1996. 10 Katso: Legal and tax issues arising from cross-border dealings on EASDAQ. European Venture Capital Association and European Association of Securities Dealers, 1996. 7 Yhtenäisen valuutan käyttöönotto on tämän vuoksi ehdoton edellytys tosiasiassa yhtenäisten eurooppalaisten arvopaperimarkkinoiden luomiselle ja sille, että uudet eurooppalaiset pk-yrityksille suunnatut pääomamarkkinat voivat kasvaa täyteen mittaansa. Yhtenäinen valuutta lisää pääomamarkkinoiden avoimuutta sekä sijoittajille tarjottavan tiedon vertailtavuutta, pienentää sijoituksiin liittyviä riskejä, ja sen ansiosta rajat ylittävästä kaupasta tulee helpompaa, nopeampaa ja halvempaa. Se parantaa eurooppalaisten pääomamarkkinoiden maksuvalmiutta, ja vakaana ja voimakkaana valuuttana se myös lisää ulkopuolisten sijoittajien kiinnostusta eurooppalaisiin osakkeisiin. Euroopan talouden eri osa-alueista juuri eurooppalaiset pääomamarkkinat hyötyvät todennäköisesti eniten euron nopeasta käyttöönotosta. IV. ii. Arvopaperikaupan sääntely EU: n tasolla ISD) toteuttaminen arvopaperimarkkinoilla, sekä sijoituspalveluyritysten ensisijaisesti Yhtenäismarkkinoiden (Investment Services sijoituspalveluista arvopaperimarkkinoilla annetun direktiivin Directive, luottolaitosten omien varojen riittävyydestä annetun direktiivin (Capital Adequacy Directive, CAD)12 ansiosta, teki mahdolliseksi uusien eurooppalaisten kasvaville, kansainvälisesti suuntautuneille pk- tarkoitettujen pääomamarkkinoiden Jotta nämä markkinat yrityksille menestyisivät arvopaperikaupan edellytetään yhtenäismarkkinoihin liittyvän lainsäädännön täydellistä ja tarkkaa saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamista aidon ja tasapuolisen kilpailun aikaan saamiseksi eri arvopaperimarkkinoiden välillä. Komissio valvoo näiden direktiivien soveltamista ja auttaa tarvittaessa ratkaisemaan direktiivien tulkintaan liittyviä kysymyksiä. tulevaisuudessa, jäsenvaltioilta luomisen. ja Direktiivien soveltaminen käytännössä edellyttää läheistä yhteistyötä jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisilta. Esimerkkinä voitaisiin ottaa tapaus, jossa yhdessä jäsenvaltiossa toimiluvan saanut sijoitusyhtiö syyllistyy vakavaan rikkomukseen toisessa jäsenvaltiossa. Kansalliset sääntelyviranomaiset tekevät jo paljon yhteistyötä arvopaperikaupan alalla, sillä direktiiveihin, kuten pörssilistauksen yksityiskohdista annettuun direktiiviin, sisältyy erityisiä yhteistyöhön velvoittavia määräyksiä. Komissio hyväksyi vuonna 1995 ehdotuksen direktiiviksi arvopaperikomitean perustamisesta , joka korvaisi siihen asti toimineen arvopaperikauppaa valvoneen korkean tason komitean (High Level Securities Supervisors Committee), ja jolla olisi toimivalta sekä sijoituspalveluista annetun direktiivin että pääoman riittävyydestä annetun direktiivin alaan kuuluvissa kysymyksissä. Komission ehdotus odottaa kuitenkin vielä neuvoston hyväksyntää yhteispäätösmenettelyllä Euroopan parlamentin kanssa. Jos arvopaperikomitean perustamista koskeva direktiivi annetaan, sen nojalla voidaan perustaa komitea, joka avustaa komissiota sijoituspalvelulta ja pääoman riittävyyttä koskevissa direktiiveissä komissiolle annetun teknistä sääntelyä koskevan toimivallan käyttämisessä. Arvopaperikomitea toimisi myös neuvoa-antavana elimenä, jonka puoleen komissio voisi kääntyä suunnitellessaan uusia arvopaperimarkkinoihin liittyviä aloitteita. Komitea ei osallistu arvopaperialan päivittäiseen toimintaan liittyvään sääntelyyn, joka on jatkossakin kansallisten sääntelyviranomaisten tehtävä. Sääntelyviranomaisilta edellytetään arvopaperimarkkinoista annetuissa direktiiveissä yhteistyötä. Käytännön osoitus tästä 11 93/22/ETY, 10. 5. 1993. 1293/6/ETY, 15. 3. 1993. 13 KOM (95) 360, 17. 7. 1995. yhteistyöstä yhteisymmärryspöytäkirj at. ovat viranomaisten laatimat kahdenväliset sopimukset, nk. pienemmäksi, Pk-yrityksiin sijoitettaessa sekä riskit että mahdolliset tuotot ovat suuret. Kokonaisriski saadaan asetetaan sijoitustoiminnan monipuolistaminen ja jos sijoitukset hajautetaan riittävän laajalle. Pk- yritysten, kuten muidenkin, pääomamarkkinoiden sääntelyn tarkoituksena on varmistaa markkinoiden avoimuus ja suojata näin sijoittajia, ei sijoitusriskeiltä, vaan yritysten väärinkäytöksiltä, markkinoiden osapuolilta, muilta sijoittajilta tai itse markkinoilta. pk-yrityksiin sijoittamisen tavoitteeksi jos On erittäin todennäköistä, että laajempia sääntelyyn liittyviä kysymyksiä nousee esiin ajan myötä. Nykyinen markkinakehitys, johon liittyy kaupan kansainvälistyminen ja uusien, tavanomaisissa pörsseissä käytössä olevista kaupankäyntimenetelmistä poikkeavien menetelmien (kuten ns. Proprietary Trading System -järjestelmän ja mahdollisesti myös Internetin) käyttöönotto saattaa johtaa siihen, että sääntelyviranomaisten on entistä vaikeampi valvoa voimassa olevan lainsäädännön noudattamista. Lisäksi rajat ylittävän sähköisen kaupan yleistyminen saattaa aiheuttaa tilanteen, jossa on entistä vaikeampi selvittää, missä ja milloin kauppa on tosiasiassa tapahtunut, jolloin myös toimivaltaisen sääntelyviranomaisen määrittäminen saattaa olla ongelmallista. Jos nämä kysymykset tulevat huomioon ajankohtaisiksi, arvopaperimarkkinoiden sääntelyssä. tutkittava, miten ne olisi otettava on IV. iii. Kansallisten lakien ja käytäntöjen väliset erot Vastikään luoduilla arvopaperikaupan yhtenäismarkkinoilla ja erityisesti kasvaville pk- yrityksille suunnatuilla eurooppalaisilla osakemarkkinoilla useimpiin kauppoihin osallistuu kaksi tai useampia jäsenvaltioita. Kansallisten lakien ja käytäntöjen erot saattavat haitata tämäntyyppistä kauppaa. Seuraavaksi käsiteltävään kolmeen alueeseen liittyvällä kansallisella lainsäädännöllä saattaa olla joko suora tai epäsuora vaikutus pk-yritysten pääomamarkkinoilla käytävään, rajat ylittävään osakekauppaan. IV. iii. 1. Verotus Ensimmäinen lainsäädännöllinen este liittyy verotukseen, jonka alueella ulkomaalaiset sijoittajat saattavat olla huonommassa asemassa kuin sijoittajat, joiden kotipaikka on kyseisessä jäsenvaltiossa. Sekä osinkojen että myyntivoiton verotus vaihtelee hyvin paljon eri jäsenvaltioissa. Kaksinkertainen verotus EU-maiden välillä voidaan yleensä välttää verotussopimusten avulla, mikä saattaa kuitenkin vaatia ylimääräisiä hallinnollisia toimenpiteitä. Tuoton kokonaismäärä saattaa riippua siitä, sovelletaanko sijoittajan kotijäsenvaltiossa osinkoihin veronhyvitysjäijestelmää jonka mukaan osingot vapautetaan verotuksesta. On kuitenkin todennäköistä, että pk-yritysten suuren riskin ja suuren tuoton markkinoilla sijoittajat tavoittelevat osinkotuoton sijasta myyntivoittoa, joten on vaikea arvioida, missä määrin nämä erot vaikuttavat sijoituspäätöksiin. valtion vai ulkopuolelta järjestelmää, peräisiin oleviin Jotkut jäsenvaltiot myöntävät erityisiä verohelpotuksia kannustaakseen osakkeisiin sijoittamista. Useissa jäsenvaltioissa on esimerkiksi käytössä järjestelmiä, joissa pörssissä noteeraamattomien yritysten osakkeisiin sijoittamisesta aiheutuneet tappiot (tiettyyn ja enimmäismäärään asti) voidaan vähentää kokonaisverotuksessa, ja Ranskassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa vähennys voidaan tehdä, vaikka yhtiö myöhemmin listautuisi Nouveau Marché- tai AIM-markkinoille. Kaikissa niissä tapauksissa, joissa kansalliset verohelpotukset tulevat kyseeseen, olisi toivottavaa, että ne laajennettaisiin koskemaan kaikkia Euroopan pääomamarkkinoilla tehtyjä sijoituksia (vähintään kyseisen jäsenvaltion lakien mukaan perustettujen yritysten osalta). Tämä estäisi saman jäsenvaltion eri yritysten verotuskysymyksissä mahdollisesti saaman erilaisen kohtelun sen mukaan, minkä pörssin listoille ne ovat hakeutuneet. Komissio laati huhtikuussa 1996 ECOFIN-neuvostolle keskusteluasiakirjan "Verotus ja Euroopan Unioni" , jossa todettiin, että kun yhtenäismarkkinoiden luomiseen liittyvät, taloudelliset ja sääntelyyn liittyvät esteet poistetaan vähitellen, verotusta voidaan oikeutetusti pitää yhä merkittävämpänä yhtenäismarkkinoiden, ja niiden tavoitteena olevan kestävän kasvun ja korkean työllisyyden, täysimittaista toteuttamista haittaavana esteenä. Verotuksesta aiheutuvien, rajat ylittäviin rahoitustapahtumiin liittyvien haittojen todettiin aiheuttavan ongelmia kansalaisille. Neuvosto päätti tämän vuoksi perustaa korkean tason ryhmän selvittämään, miten näissä ja muissa yhtenäismarkkinoihin vaikuttavissa verotukseen liittyvissä kysymyksissä voitaisiin edistyä. Komission kertomus työryhmän työstä julkaistiin 22. 10. 1996. Kertomuksessa todettiin, että toimia tarvitaan rajat ylittäviin tulo- ja pääomavirtoihin liittyvien esteiden poistamiseksi. Dublinissa 13. -14. joulukuuta 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi ehdotuksen pysyvän ryhmän perustamisesta, jonka on tarkoitus laatia strateginen veropolitiikkaa koskeva katsaus sekä yhteensovittaa kansalliset veropolitiikat toissijaisuusperiaatetta kuitenkaan loukkaamatta. IV. iii. 2. Kirjanpitonormit Kirjanpito on toinen niistä osa-alueista, joilla kansalliset erot saattavat haitata sijoitustoimintaa, vaikka tutkimusten perusteella näyttäisi siltä, että suuren luokan sijoittajat ovat tottuneet ratkaisemaan kirjanpitojärjestelmien eroista aiheutuvia ongelmia ja että päätöksiin vaikuttavat enemmän muut tekijät. Kansainvälisiä kirjanpitonormeja laativa komitea, International Accounting Standards Committee, laatii parhaillaan kirjapidon perusnormistoa, joka kansainvälisen arvopaperimarkkinajärjeston IOSCOn (International Organisation of Securities Commissions) on tarkoitus hyväksyä vuonna 1998. Marraskuussa 1995 antamassaan tiedonannossa "Kirjanpidon yhdenmukaistaminen: kansainvälistä yhdenmukaistamista koskeva uusi ilmaisi aikomuksensa osallistua tähän työhön. Sen toimintasuunnitelman ensisijaisena tavoitteena on, että suurien, pörssilistalla olevien yhtiöiden tarvitsi pitää vain yhtä konsernin että kansainvälisten kirjanpitoa, kirjanpitonormien (IAS) vaatimukset. Marraskuussa 1995 perustettu työryhmä totesi, että lukuun ottamatta kahta merkitykseltään vähäistä asiaa, eurooppalaiset yritykset voivat laatia konsernin kirjapidon voimassa olevien, kansainvälisten kirjanpitonormien mukaan, tavalla, joka ei ole ristiriidassa kirjanpitodirektiivien määräysten kanssa. Jäsenvaltioiden yritykset voivat käyttää työryhmän laatimaa raporttia perustana selvittäessään, voivatko ne soveltaa kansainvälisiä kirjanpitonormeja sekä arvioidessaan, missä määrin ne voivat niitä halutessaan noudattaa. Sillä välin kasvua tavoittelevien pääomamarkkinoiden ja sijoittajia etsivien yritysten on päätettävä, mitä kirjanpitokäytäntöjä ne aikovat soveltaa kansallisen sääntelyn sallimissa rajoissa. täyttäisi sekä EU: n kirjanpitodirektiivien strategia" komissio joka 14 SEC (96) 487, lopullinen, 20. 3. 1996. 15 KOM (96) 546, lopullinen. 16 The European Equity Markets, European Capital Markets Institute, 1996. 17 KOM (95) 508, lopullinen. 