title: Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle naisten terveydentilasta Euroopan yhteisössä

eurovoc_concepts:
EU situation
health policy
public health
report
woman

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 22. 05. 1997 KOM(97)224 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE naisten terveyden tilasta Euroopan yhteisössä SISÄLLYS ESIPUHE TIIVISTELMÄ 1. JOHDANTO 2. Y H T E I S K I J H W A L U S ET JA V Ä E S T Ö L L I S ET S U U N T A U K S ET 3. TERVEYSINDIKAATTORIT 4. SAIRASTUVUUS 5. KUOLINSYYT JA NAISTEN KUOLLEISUUDEN SUUNTAUKSET 6. TERVEYTEEN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT JA TERVEYDEN EDISTÄMINEN 7. NAISTEN TERVEYDEN KANNALTA ENSISIJAISET SEIKAT : 8. LOPUKSI 1. JOHDANTO 1. 1. TAUSTAA 1. 2 NAISTEN TERVEYS 1. 3 NAISTEN TERVEYDEN INDIKAATTORIT JA SIIHEN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT 1. 4 TIETOLÄHTEET 1. 5 KERTOMUKSEN RAKENNE 2. YHTEISKUNNALLISET JA VÄESTÖLLISET SUUNTAUKSET 2. 1 VÄESTÖN KOKO JA RAKENNE 2. 2 PERHE-ELÄMÄ 2. 3 TYÖELÄMÄ 2. 4 SUKUPUOLIIN LIITTYVÄN KEHITYKSEN INDEKSIT 3. TERVEYSINDIKAATTORIT 3. 1 ELINAJANODOTE 3. 2 VASTASYNTYNEIDEN KUOLLEISUUS 3. 3 ÄITIYSKUOLLEISUUS 3. 4 OMA ARVIO TERVEYDENTILASTA 3. 5 PITUUS 4. SAIRASTUVUUS 4. 1 KROONISISTA SAIRAUKSISTA AIHEUTUVA TOIMINTAKYVYN RAJOITTUMINEN 4. 2 LYHYTAIKAINEN TOIMINTAKYVYN RAJOITTUMINEN 4. 3 LÄÄKÄRISSÄKÄYNNIT 4. 4 SAIRAALAHOITO 5. NAISTEN KUOLINSYYT JA KUOLLEISUUDEN KEHITYSSUUNNAT 5. 1 MOOTTORIAJONEUVO-ONNETTOMIÎUDET 5. 2 ITSEMURHA JA ITSE AIHEUTETTU VAMMA 5. 3 SYÖPÄ NAISTEN KUOLINSYYNÄ 5. 3. 1 Rintasyöpä. 5. 3. 2 Kohdunkaulasyöpä 5. 3. 3 Hengityselinten syöpä 5. 4 VERENKIERTOJÄRJESTELMÄN SAIRAUDET (SYDÄN-JA VERISUONITAUDIT) 5. 5 ISKEEMINEN SYDÄNTAUTI (SEPELVALTIMOTAUTI) 5. 6 AIVOVERISUONITAUTI (. AIVOHALVAUS) 6. TERVEYTEEN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT JA TERVEYDEN EDISTÄMINEN 6. 1 TUPAKOINTI 6. 2 ALKOHOLINKÄYTTÖ 6. 3 RUOKAVALIO JA PAINO 6. 4 LIIKUNTA 6. 5 TERVEYDEN EDISTÄMINEN JA SAIRAUKSIEN EHKÄISEMINEN 6. 5. 1 Sydäntarkastukset 2 , 4 5 5 5 6 6 7 7 g 9 10 10 11 12 12 13 17 17 17 19 20 31 31 32 32 32 33 46 46 47 47 48 62 62 62 63 64 6. 5 66 67 67 69 86 86 87 88 89 89 90 6. 5. 2 Kolesteroliarvotutkimus 6. 5. 3 Diabetestutkimus 6. 5. 4 Osteoporoositutfämus 6. 5. 5 Syöpäseulonta 6. 5. 5. 1 Kohdunkaulasyöpäseulonta 6. 5. 5. 2 Rintasyöpäseulonta 7. NAISTEN TERVEYDEN PAINOPISTEET 7. 1 SYÖMISHÄIRIÖT 7. 2 Hiv JA AIDS JA NAISTEN TERVEYS 7. 3 PERHESUUNNITTELU 7. 4 ABORTTI 7. 5 MENOPAUSSI 7. 5. 1 Osteoporoosi ja sydän-ja verisuonitaudit 7. 5. 2 Ennaltaehkäisy ja oireitten hoito 7. 6 NAISIIN KOHDISTUVA VÄKIVALTA 7. 6. 1 Kotiväkivalta 7. 6. 2 Raiskaus ja muu seksuaalinen väkivalta 7. 6. 3 Sukupuolinen häirintä 8. LOPUKSI LHTEI SANASTO LIITE II KUVIOIDEN LI fETTELO LIITE III TAULUKKOLUETTELO LHTEIV KIRJALLISUUSLUETTELO TIETOLÄHTEET LIITE V JÄSENVALTIOIDEN KOORDINAATTORIT 90 90 91 91 92 92 111 111 112 113 115 116 116 117 118 118 118 119 137 139 139 141 141 144 144 146 146 151 153 153 ESIPUHE Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa annettiin Euroopan yhteisön vastuulle uusia kansanterveyshän tehtäviä. Sopimuksen 3 artiklan o kohdassa ja 129 artiklassa määrätään terveyden korkeatasoisen suojelun ihmisten yhteisölle yleistavoite myötävaikuttaa toteuttamiseen ja annetaan määräyksiä toimista, joita yhteisön pitäisi toteuttaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Komission tiedonannossa kansanterveyden alan toimintakehyksestä (KOM(93) 