10 / V. iii. 3. Yritysjohtaminen tarkoitetaan niitä oikeuksia laajemmassa merkityksessä Yritysjohtamisella ja velvollisuuksia, joita yritysjohdolla on osakkeenomistajiaan ja muita sidosryhmiään kohtaan sekä niitä menetelmiä, joiden avulla nämä voivat valvoa johdon toimia. Johtokunnan kokoonpano, sille annetut valtuudet sekä sille asetettu tiedonantovelvollisuus ovat tärkeä osa yritysjohtamista. Vähemmistössä olevien osakkeenomistajien suojaaminen on myös tärkeää, ja lähinnä tällä osa-alueella yritysjohtamiseen liittyvillä asioilla on merkitystä myös uusille pk-yritysten osakemarkkinoille, sillä suojan puuttuminen saattaisi estää sijoittajia sijoittamasta näille markkinoille listautuneisiin yrityksiin. Näillä uusilla markkinoilla osakkeitaan yleisölle tarjoavien yritysten johtajilta saattaa puuttua kokemusta osakkeenomistajien kanssa toimimisesta, ja kansalliset toimintatapoihin liittyvät erot, kuten käsitykset johtajien velvollisuuksista tai erot johtokunnan rakenteessa (esimerkiksi yksi- tai kaksitasoiset johtokunnat) saattavat edelleen vaikeuttaa sijoittajien tilannetta. Osakkeenomistajien kiinnostus yritysjohtamista kohtaan kasvaa Euroopassa koko ajan, ja yhteisösijoittajia kiinnostaa yhä enemmän niiden yritysten sisäiseen johtamiseen liittyvät asiat, joihin ne sijoittavat. EU:n ulkopuoliset yhteisösijoittajat, etenkin Yhdysvalloissa, ovat myös kiinnostuneita yrityksen johtamiseen liittyvistä asioista. Komissio on tyytyväinen siihen, että useissa jäsenvaltioissa korostetaan jälleen hyvän johtamistavan merkitystä, ja se uskoo, että Euroopan laajuinen keskustelu yritysjohtamista koskevista normeista olisi hyödyllistä. Yritysjohtamista koskevan kansallisen ja EU:n lainsäädännön lisäksi pörsseillä on vapaus valita, millaisia yritysjohtamisen normeja ne edellyttävät listalle pyrkivien yritysten noudattavan, ja nämä normit saattavat vaikuttaa pörssien väliseen kilpailuun. Muutoin jää nähtäväksi, olisiko selkeästä yritysjohtamisen eurooppalaisesta normistosta hyötyä, ja jos näin on, miten tämä normisto luodaan ja mikä sen sisältö on. Äskettäin laatimassaan tilintarkastusta Euroopan unionissa käsittelevässä vihreässä kirjassa18 lakisääteistä komissio totesi, että voisi olla hyödyllistä, jos EU antaisi jäsenvaltioille nykyisten johtamiskäytäntöjen kehittämistä koskevan suosituksen. IV. iv. Yhteisösijoittajat Yhteisösijoittajat, joihin kuuluvat sijoitusyhtiöt, vakuutusyhtiöt ja eläkerahastot, ovat avainasemassa pk-yrityksille suunnattujen pääomamarkkinoiden menestymisessä (vaikka yksityisillä sijoittajilla on myös tärkeä merkitys). Yhdysvaltojen osakemarkkinoilla yhteisösijoittajat omistavat noin 31 % markkinoilla tarjottavista osakkeista, josta eläkerahastojen osuus on 24 %, Yhdistyneessä kuningaskunnassa vastaavat luvut ovat 59 % ja 51 %, Saksassa 22 % ja 12 % sekä Italiassa 11 % ja 1 %19. Erityisesti eläkerahastojen voidaan olettaa kasvavan merkittävästi tulevina vuosina. Rahastoimattomiin eläketurvajärjestelmiin liittyvät paineet, joita väestön ikääntyminen ja työttömyys aiheuttavat monissa maissa, tulevat todennäköisesti huomattavasti lisäämään rahastoitujen että osuutta. Eräässä eläkerahastojen varat kasvaisivat jopa 9-kertaisiksi, yli 10 000 miljardiin ecuun, vuoteen 2020 mennessä. Nämä rahastot etsivät tulevaisuudessa uusia sijoitusmahdollisuuksia, eläkejärjestelmien raportissa arvioitiin, 18 KOM(96) 338, lopullinen 24. 7. 1996. 19 Lähde: Corporate Governance in Europe, Centre for European Policy Studies, 1995. 20 Lähde: European Pension Funds: their impact on European capital markets and competitiveness, European Federation for Retirement Provision, kesäkuu 1996. 11 minkä seurauksena eläkerahastot ja muut yhteisösijoittajat seuraavat tarkasti uusien kasvavien pk-yritysten markkinoiden kehitystä näiden mahdollisuuksien selvittämiseksi. Tämäntyyppisten rahastojen sijoitusmahdollisuuksia rajoitetaan kuitenkin tällä hetkellä jäsenvaltioissa monin tavoin. Monet näistä rajoituksista ovat tavanomaisia, perusteltavissa olevia vakavaraisuuden varmistamiseen liittyviä vaatimuksia (lisäksi monilla yksittäisillä rahastoilla saattaa olla omia riskin tasaamista koskevia sääntöjä, kuten listaamattomien yritysten osakkeisiin sijoittamista koskevia rajoituksia, joita rahastonhoitajien on noudatettava). Monet kansalliset rajoitukset, joissa kielletään esimerkiksi tietyt ulkomaiset sijoitukset tai velvoitetaan sijoittamaan valtion obligaatioihin, rikkovat kuitenkin yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. Lisäksi jotkut valuuttamääräisiin sijoituksiin liittyvät vaatimukset voivat olla kohtuuttomia, eivätkä ne välttämättä liity vakavaraisuuteen. Tämän tyyppiset rajoitukset saattavat aiheuttaa sen, että sijoittajien sijoituksistaan saama tuotto jää enimmäistuottoa pienemmäksi, ja ne saattavat myös johtaa ongelmallisiin tilanteisiin: esimerkiksi eläkerahasto ei voi sijoittaa tietyn yhtiön osakkeisiin vain, koska osakkeet on noteerattu ulkomaisilla markkinoilla. Koska kasvavien pk-yritysten pääomamarkkinat ovat luonteeltaan kansainväliset ja koska ne tarvitsevat menestyäkseen huomattavan määrän sijoituksia y ht ei sö sij oitt aj ilta, näillä kansallisilla sijoitustoiminnan rajoituksilla saattaa olla huomattavasti suurempi vaikutus niihin kuin muihin pääomamarkkinoihin. Näiden rajoitusten poistaminen on ehdottoman tärkeää, sillä ne eivät ainoastaan vaikuta eläkerahastoihin sijoittavien sijoittajien ja osakepääomarahoitusta etsivien yritysten asemaan, vaan niiden poistaminen on ehdottoman tärkeää myös yhtenäismarkkinoiden toteutumisen sekä perustamissopimuksen pääoman liikkeiden vapauttamista koskevien määräysten soveltamisen kannalta. Komissio on nyt kirjallisesti pyytänyt kyseisiä jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä niiden rajoitusten poistamiseksi, jotka eivät Rooman sopimuksen mukaan ole sallittuja. Tämän kehoituksen noudattamatta jättäminen voi johtaa valvontamenettelyyn Euroopan tuomioistuimessa. Lisäksi tehokkaat pääomamarkkinat ovat yksi komission parhaillaan laatimaan eläkerahastoja koskevaan vihreään kirjaan sisällytettävistä asioista. V. PÄÄTELMÄT tarvitsemaa rahoitusta. Vain 10 %:lla Eurooppalaisten pk-yritysten pääomamarkkinoille pääsyä haittaavien esteiden seurauksena tutkituista pk-yrityksiltä puuttuu niiden eurooppalaisista pk-yrityksistä oli ulkopuolista osakepääomarahoitusta, kun taas 49 %:lla oli pitkäaikaisia lainoja ja 54 %:lla luottojärjestelyjä. Eurooppalaiset yritykset toteuttavat osakeannin yleensä keskimäärin huomattavasti myöhemmässä vaiheessa kuin yritykset Yhdysvalloissa. Eurooppalaisten pk-yrityksille pääomamarkkinoiden luomiseksi viime vuosina toteutetut aloitteet ovat tämän vuoksi ajankohtaisia ja tarpeellisia, ratkaisua kaikkiin ongelmiin. Pk-yrityksille suunnattujen Euroopan laajuisten ja kansallisten pääomamarkkinoiden luominen on aloitettu, ja näiden markkinoiden avulla voidaan lisätä merkittävästi pk-yrityksille suunnattua houkuttelevia tarjota sijoitusmahdollisuuksia. Uuden teknologian ja lisääntyneen avoimuuden pitäisi saada joskaan ne eivät rahoitustarjontaa, suunnattujen sijoittajille uusia, tarjoa ja 21 Rooman sopimuksen 73 artiklassa kielletään kaikki pääomanliikkeitä koskevat rajoitukset paitsi vakavaraisuussyistä tehtävät oikeassa suhteessa olevat rajoitukset. 22 Lähde: Grant Thornton Business Survey 1996. 12 sijoittajat kiinnostumaan näistä markkinoista, mutta teknologian nopea kehitys nostaa esiin myös kysymyksen pääomamarkkinoiden sääntelyn toteuttamisesta parhaalla mahdollisella tavalla. liittyvän Näiden uusien markkinoiden luominen on käynyt mahdolliseksi EU:n yhtenäismarkkinoita koskevan, arvopaperikauppaan lainsäädännön, erityisesti sijoituspalveluista arvopaperimarkkinoilla annetun direktiivin (ISD), ansiosta, jolla poistettiin aikaisemmat tosiasiallisten Euroopan laajuisten markkinoiden luomista haittaavat ylitsepääsemättömät esteet, kuten kansalliset monopoliasemassa olevat markkinat, joille pääsyä rajoitettiin ulkomaalaisten kauppiaiden osalta. Tästä huolimatta jää vielä ratkaistavaksi monia mahdollisia ongelmia, jotka voivat haitata pk-yritysten pääsyä osakemarkkinoille ja niiden tarpeita vastaavien markkinoiden kehittämistä. Monet kysymykset ovat yksittäisten markkinoiden päätettävissä niiden valitessa toimintastrategiaansa. Tässä tiedonannossa käsitellyt kysymykset, kuten pk-yritysten osakemarkkinoille pääsyä vaikeuttavat esteet sekä ne mahdolliset esteet, jotka haittaavat kasvaville pk-yrityksille suunnatuilla Euroopan laajuisilla markkinoilla käytävää, rajat ylittävää osakekauppaa, saattavat edellyttää toimenpiteitä Euroopan unionin tai jäsenvaltioiden tasolla, ja tässä tiedonannossa ehdotetaan joitakin toimintatapoja. pörssilistalle hakeutumiseen kautta Pk-yritysten mahdollisuuksia pääomarahoituksen hankkimiseen sekä liittyvien yritysten sisäisten ongelmien ratkaisemista tuetaan myös neuvoston 9. joulukuuta 1996 hyväksymässä kolmannessa monivuotisessa ohjelmassa pk-yritysten hyväksi. Monivuotisen ohjelman yhteydessä etsitään myös uusia pk-yrityksille soveltuvia rahoitusvälineitä, joten komissio aikoo tutkia myös muiden arvopaperikauppaan liittyvien rahoitusvälineiden, kuten joukkovelkakirjalainojen, soveltuvuutta pk-yritysten tarpeisiin. listautumiseen tätä ja Pk-yritysten osakepääomarahoituksen saantiin liittyviä mahdollisuuksia voidaan parantaa luomalla soveltuvat pk-yrityksille suunnatut pääomamarkkinat ja auttamalla yrityksiä ratkaisemaan ne ongelmat, jotka saattavat estää niitä tarjoamasta osakkeitaan yleisölle näillä markkinoilla. Tämä pääoman saannin helpottuminen vaikuttaa hyvin myönteisesti talouteen ja työllisyyteen Euroopassa. Pääomarahoituksen saatavuuden paraneminen aiheuttaisi myönteisten tapahtumien ketjun yrityksissä: sen ansiosta yritykset voisivat sijoittaa varoja tutkimukseen ja laajentumiseen, sen velkaantumisastetta pienentävän vaikutuksen ansiosta pankit ja parantamalla riskipääomaa hankkivien sijoittajien mahdollisuuksia luopua sijoituksistaan, se vapauttaisi riskipääomaa aloittavien ja kehityksensä alussa olevien yritysten käyttöön. Siihen liittyisi myös laajempia taloudellisia etuja: se tarjoaisi parempia mahdollisuuksia eurooppalaisille sijoittajille, erityisesti eläkerahastoille, ja helpottaisi näin tämänhetkisiä eläkkeiden suuntautuvien, ulkopuolelta tulevien sijoitusten määrää ja edesauttaisi rahoituspalveluiden kehittymistä Euroopassa. lisävelan antoon myönteisemmin lisäisi Eurooppaan liittyviä ongelmia, rahoittamiseen suhtautuisivat Kaikkien näiden syiden takia komissio katsoo, että kansallisten ja eurooppalaisten kasvaville pk-yrityksille suunnattujen pääomamarkkinoiden luomisen ansiosta tarjoutuvat mahdollisuudet olisi maksimoitava. Olisi tehtävä kaikki mahdollinen, mm. toteutettava tässä tiedonannossa kuvaillut tai ehdotetut toimenpiteet, aidon, pk-yrityksiin keskittyvän osakekulttuurin edistämiseksi Euroopassa. 23 97/15/EY, EYVL N:o L 6, 10. 1. 1997, s. 25. 13 ISSN 1024-4492 KOM(97) 187 lopullinen ASIAKIRJAT FI 08 09 Luettelonumero : CB-CO-97-179-FI-C ISBN 92-78-19074-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 'H