559 lopullinen, 24 marraskuuta 1993) esitellään komission aikeita toteuttaa tämä yhteisön uusi tehtävä. Tehdyissä ehdotuksissa kaavailtiin muun muassa terveyden tilaa Euroopan yhteisössä (EY) koskevan kertomuksen laatimista säännöllisesti. Näiden kertomusten tarkoituksena on toimia tiettyjä kiintoisia terveyteen liittyviä kysymyksiä koskevan tiedon lähteenä sekä keskustelun edistäjinä ja virittäjinä. Tämä kertomus on toinen laatuaan. Ensimmäisessä kertomuksessa (KOM (95) 357 lopullinen) annettiin yleiskatsaus terveydentilasta EY. ssä vuonna 1994. Siihen sisältyi kuvaus keskeisistä väestöllisistä suuntauksista sekä kuolleisuudesta ja sairastuvuudesta samoin kuin keskustelua tärkeistä terveyteen vaikuttavista tekijöistä. Koska terveydelliset tekijät muuttuvat ajan kuluessa hitaasti, suuntaukset tämänvuotisessa kertomuksessa olisi vain vähän uutta, jos se annettaisiin edellisen muotoisena. Sen vuoksi tässä kertomuksessa keskitytään yhteen erityiseen aiheeseen - naisten terveyteen liittyviin kysymyksiin -, jonka merkitys niin kansalaisille kuin terveydenhuollon tarjoajille ja politiikantekijöille on EY. ssä kasvamassa. terveyteen vaikuttavat ja Kertomuksessa on yleisesitys keskeisistä terveydellisistä suuntauksista, kuolleisuudesta ja sairastuvuudesta sekä asiaankuuluvista terveyteen vaikuttavista tekijöistä. Lisäksi siinä kuvataan yksityiskohtaisemmin joukkoa eri-ikäisille naisille ominaisia terveydellisiä seikkoja. Tähän keskusteluun sisältyy tietoja terveystekijöistä samoin kuin jäsenvaltioissa laaditusta asiaankuuluvasta politiikasta. Tämä kertomus perustuu suurelti irlantilaisen Limerickin yliopiston työhön, jossa käytettiin hyväksi tietoja kansallisista lähteistä, Maailman terveysjärjestön Health for Ali -tietokannasta (Terveyttä kaikille), taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöstä OECD:stä ja Euroopan yhteisöjen tilastotoimistosta samoin kuin muita helposti saatavilla olevia tietoja. Kunkin jäsenvaltion kansalliset asiantuntijat ovat mahdollisuuksien mukaan tarkistaneet saadut tiedot. TIIVISTELMÄ l. Johdanto Tässä kertomuksessa esitetään yleiskatsaus naisten terveyden tilaan Euroopan yhteisössä (EY) ja tuodaan esille sekä eroja että samankaltaisuuksia jäsenvaltioissa ja niiden välillä. Kertomuksessa tarkastellaan kuolleisuuden ja sairastuvuuden pääsyitä naisen elämän eri vaiheissa sekä eräitä naisten terveyteen vaikuttavia yksilöllisiä ja yhteiskunnallisia tekijöitä taustana kehittymässä olevat väestölliset ja yhteiskunnalliset suuntaukset. Pääasiallisia tiedonlähteitä ovat olleet Maailman terveysjärjestön Health for Ali -tietokanta (HFA), Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) eri kertomukset ja tiedot sekä pääosasto V. n laajuinen toteutettu EY: n eurobarometrikysely. Viimeksi mainitussa tutkimuksessa esitettiin joukko naisten terveyteen liittyviä kysymyksiä, joita analysoidaan tässä kertomuksessa. alkuvuodesta rahoittama, 1996 Tietolähteistä saadut tiedot ovat kattavuudeltaan ja vertailtavuudeltaan laadun jatkuvasta parantumisesta huolimatta jossain määrin rajallisia. Nämä rajoitukset ovat suurelta osin vaikuttaneet tämän kertomuksen aihevalintaan. Kertomuksessa keskitytään 15-vuotiaisiin ja sitä vanhempiin naisiin, sillä suurin osa EY:n tasolla olevasta sukupuolittain eritellystä terveyteen liittyvästä tiedosta käsittelee tätä ikäryhmää. Kertomus koostuu kahdeksasta osasta. Osa 1 on kertomuksen johdanto, osassa 2 esitetään tiivistelmä naisiin vaikuttavista yhteiskunnallisista ja väestöllisistä suuntauksista ja osassa 3 yleiskatsaus joihinkin terveysindikaattoreihin. Näitä tietoja täydennetään osassa 4, jossa kuvataan eräitä sairastuvuuteen liittyviä toimenpiteitä, kun osassa 5 keskitytään tärkeimpiin naisten kuolinsyihin. Osassa 6 käsitellään erilaisia terveyteen vaikuttavia tekijöitä, ja osassa 7 kuvataan joukkoa esiin nousemassa olevia naisten terveyteen liittyviä kysymyksiä. Osa 8 päättää kertomuksen. 