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1518/97 van Norbert GLANTE aan de Commissie. Informatie over de hoogte van de in 1995 en 1996 aan Brandenburg ten goede gekomen steunverleningsbedragen (AANVULLEND ANTWOORD)

eurovoc_concepts:
Brandenburg
EAGGF Guidance Section
EU aid
EU financial instrument
European Regional Development Fund
European Social Fund
energy policy
research programme

formats: html pdf print

text: C 60/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 25. 2. 98 (98/C 60/44) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1518/97 van Norbert Glante (PSE) aan de Commissie (5 mei 1997) Betreft: Informatie over de hoogte van de in 1995 en 1996 aan Brandenburg ten goede gekomen steunver- leningsbedragen Voor welk bedrag en voor welke maatregelen zijn in 1995 en 1996 kredieten uit de Europese Unie ten goede gekomen aan Brandenburg uit: 1. het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling (EFRO); 2. het Europees Orie¤ntatie- en Garantiefonds voor de Landbouw (EOGFL) › afdeling Orie¤ntatie; 3. het Europees Sociaal Fonds; 4. de onderzoekprogramma(cid:146)s van de Europese Unie; 5. de programma(cid:146)s van de Europese Unie in de sector energie; 6. de programma(cid:146)s van de Europese Unie in de sector milieu; 7. de overige programma(cid:146)s van de Europese Unie? Aanvullend antwoord van de heer Santer namens de Commissie (9 september 1997) Als aanvulling op haar antwoord van 29 mei 1997 (1) kan de Commissie thans de volgende inlichtingen geven. Gezien de omvang van het antwoord, doet de Commissie het rechtstreeks aan het geachte Parlementslid en aan het Secretariaat-generaal van het Parlement toekomen. (1) PB C 319 van 18. 10. 1997, blz. 251. (98/C 60/45) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1528/97 van Hiltrud Breyer (V) aan de Commissie (5 mei 1997) Betreft: Informatie over de hoogte van de EG-steunbedragen die van januari t/m december 1994 ten goede kwamen aan het Saarland Kan de Commissie mededelen voor welke maatregelen en voor welke bedragen in 1994 middelen van de Gemeenschap ten goede kwamen aan het Saarland uit: 1. het Europees Sociaal Fonds, 2. het vierde kaderprogramma voor onderzoek, 3. het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling, 4. de programma(cid:146)s van de Gemeenschap in de sectoren milieu en energie, 5. het Europees Orie¤ntatie- en Garantiefonds voor de Landbouw › afdeling Orie¤ntatie en afdeling Garantie, 6. andere programma(cid:146)s van de Gemeenschap? (98/C 60/46) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1529/97 van Hiltrud Breyer (V) aan de Commissie (5 mei 1997) Betreft: Informatie over de hoogte van de EG-steunbedragen die van januari t/m december 1996 ten goede kwamen aan het Saarland Kan de Commissie mededelen voor welke maatregelen en voor welke bedragen in 1996 middelen van de Gemeenschap ten goede kwamen aan het Saarland uit: 1. het Europees Sociaal Fonds, 2. het vierde kaderprogramma voor onderzoek, 3. het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling, 4. de programma(cid:146)s van de Gemeenschap in de sectoren milieu en energie, 5. het Europees Orie¤ntatie- en Garantiefonds voor de Landbouw › afdeling Orie¤ntatie en afdeling Garantie, 6. andere programma(cid:146)s van de Gemeenschap?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1528/97 von Hiltrud BREYER an die Kommission. Information zur Höhe der für das Saarland von Januar 1994 bis Dezember 1994 gewährten EG-Fördermittel (ERGAENZENDE ANTWORT)

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EAGGF Guidance Section
EU aid
EU programme
European Regional Development Fund
European Social Fund
Saarland
energy policy
environmental policy
research programme

text: 25. 2. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 60/25 Zusa¤tzliche gemeinsame Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-1528/97 und E-1529/97 (25. September 1997) Wegen des Umfangs der Antwort, die zahlreiche Tabellen umfa(cid:223)t, wird sie dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments von der Kommission direkt zugeschickt. (98/C 60/47) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1534/97 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (5. Mai 1997) Betrifft: Phosphorsa¤ureester-Vergiftungen infolge der Verwendung von (cid:132)Tiguvon(cid:147) (Fenthion) der Firma Bayer Leverkusen Das von der Firma Bayer Leverkusen hergestellte Flohmittel Tiguvon (Fenthion) weist unterschiedliche Darreichungsformen auf. Tiguvon 10 wird fu¤r Katzen ab 2 kg Gewicht verwendet. Bei Hunden zwischen 3 und 10 kg Gewicht wird die Anwendung des Flohmittels Tiguvon 20 empfohlen, wa¤hrend Hunde ab 10 kg Ko¤rpergewicht mit Tiguvon 20 G behandelt werden sollen. Tierhalter, die ihr Haustier wiederholt mit dem Flohmittel Tiguvon (Fenthion) behandelten, haben sich schwere Phosphorsa¤ure-Vergiftungen zugezogen. Nachdem die Kommission meine Anfrage E-1470/96 (1) zu diesem Thema nicht beantworten konnte, bitte ich die Kommission dringlichst um Antwort auf folgende Fragen: Wann wurden diese Mittel fu¤r Kleintiere zugelassen, insbesondere fu¤r Katzen? Durch wen? Haben ausreichende Tests vorgelegen? Hat eine U¤ berpru¤fung der Tests stattgefunden und durch wen? (1) ABl. C 345 vom 15. 11. 1996, S. 76. (98/C 60/48) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1540/97 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (5. Mai 1997) Betrifft: Phosphorsa¤ureester-Vergiftungen infolge der Verwendung von (cid:132)Tiguvon(cid:147) (Fenthion) der Firma Bayer Leverkusen Das von der Firma Bayer Leverkusen hergestellte Flohmittel Tiguvon (Fenthion) weist unterschiedliche Darreichungsformen auf. Tiguvon 10 wird fu¤r Katzen ab 2 kg Gewicht verwendet. Bei Hunden zwischen 3 und 10 kg Gewicht wird die Anwendung des Flohmittels Tiguvon 20 empfohlen, wa¤hrend Hunde ab 10 kg Ko¤rpergewicht mit Tiguvon 20 G behandelt werden sollen. Tierhalter, die ihr Haustier wiederholt mit dem Flohmittel Tiguvon (Fenthion) behandelten, haben sich schwere Phosphorsa¤ure-Vergiftungen zugezogen. Nachdem die Kommission meine Anfrage E-1470/96 (1) zu diesem Thema nicht beantworten konnte, bitte ich die Kommission dringlichst um Antwort auf folgende Fragen: In welchem Umfang ist bei Tiguvon die Wechselwirkung mit anderen Cholinesterasehemmern und die Wirkung auf Mensch und Tier untersucht worden? Welche Mittel sind kompatibel? In welcher Weise werden Tierhalter vor mo¤glichen Synergisten fu¤r Fenthion und andere Phosphorsa¤urederivate gewarnt? (1) ABl. C 345 vom 15. 11. 1996, S. 76. (98/C 60/49) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1544/97 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (5. Mai 1997) Betrifft: Phosphorsa¤ureester-Vergiftungen infolge der Verwendung von (cid:132)Tiguvon(cid:147) (Fenthion) der Firma Bayer Leverkusen Das von der Firma Bayer Leverkusen hergestellte Flohmittel Tiguvon (Fenthion) weist unterschiedliche Darreichungsformen auf. Tiguvon 10 wird fu¤r Katzen ab 2 kg Gewicht verwendet. Bei Hunden zwischen 3 und 10 kg Gewicht wird die Anwendung des Flohmittels Tiguvon 20 empfohlen, wa¤hrend Hunde ab 10 kg


title: Forslag til Rådets afgørelse om godkendelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Mexicanske Stater om gensidig anerkendelse og beskyttelse af betegnelser inden for spiritussektoren

eurovoc_concepts:
Mexico
alcoholic beverage
mutual recognition principle
product designation
trade agreement