2. Yhteiskunnalliset ja väestölliset suuntaukset Naisten osuus EY: n väestöstä on 51,2% - heitä on kaikkiaan 191 miljoonaa. Prosenttiosuus on huomattavan samansuuruinen eri jäsenvaltioissa: alhaisimmillaan se on 50,4 % Irlannissa ja korkeimmillaan 51,8 % Portugalissa. Naisten prosenttiosuus vaihtelee kuitenkin merkittävästi ikäryhmittäin. Alle 20-vuotiaitten ryhmässä naisia on lOO. aa miestä kohti vain 95, kun yli 80-vuotiaiden ryhmässä 100: aa miestä kohti on 221 naista. EY:ssa tämä niin kutsuttu "naisistumissuhde" on erityisen korkea iäkkäitten keskuudessa, sillä naiset elävät täällä keskimäärin yli 6 vuotta miehiä vanhemmiksi. Naisten elämä on viimeksi kuluneiden kolmen vuosikymmenen aikana muuttunut EY. ssä merkittävällä tavalla. Avioliitot ovat vähentyneet (lähes kolmanneksella) vuodesta 1960 ja avioerot (paitsi Irlannissa). Samaan aikaan ensimmäisen avioliiton solmimisikä on noussut 26,1 vuoteen ja ensimmäisen lapsen synnyttämisikä 28,6 vuoteen. lähes kaksinkertaistuneet Naisten osuus työvoimasta on samaan aikaan kasvanut valtavasti, jos kohta tältä osin jäsenvaltioitten kesken on huomattavia eroja. Yhdessä työelämään osallistumisen lisääntymisen kanssa myös naisten työttömyysasteensa on usein korkeampi kuin miesten. työttömyys on lisääntynyt, ja heidän Arvioitaessa naisten yhteiskunnallista asemaa miehiin nähden naiset menestyvät EY. ssä hyvin muihin maihin verrattuna. EY n sisällä sukupuolten tasa-arvo on korkeimmillaan Pohjoismaissa, osittain siksi, että naisten koulutus- ja ansiotaso suhteessa miehiin on korkea. 3. Joitakin terveysindikaattoreita Terveysindikaattoreilla mitattuna naisten terveys on EY:ssä korkeatasoinen. Elinajanodote on noussut jatkuvasti vuosikymmenten ajan nykyiselle 80 vuoden tasolle, reilusti yli 6 vuotta korkeammaksi kuin EY: n miehillä keskimäärin. Keskiarvon takana on kuitenkin huomattavaa jäsenvaltioittaista vaihtelua. Enimmäisarvo on 81,9 vuotta Ranskassa ja vähimmäisarvo 77,8 vuotta Tanskassa. Myös vastasyntyneiden kuolleisuuden osalta on saavutettu myönteistä kehitystä: viimeisimpien tietojen (1992) mukaan 1000 lapsesta (tytöistä) kuolee ensimmäisenä ikävuotenaan vain 6,9. Vuoteen 1970 verrattuna vähenemä on 68 %. Äitiyskuolleisuus on sekin vähentynyt merkittävästi (79 % vuodesta 1970) 7:ään tapaukseen 100 000 naista kohti. Oman terveydentilan arvioinnin perusteella naiset pitävät EY. ssä itse itseään terveinä (tai hyvin terveinä). Keskimäärin hiukan yli 62 % vastaajista pitää terveydentilaansa hyvänä tai erittäin hyvänä. Arviot vaihtelevat jäsenvaltioittain ja ikäryhmittäin - iäkkäät naiset arvioivat terveytensä odotusten mukaan muita heikommaksi. Mittausten mukaan naisten pituus on kasvanut viime vuosikymmeninä huomattavasti. Nuoret ikäluokat (18-29-vuotiaat) ovat lähes 5 cm pitempiä kuin vanhat (60-vuotiaat ja sitä vanhemmat). 