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 05. 05. 1997 KOM(97) 189 endelig udg. 97/ 0130 (ACC) Forslag til RÅDETS AFGØRFJ. SK om godkendelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Mexicanske Stater om gensidig anerkendelse og beskyttelse af betegnelser inden for spiritussektoren (forelagt af Kommissionen) :%* sHw ™JW' '#&. : H BEGRUNDELSE 1. De Forenede Mexicanske Stater har tilkendegivet interesse for forhandlinger med henblik på Den Europæiske Unions anerkendelse af den mexicanske spiritus "Tequila" og "Mezcal" på gensidigt grundlag, jf. artikel 11 i forordning (EØF) nr. 1576/89 om fastlæggelse af almindelige regler for definition, betegnelse og præsentation af spiritus. 2. Den 22. april 1996 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at indlede forhandlinger med henblik på ingåelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Mexicanske Stater om gensidig anerkendelse og beskyttelse af betegnelser inden for spiritussektoren. 2. Forhandlingerne mellem de to parter resulterede i udarbejdelsen af et aftaleudkast, som dækker gensidig anerkendelse af: alle de produkter, der er anført i bilag II til forordning (EØF) nr. 1576/89, samt de seks betegnelser, der er beskyttet ved samme forordning de to mexicanske betegnelser Tequila og Mezcal. 4. Kommissionens tjenestegrene er af den opfattelse, at vedlagte udkast til en aftale om gensidig anerkendelse og beskyttelse af alle EU's produkter på den ene side og af de to mexicanske produkter, der er anerkendt i dette tredjelands nationale lovgivning, på den anden side, vil være et mere end afbalanceret resultat, som er i overensstemmelse med det princip, der er fastlagt i artikel 11 i forordning (EØF) nr. 1576/89. En sådan aftale vil åbne mulighed for en bedre udnyttelse af EF's spirituseksport til De Forenede Mexicanske Stater, som i øjeblikket omfatter 2% af EU's samlede udførsler af spiritus, men som er næsten seks gange så stor som spiritusimporten fra dette land. 5. Aftalen får ingen finansielle følger for EF's budget. 6. De berørte personer og persongrupper er producenter, forbrugere samt importører og eksportører af spiritus i Fællesskabet. 7. Det foreslås derfor, at Rådet vedtager vedlagte forslag. RÅDETS AFGØRELSE om godkendelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Mexicanske Stater om gensidig anerkendelse og beskyttelse af betegnelser inden for spiritussektoren RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 113, sammenholdt med artikel 228, stk. 2, 1. punktum, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtning: Det er nødvendigt at forbedre betingelserne for markedsføring af spiritus på de respektive markeder i Det Europæiske Fællesskab og i De Forenede Mexikanske Stater under iagttagelse af principperne om lighed og gensidige interesser. TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Mexicanske Stater om gensidig anerkendelse og beskyttelse af betegnelser inden for spiritussektoren godkendes herved på Det Europæiske Fællesskabs vegne. Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse. Artikel 2 Formanden for Rådet foranstalter den notifikation, der er omhandlet i aftalens artikel 22, stk. 1. Artikel 3 I forbindelse med anvendelsen af aftalens artikel 18, bemyndiges Kommissionen til efter proceduren i artikel 15 i forordning nr. 1576/89 at vedtage de nødvendige akter til ændring af aftalen. 3 Artikel 4 Kommissionen, der bistås af repræsentanter for medlemsstaterne, repræsenterer Fællesskabet i det blandede udvalg, der er omhandlet i aftalens artikel 17. Artikel 5 Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 4- UDKAST til AFTALE mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Mexicanske Stater om gensidig anerkendelse og beskyttelse af betegnelser inden for spiritussektoren Det Europæiske Fællesskab, i det følgende benævnt "Fællesskabet", på den ene side, og DE FORENEDE MEXICANSKE STATER på den anden side, i det følgende benævnt "de kontraherende parter" - SOM ØNSKER at forbedre betingelserne for markedsføring af spiritus på deres respektive markeder under iagttagelse af principperne om lighed, gensidig interesse og gensidighed, ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE: Artikel 1 De kontraherende parter er enige om på grundlag af principperne om ligebehandling og gensidighed at lette og fremme den indbyrdes handel med spiritus. Artikel 2 Denne aftale finder anvendelse på produkter henhørende under position 2208 i den internationale konvention om det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem. I denne aftale forstås ved: a) "spiritus med oprindelse i" efterfulgt af navnet på en af de kontraherende parter: en spiritus, der er anført i bilaget, og som er fremstillet på den pågældende kontraherende parts område b) "betegnelse": et navn, der anvendes ved mærkning, på transportledsagedokumenter for spiritussen, på handelsdokumenter, navnlig fakturaer og følgesedler, og i reklamer 5" c) d) e) "mærkning": alle betegnelser og andre angivelser, symboler, motiver eller varemærker, der kendetegner spiritussen, og som optræder på samme beholder, herunder dens lukkeanordning, etiketten på beholderen og flaskehalsens beklædning "præsentation" : de betegnelser, der anvendes på beholdere, herunder på lukkeanordning, etiketter og emballage "emballage": den beskyttende indpakning, såsom papir, halmmåtter af enhver slags, kartoner og kasser, der benyttes ved transport af en eller flere beholdere. Følgende betegnelser er beskyttede: Artikel 3 a) b) for spiritus med oprindelse i Det Europæiske Fællesskab: de betegnelser, der er anført i bilag I for spiritus med oprindelse i De Forenede Mexicanske Stater: de betegnelser, der er anført i bilag II 1. I De Forenede Mexicanske Stater: Artikel 4 må beskyttede EF-betegnelser kun anvendes på de betingelser, der er fastsat i EF's love og forordninger er beskyttede EF-betegnelser forbeholdt spiritus med oprindelse i EF. 2. I EF: må beskyttede mexicanske betegnelser kun anvendes på de betingelser, der er fastsat i De Forenede Mexicanske Staters love og forordninger er beskyttede mexicanske betegnelser forbeholdt spiritus med oprindelse i De Forenede Mexicanske Stater. 3. De kontraherende parter træffer i overensstemmelse med denne aftale alle nødvendige foranstaltninger med henblik på gensidig beskyttelse af de i artikel 3 omhandlede betegnelser, der anvendes til betegnelse og præsentation af spiritus med oprindelse i de kontraherende parters område, jf. dog artikel 22 og 23 i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, der er anført i bilag IC til overenskomsten om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen. Hver kontraherende part sørger for retsmidler, ved hjælp af hvilke interesserede parter kan forhindre, at en betegnelse anvendes for spiritus, der ikke har oprindelse det sted, som fremgår af den pågældende betegnelse, eller det sted, hvor den pågældende betegnelse traditionelt anvendes. Q 4. De kontraherende parter giver afkald på at påberåbe sig bestemmelserne i artikel 24, stk. 4, 5, 6 og 7, i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder til at nægte at yde den i nærværende artikel omhandlede beskyttelse. Artikel 5 Den i artikel 4 omhandlede beskyttelse gælder også i tilfælde, hvor spiritussens virkelige oprindelse er angivet, samt i tilfælde, hvor betegnelsen anvendes i oversættelse eller i forbindelse med udtryk som "art", "type", "stil", "måde", "efterligning", "metode" eller lignende udtryk, herunder grafiske symboler, der kan virke vildledende. Artikel 6 I tilfælde af enslydende betegnelser for spiritus beskyttes alle betegnelser. De kontraherende parter fastsætter de praktiske regler for, hvordan sådanne enslydende betegnelser skelnes fra hinanden, idet der tages hensyn til behovet for at sikre, at de pågældende producenter får en rimelig behandling, og at forbrugerne ikke vildledes. Artikel 7 Bestemmelserne i denne aftale indskrænker på ingen måde personers ret til i forbindelse med handel at anvende deres eget eller deres forgængers navn, medmindre navnet anvendes på en måde, der kan vildlede offentligheden. Artikel 8 Intet i denne aftale kan forpligte en kontraherende part til at beskytte en af den anden kontraherende parts betegnelser, hvis betegnelsen ikke er eller ophører med at være beskyttet i oprindelseslandet eller er gået af brug i dette land. Artikel 9 De kontraherende parter træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de i denne aftale omhandlede beskyttede betegnelser for en kontraherende part ikke anvendes til at betegne og præsentere en spiritus med oprindelse i den anden kontraherende parts område, når spiritus med oprindelse i de kontraherende parters områder udføres og markedsføres uden for deres områder. Artikel 10 For så vidt de kontraherende parters retsforskrifter tillader det, gælder beskyttelsen i henhold til denne aftale også for fysiske og juridiske personer, foreninger, sammenslutninger og organisationer af producenter, handlende eller forbrugere, der har hjemsted i den anden kontraherende parts område. % Artikel 11 Hvis en betegnelse eller præsentation af en spiritus, navnlig på etiketten eller i officielle dokumenter eller handelsdokumenter eller i reklamer, er i strid med denne aftale, træffer de kontraherende parter de administrative eller retlige foranstaltninger, der er nødvendige for at bekæmpe illoyal konkurrence eller for at forhindre andre former for misbrug af det beskyttede navn. Artikel 12 Denne aftale finder dels anvendelse på de områder, hvor traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab er gældende og på de i nævnte traktat fastsatte betingelser, dels på De Forenede Mexicanske Staters område. Denne aftale finder ikke anvendelse på spiritus: Artikel 13 a) der er under forsendelse gennem en af de kontraherende parters område, eller b) der har oprindelse i en af de kontraherende parters område, og som forsendes mellem parterne i små mængder. Som små mængder anses: a) Spiritusmængder på højst 10 liter pr. rejsende i rejsendes personlige bagage b) Spiritusmængder på højst 10 liter i forsendelser fra én privatperson til en anden privatperson. c) Spiritus i privatpersoners flyttegods. d) e) Spiritusmængder, der indføres med henblik på videnskabelige og tekniske forsøg, og hvis mængde ikke overstiger 1 hektoliter. Spiritus til diplomatiske repræsentationer, konsulater og lignende organer, som indføres med den told- og afgiftsfritagelse, der er indrømmet sådanne organer. f) Spiritus, der udgør forsyninger på internationale transportmidler. Artikel 14 1. Hver af de kontraherende parter udpeger de organer, som skal varetage kontrollen med overholdelsen af denne aftale. e 2. De kontraherende parter meddeler hinanden navn og adresse på disse organer senest to måneder efter aftalens ikrafttrædelse. Der etableres et snævert og direkte samarbejde mellem organerne. 1. Hvis et af de i artikel 14 omhandlede organer nærer begrundet mistanke om: Artikel 15 a) b) at en spiritus som omhandlet i artikel 2, der er eller har været genstand for samhandel mellem De Forenede Mexicanske Stater og Det Europæiske Fællesskab, ikke er i overensstemmelse med denne aftale eller med de i Fællesskabet eller De Forenede Mexicanske Stater gældende bestemmelser for spiritus, og at denne manglende overensstemmelse er af særlig interesse for den anden kontraherende part, og at den kan give anledning til administrative foranstaltninger eller retsforfølgning, underretter det pågældende organ straks Kommissionen og den anden kontraherende parts relevante organer herom. 2. De oplysninger, der fremsendes i henhold til stk. 1, vedføjes officielle dokumenter, handelsdokumenter og andre relevante bilag; endvidere skal det angives, hvilke administrative eller retlige foranstaltninger der i givet fald kan træffes; der skal navnlig gives følgende oplysninger om den pågældende spiritus: a) b) c) d) producenten og den person, der har rådighed over spiritussen drikkevarens sammensætning betegnelse og præsentation arten af overtrædelsen af reglerne om produktion og markedsføring. Artikel 16 1. De kontraherende parter indleder drøftelser, hvis en af dem finder, at den anden part har undladt at opfylde en forpligtelse i henhold til aftalen. 