4. Sairastuvuus EY:n tasolla ei juurikaan luokitella sairastuvuustietoja sairauskohtaisesti. Sen sijaan ryhmiteltyjä mittauksia tehdään esimerkiksi pitkä- ja lyhytaikaisen työkyvyttömyyden ja terveydenhuoltopalvelujen käytön osalta. Huolimatta naisten yleisesti hyvästä terveydentilasta pitkäaikaisista sairauksista aiheutuva työkyvyttömyys on ilmoitusten mukaan merkittävän yleistä. Keskimäärin joka neljäs nainen ilmoittaa päivittäisten toimiensa rajoittuneen pitkäaikaisen sairauden johdosta jossain määrin (17,3%) tai vakavasti (6,3%). Keskiarvo on korkeimmillaan 30% (Suomessa ja Portugalissa) ja alimmillaan 15 % (Luxemburgissa) ja nousee iän myötä. Yli puolet 75-vuotiaista toiminnan rajoittumisesta. ja sitä vanhemmista naisista tällaisesta ilmoittaa lyhyitten rajoittuminen on naisten Myös ilmoittaman mukaan huomattavaa. Noin 14 % naisista ilmoittaa joutuneensa rajoittamaan toimintaansa edellisten kahden viikon aikana sairauden tai tapaturman vuoksi, kun 3 % on tarkastelujaksojen osalta toiminnallinen joutunut tekemään samoin tunne-elämän tai mielenterveyden ongelmien takia. Vastaavat luvut ovat 65-vuotiaitten ja sitä vanhempien naisten osalta 25 ja 5 prosenttia. Kaikki krooninen tai lyhytaikainen työkyvyttömyys ei vaadi lääkärinhoitoa, mutta sitä vaativaa työkyvyttömyyttä näyttää olevan merkittävä määrä. Vuonna 1996 toteutettu eurobarometrikysely osoittaa, että keskimäärin joka kolmas nainen oli edellisen kahden viikon aikana ottanut yhteyden lääkäriin (joko henkilökohtaisesti tai puhelimitse). Yhteydenotot olivat odotetusti yleisempiä vanhempien ikäryhmien keskuudessa. Vakavista sairauksista pieni osa vaatii todennäköisesti sairaalahoitoa. EY:n naisista keskimäärin 10 % ilmoitti olleensa edellisen vuoden aikana kerran tai useammin (muussa kuin synnytykseen liittyvässä) sairaalahoidossa, ja sairaalassaolon kokonaiskesto oli noin 10 päivää. Iäkkäät naiset olivat olleet sairaalahoidossa noin kaksi kertaa nuoria todennäköisemmin, ja heidän sairaalassaloaikansakin oli yleensä pitempi. 5. Kuolinsyyt ja naisten kuolleisuuden suuntaukset Yleisimpiä naisten kuolinsyitä ovat kaikissa ikäryhmissä verenkiertojärjestelmän sairaudet (43 % kaikista kuolemantapauksista) ja syöpä (26 %). Naisten kuolemantapauksissa 6%:ssa syynä oli hengityselinten sairaus ja 5 %:ssa itsemurha tai tapaturma. Muissa 20 %:ssa kyse oli jostain muusta syystä. Kuten sopii odottaa, tärkeimmät kuolinsyyt vaihtelevat ikäryhmittäin. Alle 30-vuotiaitten naisten tärkein kuolinsyy ovat moottoriajoneuvoihin liittyvät onnettomuudet, kun taas 30- 34-vuotiailla tärkein syy on itsemurha. Syöpä ja erityisesti rinta- ja kohdunkaulasyövän kaltainen "naisten syöpä" on 35-64-vuotiaitten naisten yleisin kuolinsyy. läkkäimpien naisten (65-vuotiaat ja sitä vanhemmat) kuoleman aiheuttaa noin puolessa tapauksista verenkiertojärjestelmän sairaus. Moottoriajoneuvo-onnettomuudet aiheuttavat (kaikkien naisten osalta) keskimäärin 6,42 kuolemaa 100 000 naista kohti, kun itsemurhien ja itseaiheutetun vamman osuus on 6,24 tapausta 100 000 naista kohti. Kaikkien ikäryhmien osalta naisten syöpäkuolleisuus on 100 000 naista kohti noin 150 tapausta ja verenkiertojärjestelmän sairauksien (sydäntaudit ja halvaus) aiheuttama kuolleisuus noin 248 tapausta. Pelkästään iskeeminen sydäntauti aiheuttaa noin 85 kuolemaa 100 000 naista kohti; aivohalvauksen osalta luku on lähes 76 tapausta 100 000:ssa. Rintasyöpä aiheuttaa EY. ssä kaikista naisten syöpäkuolemista 21 %, mikä merkitsee noin tapausta 100 000:tta kohti. Kohdunkaulasyöpä puolestaan aiheuttaa naisten 31 syöpäkuolemista ainoastaan noin 2 % eli noin 3 tapausta 100 000:tta kohti. Hengityselinten syövän - pääasiassa keuhkosyövän - aiheuttama kuolleisuus on kasvanut lähes 70 %:lla vuodesta 1970. Sen osuus kaikista naisten syöpäkuolemista on tällä hetkellä noin 9 % eli 14 tapausta 100 000 naista kohti. 6. Terveyteen vaikuttavat tekijät ja terveyden edistäminen Tärkeimmät kuolinsyyt (sydäntaudit ja syöpä) ovat hyvin pitkälti torjuttavissa primaarisen (terveemmät elintavat) tai sekundaarisen ennaltaehkäisyn (sairauden varhainen toteaminen esimerkiksi seulonnalla) avulla. Ennenaikaiseen kuolemaan (kuolema ennen 65 ikävuotta) liittyviä pääasiallisia epäterveellinen ruokavalio sekä vähäinen liikunta. riskitekijöitä ovat tupakointi, (liiallinen) alkoholinkäyttö, Naisista EY:ssä tupakoi noin 28 %; luku tosin vaihtelee jäsenvaltioittain. Tanska erottuu maana, jossa tupakointi on hyvin yleistä (42 %), ja Portugali maana, jossa luku on alhainen (12 %). Naisten keskimääräistä alkoholinkäyttöä EY. n tasolla kuvaavia lukuja ei ole, mutta naisten tiedetään juovan miehiä vähemmän. Ruokavaliota koskevat tiedot ovat vähäisiä. Vuoden 1996 eurobarometrikyselyyn sisältyy kuitenkin tietoja ruokavalion tuloksista ja ruokailutottumuksista (paino). Tutkimuksen mukaan joka viides nainen on kehon painoindeksillä niitattuna ylipainoinen (tai vakavasti ylipainoinen) ja 15 % naisista on alipainoisia. Ylipainoisuus on eräitten sairauksien, erityisesti sydänsairauksien ja diabeteksen, kannalta merkittävä riskitekijä. lisäksi tietoja siitä, missä määrin EY: n naisille Tutkimuksessa saatiin tehdään terveystarkastuksia ja millaisia nämä ovat. Tiedot vaihtelevat ikäryhmittäin ja maittain. Esimerkiksi yli 65-vuotiaista EY:ssä elävistä naisista 44 %:lle oli edellisen vuoden aikana tehty sydäntarkastus ja kutakuinkin samalle määrälle kolesterolimittaus. Koko naisväestön osalta luvut ovat luonnollisesti alempia. Diabetesta testataan harvemmin, ja noin 22 %:lle naisista oli edellisen vuoden aikana tehty diabetestesti. Vakavasti ylipainoisten naisten (40-vuotiaat ja sitä vanhemmat) osalta luku on 44%. Koska ylipainoisuus on insuliinista riippumattoman diabeteksen kannalta riskitekijä, tulokset olivat odotetun kaltaisia. EY: n naisista noin 16%: He on kertomansa mukaan tehty osteoporoositesti edellisen vuoden aikana. Syöpäseulonta on sitä vastoin paljon yleisempää. Naisista noin 40% kertoo, että heille oli edellisen vuoden aikana tehty kohdunkaulan irtosolututkimus, ja sama määrä kertoo tutkineensa rintansa käsin. Noin 18%:lle naisista oli tehty mammografinen tutkimus edeltäneenä vuonna. Koska mammografisiin tutkimuksiin liittyy monissa jäsenvaltioissa ristiriitaisia käsityksiä, eurobarometrikyselyssä tiedusteltiin naisten tuntemuksia asiasta. Niissä ikäryhmissä, joissa mammografinen seulonta saattaa vähentää kuolleisuutta, naiset tukivat (ilmaista) seulontaa lähes poikkeuksetta (yli 90 %) ja vaihtelukin oli vähäistä. 7. Erityisiä naisten terveyteen liittyviä seikkoja Viime vuosikymmeninä on noussut esiin useista terveydellisiä kysymyksiä, jotka koskevat erityisesti naisia tai ovat heidän kannaltaan erityisen merkittäviä. Näitä ovat erityisesti teini-ikäisiä ja nuoria naisia koskevat syömishäiriöt; hiv ja aids, jota on perinteisesti pidetty miesten sairautena mutta jolle naisten on osoitettu olevan erityisen herkkiä, sydänsairaudet, joita niitäkin pidetään yleisesti miesten sairauksina huolimatta niiden naisissa aiheuttamasta huomattavasta kuolleisuudesta, ja naisilla huomattavasti miehiä yleisempi osteoporoosi. Naisten terveyteen liittyvien kysymysten luetteloon on näiden