2. Den kontraherende part, der anmoder om drøftelser, skal meddele den anden part alle de oplysninger, der er nødvendige for en grundig undersøgelse af den pågældende sag. 3. I tilfælde, hvor en forsinkelse kan medføre fare for folkesundheden eller forringe effektiviteten af foranstaltninger til bekæmpelse af svig, kan der træffes midlertidige beskyttelsesforanstaltningeruden forudgående drøftelser, hvis sådanne drøftelser indledes umiddelbart efter, at de pågældende foranstaltninger er truffet. 9 4. Hvis de kontraherende parter efter drøftelser som omhandlet i stk. 1 og 3 ikke er nået til enighed, kan den part, der anmodede om drøftelserne eller som traf de i stk. 3 omhandlede foranstaltninger, træffe passende beskyttelsesforanstaltninger med henblik på en korrekt anvendelse af denne aftale. Artikel 17 Der oprettes et blandet udvalg bestående af repræsentanter for Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Mexicanske Stater. Det mødes skiftevis i Det Europæiske Fællesskab og i De Forenede Mexicanske Stater på anmodning af en af parterne og afhængigt af de behov, der viser sig i forbindelse med aftalens gennemførelse. Det blandede udvalg skal sørge for, at denne aftale fungerer efter hensigten, og behandle alle spørgsmål, der måtte opstå i forbindelse med dens gennemførelse. Specielt kan det blandede udvalg fremsætte henstillinger med henblik på at fremme virkeliggørelsen af aftalens mål. Artikel 18 1. De kontraherende parter kan i gensidig forståelse ændre denne aftale med henblik på at styrke samarbejdet inden for spiritussektoren. 2. Såfremt en af de kontraherende parters retsforskrifter ændres for at beskytte andre betegnelser end dem, der er anført i bilagene til denne aftale, optages sådanne betegnelser heri efter drøftelsernes afslutning og inden for en rimelig frist. Artikel 19 1. Spiritus, der på tidspunktet for aftalens ikrafttrædelse er blevet produceret, betegnet og præsenteret lovligt, men på en måde, der er forbudt ved aftalen, kan sælges af grossister i en periode på et år fra aftalens ikrafttrædelse og af detailhandlere, indtil lagrene er opbrugt. De former for spiritus, der er omfattet af denne aftale, må ikke længere produceres uden for deres oprindelsesområde, når aftalen er trådt i kraft. 2. Medmindre de kontraherende parter aftaler andet, må spiritus, der på markedsføringstidspunktet er produceret, betegnet og præsenteret i overensstemmelse med denne aftale, men hvis betegnelse eller præsentation ophører med at være i overensstemmelse med aftalen som følge af en ændring heraf, markedsføres, indtil lagrene er opbrugt. De bilag, der er knyttet til denne aftale, udgør en integrerende del heraf. Artikel 20 /O Artikel 21 Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på tysk, engelsk, dansk, spansk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk og svensk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. Artikel 22 Denne aftale træder i kraft på den første dag i den anden måned efter den dato, hvor de kontraherende parter skriftligt har givet hinanden notifikation om, at de nødvendige procedurer er blevet afsluttet. Hver af de kontraherende parter kan skriftligt opsige aftalen med et års varsel. II il. Rom 2. a) Whisky b) Whiskey BILAG I Rhum de la Martinique Rhum de la Guadeloupe Rhum de la Réunion Rhum de la Guyane (Disse betegnelser kan kompleteres med benævnelsen "traditionel". ) Malagarom Granadarom Rum da Madeira Scotch Whisky Irish Whisky Whisky espafiol (Disse betegnelser kan kompletteres med benævnelserne "malt" eller korn" ) Irish Whiskey Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey (Disse betegnelser kan kompletteres med benævnelsen "Pot Still". ) 3. Kornspiritus Eau-de-vie-seigle de marque nationale luxembourgeoise 4. Vinbrændevin Korn Kornbrand Eau-de-vie de Cognac Eau-de-vie des Charentes Cognac (Denne betegnelse kan ledsages af en af følgende benævnelser: Fine, - Grande Fine Champagne, - Grande Champagne, Petite Fine Champagne, Fine Champagne, - Borderies, - Fins Bois, - Bons Bois. ) Fine Bordeaux Armagnac Bas-Armagnac Haut-Armagnac Ténarèse Eau-de-vie de vin de la Marne Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine Eau-de-vie de vin de Bourgogne Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté /Si 5. Brandy 6. Brændevin afpresserester af druer Eau-de-vie de vin originaire du Bugey Eau-de-vie de vin de Savoie Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône Eau-de-vie de vin originaire de Provence Faugères ou eau-de-vie de Faugères Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc Aguardente do Minho Aguardente do Douro Aguardente da Beira Interior Aguardente da Bairrada Aguardente do Oeste Aguardente do Ribatejo Aguardente do Alentejo Aguardente do Algarve Brandy de Jerez Brandy del Penedes Brandy italiano Brandy AtxiKnç/Brandy d'Attique Brandy riEÀonovvnoou /Brandy du Péloponèse Brandy KevxpiKnç EAÀâôaç/Brandy de Grèce centrale Deutscher Weinbrand Wachauer Weinbrand, Weinbrand Durnstein Eau-de-vie de marc de Champagne ou marc de Champagne Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine Eau-de-vie de marc de Bourgogne Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté Eau-de-vie de marc originaire de Bugey Eau-de-vie de marc originaire de Savoie Marc de Bourgogne Marc de Savoie Marc d'Auvergne Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône Eau-de-vie de marc originaire de Provence Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc Marc d'Alsace Gewtirztraminer Marc de Lorraine Bagaceira do Minho Bagaceira do Douro Bagaceira da Beira Interior Bagaceira da Bairrada Bagaceira do Oeste Bagaceira do Ribatejo Bagaceiro do Alentejo Bagaceira do Algarve Orujo gallego Grappa [O 7. Frugtbrændevin Grappa di Barolo Grappa piemontese ou del Piemonte Grappa lombarda ou di Lombardia Grappa trentina ou del Trentino Grappa friulana ou del Friuli Grappa veneta ou del Veneto Sudtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige ToiKouôid Kpnxnc /Tsikoudia de Crète Toinoupo MaKEÔoviaç /Tsipouro de Macédoine Toinoupo OEooaÀiaç /Tsipouro de Thessalie Toinoupo Tupvâpou/Tsipouro de Tyrnavos Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise Schwarzwålder Kirschwasser Schwarzwålder Himbeergeist Schwarzwålder M irabel len wasser Schwarzwålder Williamsbirne Schwarzwålder Zwetschgenwasser Frånkisches Zwetschgenwasser Frånkisches Kirschwasser Frånkischer Obstler Mirabelle de Lorraine Kirsch d'Alsace Quetsch d'Alsace Framboise d'Alsace Mirabelle d'Alsace Kirsch de Fougerolles Sudtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige Sudtiroler Aprikot ou Sudtiroler Marille/Aprikot dell'Alto Adige ou Marille dell'Alto Adige Sudtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige Sudtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige Sudtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige Sudtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige Sudtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto Adige Williams friulano ou del Friuli Sliwovitz del Veneto Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia Sliwovitz del Trentino-Alto Adige Distillato di mele trentino ou del Trentino Williams trentino ou del Trentino Sliwovitz trentino ou del Trentino Aprikot trentino ou del Trentino Medronheira do Algarve Medronheira. do Buçaco Kirsch ou Kirschwasser Friulano Kirsch ou Kirschwasser Trentino Kirsch ou Kirschwasser Veneto Aguardente de pèra da Lousa 'V Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise Wachauer Mari 1 lenbrand 8. Brændevin af æble- eller pærecider 9. Ensianbrændevin 0. Frugtspiritus 11. Spiritus med enebærsmag Calvados du Pays d'Auge Calvados Eau-de-vie de cidre de Bretagne Eau-de-vie de poiré de Bretagne Eau-de-vie de cidre de Normandie Eau-de-vie de poiré de Normandie Eau-de-vie de cidre du Maine Aguardiente de sidra de Asturias Eau-de-vie de poiré du Maine Bayerischer Gebirgsenzian Sudtiroler Enzian/Genzians dell'Alto Adige Genziana trentina ou del Trentino Pacharån Pacharån navarro Ostfriesi sener Kbrngenever Genièvre Flandre Artois Hasseltsej enever Balegemse jenever Péket de Wallonie Steinhåger Plymouth Gin Gin de Mahôn 12. Spiritus med kommensmag Dansk Akvavit/Dansk Aquavit Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit 13. Spiritus med anissmag 14. Likør Anis espafiol Évoca anisada Cazalla Chinchôn Ojén Rute Ouzo/OvÇo Berliner Kummel Hamburger Kùmmel Munchener Kummel Chiemseer Klosterlikôr if 15. Spiritus 16. Vodka Bayerischer Kråuterlikor Cassis de Dijon Cassis de Beaufort Irish Cream Palo de Mallorca Ginunha portuguesa Licor de Singevergs Benediktbeurer Klosterlikôr Ettaler Klosterlikôr Ratafia de Champagne Ratafia catalana Anis portuguès Finnish berry/fruit liqueur Grossglockner Alpenbitter Marizzeller Magenlikôr Mariazeller Jagasaftl Puchheimer Bitter Puchheimer Schlossgeist Steinfelder Magenbitter Wachauer Mariillenlikôr Jågertee, Jagertee, Jagatee Pommeau de Bretagne Pommeau du Maine Pommeau de Normandie Svensk Punsch/Swedish Punsch Svensk Vodka/Swedish Vodka Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland IQ BILAG II Spiritus fremstillet af agavesaft TEQUILA: Spiritus fremstillet af agavesaft MEZCAL: Beskyttet, fremstillet og klassificeret i henhold til De Forenede Mexicanske Staters love og administrative bestemmelser Beskyttet, fremstillet og klassificeret i henhold til De Forenede Mexicanske Staters love og administrative bestemmelser 4 Brevveksling om aftalen mellem De Forenede Mexicanske Stater og Det Europæiske Fællesskab om gensidig anerkendelse og beskyttelse af betegnelser inden for spiritussektoren Brev nr. 1 Bruxelles, den Idet jeg henviser til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Mexicanske Stater om gensidig anerkendelse og beskyttelse af betegnelser inden for spiritussektoren, skal jeg herved bekræfte følgende: De Forenede Mexicanske Stater og EF er uanset bestemmelserne i artikel 4, stk. 2, blevet enige om, at beskyttelsen af betegnelsen Tequila, som er nævnt i bilag II til aftalen, ikke er til hinder for, at betegnelsen kan anvendes i Kongeriget Spanien i en etårig overgangsperiode fra aftalens ikrafttræden, forudsat at de lokale producenter forpligter til at afstå fra at øge deres nuværende produktion. For Tequila produceret i Spanien vil bestemmelserne i aftalens artikel 19, stk. 1, første punktum, få virkning efter udløbet af den etårige overgangsperiode. De bedes bekræfte, at den mexicanske regering er indforstået med ovenstående. Modtag forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. På vegne af Rådet for Den Europæiske Union. i? Brevveksling om aftalen mellem De Forenede Mexicanske Stater og Det Europæiske Fællesskab om gensidig anerkendelse og beskyttelse af betegnelser inden for spiritussektoren Brev nr. 2 Bruxelles, den Jeg har den ære at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med følgende ordlyd: "Idet jeg henviser til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Mexicanske Stater om gensidig anerkendelse og beskyttelse af betegnelser inden for spiritussektoren, skal jeg herved bekræfte følgende: De Forenede Mexicanske Stater og Det Europæiske Fællesskab er blevet enige om, at beskyttelsen af betegnelsen Tequila, som er nævnt i bilag II til aftalen, ikke er til hinder for, at betegnelsen kan anvendes i Kongeriget Spanien i en etårig overgangsperiode fra aftalens ikrafttræden, forudsat at de lokale producenter forpligter til at afstå fra at øge deres nuværende produktion. For Tequila produceret i Spanien vil bestemmelserne i aftalens artikel 19, stk. 1, første punktum, få virkning efter udløbet af den etårige overgangsperiode. De bedes bekræfte, at den mexicanske regering er indforstået med ovenstående. " Jeg har den ære at bekræfte, at den mexicanske regering er indforstået med ovenstående. Modtag forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. På vegne af regeringen for De Forenede Mexicanske Stater. '9 ISSN 0254-1459 KOM(97) 189 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 02 08 11 Katalognummer : CB-CO-97-182-DA-C ISBN 92-78-19352-6 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg ooo


title: QUESTION ECRITE no 1523/97 de Riccardo NENCINI à la Commission. Véhicules automobiles roulant au gaz de pétrole liquéfié en Italie

eurovoc_concepts:
Italy
application of EU law
combustion gases
motor car
national law
tax exemption
vehicle parts
vehicle tax

text: 10. 2. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 45/47 En outre, une de·rogation a e·te· accorde·e dans la directive 64/433/CEE pour les e·tablissements d(cid:146)abattage qui ne traitent pas plus de 2000 unite·s de gros be·tail par an, compte tenu des diffe·rences entre les situations ge·ographiques et les infrastructures des E· tats membres. La disposition pertinente indique que les E· tats membres peuvent, sur demande, obtenir l(cid:146)autorisation d(cid:146)appliquer les exigences structurelles pre·vues pour les petits abattoirs (1000 unite·s de gros be·tail par an) a‘ ces e·tablissements, s(cid:146)ils sont situe·s dans des re·gions expose·es a‘ des contraintes ge·ographiques particulie‘res ou a‘ des difficulte·s d(cid:146)approvisionnement. Les autorite·s italiennes ont transmis une liste des abattoirs a‘ la Commission et lui ont demande· de soumettre une proposition de de·rogations au Comite· ve·te·rinaire permanent. La liste contenait plusieurs points qui doivent e(cid:136)tre clarifie·s avant qu(cid:146)une action puisse e(cid:136)tre entame·e. Les autorite·s italiennes ont donc e·te· invite·es a‘ fournir des e·claircissements. De‘s qu(cid:146)elle aura re(cid:231)u une re·ponse, la Commission proce·dera a‘ l(cid:146)examen de la demande et engagera l(cid:146)action ne·cessaire. (1) (2) (3) JO 121 du 29. 07. 1964. JO L 268 du 24. 9. 1991. JO L 243 du 11. 10. 1995. (98/C 45/57) QUESTION E· CRITE E-1523/97 pose·e par Riccardo Nencini (PSE) a‘ la Commission (5 mai 1997) Objet: Ve·hicules automobiles roulant au gaz de pe·trole lique·fie· en Italie La Commission peut-elle expliquer pourquoi les automobilistes qui ont adapte· leur ve·hicule au GPL avant 1993 paient une taxe distincte appele·e superbollo, tandis que ceux qui ont proce·de· a‘ la me(cid:136)me adaptation apre‘s 1993 n(cid:146)en paient pas? Par ailleurs, les modifications apporte·es sont identiques dans les deux cas de figure. Dans ces conditions, la Commission peut-elle intervenir a‘ ce sujet? Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (30 juin 1997) La Commission suppose que l(cid:146)Honorable Parlementaire fait re·fe·rence a‘ la loi italienne de base, a‘ savoir le de·cret-loi 30-8-93 no 331 converti en loi 427 du 29 octobre 1993. Cette disposition pre·voit, a‘ son article 65 point 5, que les ve·hicules munis d(cid:146)une installation au me·thane reconnue conforme a‘ une date comprise entre le 2 mai 1993 et le 31 de·cembre 1994 sont exone·re·s de la taxe spe·ciale vise·e par la Loi no 362 du 21 juillet 1994. Cette exone·ration s(cid:146)applique pour les trois premie‘res annuite·s relatives aux taxes automobiles sur la circulation. Ulte·rieurement, par de·cret-loi 48 du 25 fe·vrier 1995, la pe·riode pendant laquelle l(cid:146)installation au me·thane est accepte·e aux fins de l(cid:146)exone·ration a e·te· prolonge·e jusqu(cid:146)a‘ la fin de 1995. La Commission est d(cid:146)avis que ces dispositions ont pour but de favoriser l(cid:146)installation sur les ve·hicules automobiles du dispositif permettant leur fonctionnement au gaz me·thane comme carburant. De‘s lors, elle ne voit pas d(cid:146)obstacle a‘ ce que les autorite·s italiennes limitent l(cid:146)incitant fiscal aux ve·hicules acquis durant une pe·riode de·termine·e sans l(cid:146)e·tendre force·ment aux ve·hicules acquis ante·rieurement. En effet, cette le·gislation rele‘ve de l(cid:146)autonomie fiscale des E· tats membres d(cid:146)une part et d(cid:146)autre part la mesure en cause n(cid:146)est contraire ni aux dispositions de l(cid:146)article 95 du traite· CE, ni a‘ toute autre le·gislation communautaire car tous les ve·hicules mis pour la premie‘re fois en circulation en Italie par leur proprie·taire, qu(cid:146)ils soient neufs ou d(cid:146)occasion, be·ne·ficient de cette mesure incitative. La Commission estime donc qu(cid:146)il n(cid:146)y a pas lieu pour elle d(cid:146)intervenir dans cette question


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1546/97 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Intoxicaciones con ester de ácido fosfórico como consecuencia de la utilización del producto "Tiguvon" (Fentión) de la empresa Bayer Leverkusen

eurovoc_concepts:
application of EU law
consumer protection
domestic animal
indemnification
insecticide
producer's liability
product safety
public health
toxic substance
veterinary drug

text: 22. 1. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 21/67 ¿Que· medidas deben adoptarse en caso de intoxicacio·n de los propietarios de los animales? ¿Quie·n es el responsable en caso de lesiones cro·nicas a la salud? ¿Que· medidas esta·n previstas con respecto a la indemnizacio·n de los dan(cid:152)os causados? ¿Que· pruebas deben presentarse? (1) DO C 345 de 15. 11. 1996, p. 76. (98/C 21/158) PREGUNTA ESCRITA E-1548/97 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisio·n (5 de mayo de 1997) Asunto: Intoxicaciones con ester de a·cido fosfo·rico como consecuencia de la utilizacio·n del producto «Tiguvon» (Fentio·n) de la empresa Bayer Leverkusen El insecticida contra las pulgas Tiguvon (Fentio·n) de la empresa Bayer Leverkusen se presenta en distintas formas. Tiguvon 10 se utiliza para los gatos con un peso superior a los 2 kg. En el caso de los perros con un peso entre los 3 y los 10 kg. , se recomienda Tiguvon 20. Para los perros con un peso superior a los 10 kg. de peso debe utilizarse Tiguvon 20 G. Los propietarios de animales que han tratado en repetidas ocasiones a sus animales dome·sticos con el insecticida Tiguvon (Fentio·n) han sufrido graves intoxicaciones con ester de a·cido fosfo·rico. Toda vez que la Comisio·n no ha respondido a mi pregunta E-1470/96 (1) sobre este mismo tema, pido a la Comisio·n que responda en el plazo ma·s breve posible a las preguntas que figuran a continuacio·n: ¿Por que· en el caso de la comercializacio·n de productos de estas caracter(cid:14)·sticas y de un grado de peligrosidad similar, cuyas ventajas, cuestionables, son totalmente desproporcionadas con respecto a los riesgos que conllevan, no se invierte, por fin, la carga de la prueba en toda Europa cuando se registren dan(cid:152)os? (1) DO C 345 de 15. 11. 1996, p. 76. Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-1546/97 y E-1548/97 dada por el Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (11 de julio de 1997) Desde 1985, existen disposiciones legales comunitarias relativas a la responsabilidad del productor por los dan(cid:152)os causados por productos defectuosos (1). Dichas disposiciones han sido incorporadas al ordenamiento jur(cid:14)·dico interno de todos los Estados miembros, salvo Francia. En Alemania, el texto correspondiente es la «Produkthaftungsgesetz» (ley de 15 de diciembre de 1989, publicada en el Bolet(cid:14)·n Oficial Federal 1989 I 2198) (2). En 1995, la Comisio·n remitio· un primer informe al Parlamento y al Consejo sobre la aplicacio·n de dicha Directiva (3), en el que se sen(cid:152)alaba que el mencionado texto se considera un acto legislativo importante que ha contribuido a una mayor sensibilizacio·n en lo que respecta a la seguridad de los productos, as(cid:14)· como a facilitar la carga de la prueba para la v(cid:14)·ctima (no es necesario demostrar la culpabilidad del productor). En virtud de dicha normativa, se an(cid:152)ade a los reg(cid:14)·menes de responsabilidad contractual y no contractual existentes en los Estados miembros un re·gimen de responsabilidad sin culpa, con arreglo al cual todo productor es responsable de los dan(cid:152)os causados por un defecto de sus productos. La responsabilidad del productor derivada de esta normativa no puede ser excluida o limitada por voluntad de las partes. Cualquier v(cid:14)·ctima que pueda demostrar la existencia del dan(cid:152)o, el defecto del producto y la vinculacio·n entre ambos puede interponer una accio·n judicial. Cuando la v(cid:14)·ctima ha aportado pruebas sobre todos estos elementos, el productor so·lo puede refutar su responsabilidad si puede invocar alguna de las causas de exencio·n previstas en el art(cid:14)·culo 7 de la Directiva (como puede ser, por ejemplo, que, en la fecha en que salio· a la venta el producto, los conocimientos cient(cid:14)·ficos y te·cnicos de que se dispon(cid:14)·a no permit(cid:14)·an detectar la existencia del defecto: «riesgos de desarrollo» (4)). Cabe sen(cid:152)alar que un producto es defectuoso cuando no ofrece la seguridad que leg(cid:14)·timamente puede esperarse teniendo en cuenta todas las circunstancias, en particular, la presentacio·n, el uso razonablemente previsto y el momento de comercializacio·n del producto. La normativa cubre, entre otros, los casos de muerte o lesiones corporales durante los diez an(cid:152)os siguientes a la salida al mercado del producto considerado. La legislacio·n comunitaria no preve· el establecimiento de un sistema de cobertura de los riesgos (ya sea un re·gimen de seguro de tipo «coaseguro» o un fondo de indemnizacio·n financiado mediante recursos pu·blicos)


title: WRITTEN QUESTION No. 1544/97 by Hiltrud BREYER to the Commission. Phosphate ester poisoning due to the use of Tiguvon (Fenthion) manufactured by Bayer Leverkusen (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
European Medicines Agency
chemical product
dangerous substance
domestic animal
health control
marketing
pesticide
veterinary drug