lisäksi liitettävä perhesuunnittelu ja abortti samoin kuin naisiin kohdistuva väkivalta. Syömishäiriöitten (bulimia ja anorexia nervosa) yleisyyttä ja levinneisyyttä koskevat tiedot ovat huomattavan puutteellisia siitäkin huolimatta, että käsitysten mukaan ne ovat yleistyneet koko EY:n alueella viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana. Anoreksian aiheuttama kuolleisuus on arvioiden mukaan 6%, mikä on kaksinkertainen määrä bulimiaan verrattuna. Yhteiskunnan ikääntyessä osteoporoosi yleistyy. Osteoporoosista on tulossa kasvava huolenaihe monessa jäsenvaltiossa, sillä siihen liittyvä sairastuvuus ja kuolleisuus on merkittävän suuruista. Terveydenhuollossa kiistellään edelleen osteoporoosia osaltaan ehkäisevän hormonikorvaushoidon käytöstä. Lisäksi (vuoden 1996 eurobarometrikyselyn mukaan) vaikuttaa siltä, että naisilla ei mielestään ole riittäviä tietoja tämän hoitomuodon hinnasta ja hyödyistä. 8. Lopuksi Tässä kertomuksessa on pyritty esittämään niin kattava yleiskatsaus naisten terveyteen liittyviin kysymyksiin kuin käytettävissä olevien tietojen perusteella on mahdollista. On selvää, että vaikka naiset elävät pitkään ja kertovat tuntevansa olonsa sangen terveeksi, krooniset sairaudet aiheuttavat heille kuitenkin merkittävissä määrin työkyvyttömyyttä. Terveys eri indikaattorein mitattuna vaihtelee tyypillisesti jäsenvaltiosta ja ikäryhmästä toiseen. Iäkkäitten naisten terveys on odotetusti muita heikompi. Kertomuksessa viitataan lisäksi eräisiin poliittisiin aloitteisiin, joista saattaa olla apua naisten ennenaikaisten kuolemantapausten vähentämisessä EY. ssä. 1. JOHDANTO 1. 1. Taustaa terveyteen vaikuttavia yksilöllisiä Tässä kertomuksessa esitetään yleiskatsaus naisten terveyden tilaan Euroopan yhteisössä (EY) ja tuodaan esille sekä eroja että samankaltaisuuksia jäsenvaltioissa ja niiden välillä. Kertomuksessa tarkastellaan kuolleisuuden ja sairastuvuuden pääsyitä samoin kuin eräitä taustana naisten kehittymässä olevat väestölliset ja yhteiskunnalliset suuntaukset. Tämän lähestymistavan avulla voidaan tuoda esiin sellaisia terveydellisiä kysymyksiä, jotka ovat naisilla miehiä sekä perheväkivallan, yleisempiä seksuaalisen hyväksikäytön ja ikääntymisen seuraukset), yksinomaan naisilla esiintyviä ongelmia (äitiyteen ja suvunjatkamiseen liittyvät terveydelliset kysymykset, kohdunkaula- ja munasarjasyöpä, menopaussi) ja seikkoja jotka näyttävät vaikuttavan naisiin eri tavalla kuin miehiin (esim. sydän- ja verisuonitaudit ja hiv/aids). syömishäiriöt, rintasyöpä, osteoporoosi ja yhteiskunnallisia tekijöitä (esim. Naisten terveydentila on kohentunut merkittävästi tällä vuosisadalla, minkä osoittavat sangen huomattavasti kasvanut elinajanodote ja vähentynyt ennenaikainen kuolleisuus ja vastasyntyneiden ja äitiyskuolleisuus mukaan lukien. Naisten elinajanodote on EY:ssä keskimäärin 5-7 vuotta miesten vastaavaa korkeampi. Silti viimeksi kuluneina kahtenakymmenenä vuotena naisten terveyttä ja naisiin suunnattua terveyspolitiikkaa ja -palveluja on arvioitu uudelleen sillä perusteella, että yhä yleisemmin tunnustetaan naisten terveydellisten tarpeiden ja huolten olevan erilaisia kuin miesten. Tuoreessa tutkimuksessa (Eurobarometri 44. 3/1996)a tiedusteltiin EY:ssä eläviltä naisilta, pitivätkö he naisten terveyteen liittyvien kysymysten saamaa huomiota maassaan riittävänä. Useampi kuin joka kolmas vastasi kielteisesti (tai oli epävarma) (Kuvio 1. 1). Vastausten jakauma vaihteli ymmärrettävästi 15 jäsenvaltion välillä (Kuvio 1. 