text: C 102/4 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 3. 4. 98 aine Tiguvon 20:ta¤ suositellaan 3-10 kg:n painoisten koirien ka¤sittelyyn, kun taas yli kymmenkiloiset koirat tulisi ka¤sitella¤ Tiguvon 20 G:lla¤. Ela¤intenomistajat, jotka ovat ka¤sitelleet kotiela¤imia¤a¤n toistuvasti Tiguvon kirpuntorjunta-aineella (Fenthionilla), ovat saaneet vaikeita fosforihappomyrkytyksia¤. Koska komissio ei voinut vastata samaa asiaa koskevaan kysymykseeni E-1470/96 (1), pyyda¤n komissiota vastaamaan mahdollisimman pian seuraaviin kysymyksiin: Milloin sallittiin na¤iden valmisteiden myynti pienela¤inten, erityisesti kissojen, ka¤sittelyyn? Kuka luvan myo¤nsi? Oliko tuolloin ka¤ytetta¤va¤sti riitta¤va¤sti tutkimustuloksia? Onko tutkimusten tuloksia sittemmin arvioitu uudel- leen? Kuka na¤ma¤ arvioinnit on tehnyt? (1) EYVL C 345, 15. 11. 1996, s. 76. (98/C 102/05) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1540/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (5. toukokuuta 1997) Aihe: Bayer Leverkusen -yrityksen valmistaman (cid:148)Tiguvonin(cid:148) (Fenthionin) ka¤yto¤n aiheuttamat fosforihappoes- terimyrkytykset Bayer Leverkusen -yrityksen valmistamaa kirpuntorjunta-ainetta Tiguvon (Fenthion) voidaan ka¤ytta¤a¤ eri tavoin. Tiguvon 10:ta¤ ka¤yteta¤a¤n kaksikiloisten tai ta¤ta¤ painavampien kissojen kirppujen torjuntaan. Kirpuntorjunta-aine Tiguvon 20:ta¤ suositellaan 3-10 kg:n painoisten koirien ka¤sittelyyn, kun taas yli kymmenkiloiset koirat tulisi ka¤sitella¤ Tiguvon 20 G:lla¤. Ela¤intenomistajat, jotka ovat ka¤sitelleet kotiela¤imia¤a¤n toistuvasti Tiguvon- kirpuntorjunta-aineella (Fenthionilla), ovat saaneet vaikeita fosforihappomyrkytyksia¤. Koska komissio ei voinut vastata samaa asiaa koskevaan kysymykseeni E-1470/96 (1), pyyda¤n komissiota vastaamaan mahdollisimman pian seuraaviin kysymyksiin: Kuinka laajasti on tutkittu Tiguvonin ja muiden koliiniesteraasisalpaajien vuorovaikutusta ja vaikutusta ihmisiin ja ela¤imiin? Mitka¤ aineet sopivat yhteen? Milla¤ tavoin ela¤inten omistajia varoitetaan Fenthionin ja muiden fosforihappojohdannaisten mahdollisista synergisteista¤? (1) EYVL C 345, 15. 11. 1996, s. 76. (98/C 102/06) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1544/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (5. toukokuuta 1997) Aihe: Bayer Leverkusen -yrityksen valmistaman (cid:148)Tiguvonin(cid:148) (Fenthionin) ka¤yto¤n aiheuttamat fosforihappoes- terimyrkytykset Bayer Leverkusen -yrityksen valmistamaa kirpuntorjunta-ainetta Tiguvon (Fenthion) voidaan ka¤ytta¤a¤ eri tavoin. Tiguvon 10:ta¤ ka¤yteta¤a¤n kaksikiloisten tai ta¤ta¤ painavampien kissojen kirppujen torjuntaan. Kirpuntorjunta-aine Tiguvon 20:ta¤ suositellaan 3-10 kg:n painoisten koirien ka¤sittelyyn, kun taas yli kymmenkiloiset koirat tulisi ka¤sitella¤ Tiguvon 20 G:lla¤. Ela¤intenomistajat, jotka ovat ka¤sitelleet kotiela¤imia¤a¤n toistuvasti Tiguvon- kirpuntorjunta-aineella (Fenthionilla), ovat saaneet vaikeita fosforihappomyrkytyksia¤. Koska komissio ei voinut vastata samaa asiaa koskevaan kysymykseeni E-1470/96 (1), pyyda¤n komissiota vastaamaan mahdollisimman pian seuraaviin kysymyksiin: Mika¤ laitos tutkii reseptipakon alaiset ja vapaasti kaupan olevat aineet › loistorjunta-aineet › erityisesti niiden vaarattomuuden ihmisille ja ela¤imille seka¤ niiden ympa¤risto¤vaikutukset? Onko komissio tietoinen siita¤, etta¤ valmistajien, jotka haluavat edelleen myyda¤ ennen vuotta 1978 rekistero¤ityja¤ tuotteitaan, ta¤ytyi toimittaa vuoden 1996 loppuun mennessa¤ kaikkien vaadittavien tutkimusten tulokset? Onko na¤ma¤ tulokset toimitettu? Onko ta¤sta¤ olemassa sa¤a¤do¤ksia¤ EU:n lainsa¤a¤da¤nno¤ssa¤? Onko vuoden 1978 ja¤lkeen sallitut tuotteet tutkittu riitta¤va¤n tarkasti? (1) EYVL C 345, 15. 11. 1996, s. 76


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1537/97 do Deputado Hiltrud BREYER ao Conselho. Intoxicações pelo éster de ácido fosfórico devidas ao uso de "Tiguvon" (Fenthion), produzido pela empresa Bayer Leverkusen

eurovoc_concepts:
chemical product
child
dangerous substance
domestic animal
health risk
impact study
insecticide
public health

text: 11. 3. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 76/39 10 kg recomenda-se o uso do insecticida contra as pulgas Tiguvon 20, ao passo que os ca(cid:152)es com um peso superior a 10 kg devera(cid:152)o ser tratados com Tiguvon 20 G. As pessoas que submeteram repetidas vezes os seus animais dome·sticos ao insecticida contra as pulgas Tiguvon (Fenthion) sofreram graves intoxica(cid:231)o(cid:152)es causadas pelo a·cido fosfo·rico. Atendendo a que a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o po(cid:136)de dar resposta a‘ minha pergunta sobre este mesmo assunto E-1470/96 (1), pe(cid:231)o ao Conselho que se digne dar uma resposta urgente ao seguinte: Sera· leg(cid:14)·timo aplicar neurotoxinas em animais ou em organismos vivos? Tera· o Conselho conhecimento de que a aplica(cid:231)a(cid:152)o reiterada de neurotoxinas pode dar origem a leso(cid:152)es orga(cid:136)nicas? Podera· excluir-se as transforma(cid:231)o(cid:152)es ps(cid:14)·quicas nos animais enquanto conseque(cid:136)ncia de leso(cid:152)es cro·nicas? (1) JO C 345 de 15. 11. 1996, p. 76. (98/C 76/113) PERGUNTA ESCRITA E-1537/97 apresentada por Hiltrud Breyer (V) ao Conselho (5 de Maio de 1997) Objecto: Intoxica(cid:231)o(cid:152)es pelo e·ster de a·cido fosfo·rico devidas ao uso de «Tiguvon» (Fenthion), produzido pela empresa Bayer Leverkusen O insecticida contra as pulgas Tiguvon (Fenthion), produzido pela empresa Bayer Leverkusen, apresenta-se sob diversas formas. Tiguvon 10 e· usado em gatos com um peso superior a 2 kg. Nos ca(cid:152)es com um peso entre 3 e 10 kg recomenda-se o uso do insecticida contra as pulgas Tiguvon 20, ao passo que os ca(cid:152)es com um peso superior a 10kg devera(cid:152)o ser tratados com Tiguvon 20 G. As pessoas que submeteram repetidas vezes os seus animais dome·sticos ao insecticida contra as pulgas Tiguvon (Fenthion) sofreram graves intoxica(cid:231)o(cid:152)es causadas pelo a·cido fosfo·rico. Atendendo a que a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o po(cid:136)de dar resposta a‘ minha pergunta sobre este mesmo assunto E-1470/96 (1), pe(cid:231)o ao Conselho que se digne dar uma resposta urgente ao seguinte: Tera· o Conselho conhecimento de resultados de estudos que de(cid:136)em conta da dimensa(cid:152)o dos riscos em que tambe·m incorrem os detentores de animais, e em particular as crian(cid:231)as, suscept(cid:14)·veis de sofrer danos a partir de quantidades to·xicas m(cid:14)·nimas e cuja responsabilidade, atendendo a‘ sua idade, na(cid:152)o pode ser remetida para outrem? (1) JO C 345 de 15. 11. 1996, p. 76. (98/C 76/114) PERGUNTA ESCRITA E-1539/97 apresentada por Hiltrud Breyer (V) ao Conselho (5 de Maio de 1997) Objecto: Intoxica(cid:231)o(cid:152)es pelo e·ster de a·cido fosfo·rico devidas ao uso de «Tiguvon» (Fenthion), produzido pela empresa Bayer Leverkusen O insecticida contra as pulgas Tiguvon (Fenthion), produzido pela empresa Bayer Leverkusen, apresenta-se sob diversas formas. Tiguvon 10 e· usado em gatos com um peso superior a 2 kg. Nos ca(cid:152)es com um peso entre 3 e 10 kg recomenda-se o uso do insecticida contra as pulgas Tiguvon 20, ao passo que os ca(cid:152)es com um peso superior a 10kg devera(cid:152)o ser tratados com Tiguvon 20 G. As pessoas que submeteram repetidas vezes os seus animais dome·sticos ao insecticida contra as pulgas Tiguvon (Fenthion) sofreram graves intoxica(cid:231)o(cid:152)es causadas pelo a·cido fosfo·rico. Atendendo a que a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o po(cid:136)de dar resposta a‘ minha pergunta sobre este mesmo assunto E-1470/96 (1), pe(cid:231)o ao Conselho que se digne dar uma resposta urgente ao seguinte: Ate· que ponto foram estudados a interac(cid:231)a(cid:152)o do Tiguvon com outras substa(cid:136)ncias inibidoras da colinesterase, bem como os efeitos do referido produto sobre o Homem e os animais? Que meios sera(cid:152)o compat(cid:14)·veis? De que modo os detentores de animais sa(cid:152)o alertados para eventuais sinergias em rela(cid:231)a(cid:152)o ao Fenthion e a outros derivados de a·cido fosfo·rico? (1) JO C 345 de 15. 11. 1996, p. 76


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1531/97 dell'on. Hiltrud BREYER alla Commissione. Informazioni sui mezzi di promozione CE destinati alla Renania-Palatinato nel 1995

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EAGGF Guidance Section
EU aid
EU programme
European Regional Development Fund
European Social Fund
Rhineland-Palatinate
energy policy
environmental policy
research programme

formats: html print