2). Irlantilaisista naisista lähes 50% ilmoitti, että naisten liittyviin kysymyksiin kiinnitettävä huomio on riittämätöntä (Taulukko 1. 1), kun tanskalaisista naisista vain noin 12 % oli samaa mieltä. Nämä tulokset ovat kiintoisia sikäli, että naisten elinajanodote on Tanskassa ja Irlannissa EY:n alhaisimpia (ks. osa 3. 1). On ilmeistä, että muut tekijät vaikuttavat naisten käsityksiin tästä asiasta. On syytä huomata, että Irlannin hallitus on ryhtynyt harjoittamaan erityistä naisille suunnattua terveyspolitiikkaa, joka on EY:ssä lajissaan ensimmäinen1. terveyteen Entistä voimakkaampi keskittyminen naisten terveyteen on tapahtunut osana yhteiskunnan ja väestötilanteen laajempia muutoksia. Muutoksia ovat olleet Länsi-Euroopan jälkiteollinen kehitys, naisten entistä aktiivisempi osallistuminen työelämään 1960-luvulta lähtien sekä sukupuolten välisten suhteitten muuttuminen niin yksityisessä kuin julkisessakin elämässä. Väestöllisissä suuntauksissa näkyvät yhteiskunnan ikääntyminen (iäkkään väestönosan naisistuminen1' mukaan , syntyvyyden väheneminen, perhekoon pieneneminen, ensimmäisen avioliiton solmimisiän nouseminen sekä avioerojen lisääntyminen. Nämä seikat ovat perusteellisesti muuttaneet länsimaisen yhteiskunnan kasvoja ja niin naisten kuin miestenkin asemaa. lukien) b Lisätietoja eurobarometrikyselystä ks. osa 1. 4. Iäkkään väestönosan naisistumisella tarkoitetaan sitä. että kuolleisuuserojen vuoksi iäkkäät ihmiset ovat pääasiassa naisia. Lisätietoja ks. osa 2. 1. 10 1. 2 Naisten terveys Vaikka naisten terveyttä koskevat tiedot ovat puutteellisia, siitä on muodostumassa selkeämpi kuva kuin miesten terveydestä. Naisilla on miehiä enemmän kroonisia sairauksia ja työkyvyttömyyttä, minkä ei voida katsoa pelkästään johtuvan naisten pitkäikäisyydestä. Naiset myös arvioivat itse terveydentilansa heikommaksi kuin miehet. On saatu yhä enemmän näyttöä siitä, että suuri osa heikkoa terveyttä koskevasta biolääketieteellisestä tietämyksestä - paitsi yksinomaan naisia koskevien biologisten terveysseikkojen osalta - on tutkimuksesta. Tällaisessa tutkimuksessa on jätetty huomiotta sukupuolierojen vaikutus diagnooseihin, hoitoon ja terveydellisiin tuloksiin. Yleissuuntaukset naisten sairauksissa ja kuolleisuudessa ovat nekin muuttumassa. Esimerkiksi keuhkosyöpä on naisten kuolinsyynä yhä yleisempi, mihin vaikuttaa tupakoinnin yleistyminen erityisesti nuorten naisten keskuudessa. johdettu miehiseen prototyyppiin perustuvasta Naiset käyttävät terveyspalveluja miehiä enemmän (sekä omasta puolestaan että lastensa ja iäkkäitten vanhempiensa hoitajina), ja naisten osuus terveysalan työvoimasta on miesten osuutta huomattavasti suurempi. Naiset ovat kuitenkin aliedustettuja ylemmissä lääketieteellisissä ja johtotehtävissä, mikä rajoittaa heidän vaikutusvaltaansa terveysalan politiikan kehittämisessä. Naiset osallistuvat lisäksi miehiä enemmän palkattomaan perheen, vanhusten ja yhteisölliseen hoitotyöhön ja käyttävät siihen enemmän aikaa. Siitä huolimatta, että naisten osuus palkallisen työn tekijöistä kasvaa, naiset käyttävät edelleen miehiin verrattuna enemmän aikaa taloustöiden tekemiseen ja heille jää vähemmän vapaa-aikaa. Lisäksi naisten taloudellinen ja yhteiskunnallinen asema on yleisesti ottaen miehiä heikompi, ja he ovat useammin taloudellisesti riippuvaisia miehestä ja/tai sosiaaliturvasta. Nämä olosuhteet rajoittavat naisten vapautta tehdä valintoja elämänsä suhteen - terveelliset elintavat mukaan luettuna. Näitten seikkojen vaikutusta naisten terveyteen ja päinvastoin ei kuitenkaan tunneta riittävästi. selvemmin esille. Tässä mielessä Tietoisuus puheena olevista kysymyksistä on edesauttanut naisten terveyden nousemista yhä luonteenomaisia ovat olleet viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana monet toimet naisten terveyden asettamiseksi etusijalle poliittisesti, yhteiskunnallisesti ja biolääketieteellisesti. Yhdistyneiden kansakuntien (YK) naisten vuosikymmen (1976-1985) auttoi naisten terveyden esilletuonnissa. Samaan tapaan Maailman terveysjärjestön (WHO) vuonna 1978 laatimissa Terveyttä kaikille vuoteen 2000 -ohjelman tavoitteissa asetettiin erikseen tavoite naisten terveydelle. järjestetty YK:n neljäs naisten Tuoreempaa kehitystä oli Pekingissä maailmankonferenssi, hyväksyi toimitaohjelman, jonka tavoitteita on asettaa etusijalle sellaiset kasvatusohjelmat, joilla pyritään muun muassa auttamaan naisia tekemään omat päätöksensä ja ottamaan vastuu terveydestään ja hedelmällisyydestään3. asian korostaminen jatkui. Konferenssi jossa 1995 Yhteisön tasolla on viime aikoina toteutettu joukko toimenpiteitä naisten terveydentilan kohentamiseksi esimerkiksi neuvoston direktiivi äitiyslomasta2, iäkkäitten naisten asettaminen etusijalle iäkkäitä henkilöitä koskevassa suojelemiseksi. Näitä ovat ja Tavoite vastaa Euroopan unionin päätavoitteita ennen Pekingin konferenssia, sen aikana ja sen jälkeen. 11 strategiassa33 rintasyöpäseulontaverkko4. sekä Eurooppa syöpää vastaan -ohjelmaan liittyvä 1. 3 Naisten terveyden indikaattorit ja siihen vaikuttavat tekijät Tehokas terveyspolitiikka ja tehokkaat terveysohjelmat (ja niiden arviointi) nojaavat yhä useammin puolueettomiin väestön terveydentilaa ja siinä olevia eroja kuvaaviin mittareihin. Väestöjen ja väestönosien sekä kansakuntien vertailu on sekin lisääntynyt pyrittäessä arvioimaan eri tautien yleisyyttä, ymmärtämään niiden taustalla olevia syitä ja arvioimaan ennaltaehkäisevien terveysstrategioiden vaikutuksia. Eurooppalaisten ja kansainvälisten vertailujen mahdollistamiseksi on toteutettu tiedon standardointiin tähtääviä toimia, mutta tosiasiallisesti vertailukelpoisia tietoja on edelleen vähän. Tässä kertomuksessa hyödynnetään vakiintuneita ja uusia EY:n tason tietoja ja indikaattoreita, ja tämä rajoittaa aihevalintaa välttämättä. Kertomuksessa on lisäksi rajattu käsiteltävät naiset 15-vuotiaisiin ja sitä vanhempiin, sillä valtaosa EY: n tasolla olevasta sukupuolittain eritellystä tiedosta käsittelee tätä ikäryhmää. Lopuksi mainittakoon, että tilan säästämiseksi esitetään vertailuja miesten ja naisten terveydentilan välillä vain erityisen kiinnostavissa tapauksissa. 1. 4 Tietolähteet Kertomusta laadittaessa on käytetty useita terveyteen suoraan ja välillisesti liittyvän tiedon primaarisia ja sekundaarisia lähteitä. Tietojen yhdistelmätaso vaihtelee alueellisesta ja kansallisesta yhteisön ja kansainväliselle tasolle. Vaikka kertomuksessa on keskitytty sellaisiin naisten terveysindikaattoreihin ja -tekijöihin, jotka ovat mitattavissa ja vertailtavissa, myös laadullista tietoa on käytetty. Eri tietolähteitä koskevat lähdeviitteet ovat kunkin osan lopussa samoin kuin kertomuksen lopussa olevassa lähdeluettelossa. sekä eri (Eurostat) tilastotoimiston seurantakeskusten, kuten Lyonissa Tärkeimpiä tietolähteitä ovat olleet Maailman terveysjärjestön Health for Ali -tietokanta (OTA, 1996)5, Euroopan yhteisöjen julkaisemat eri kertomukset ja tiedot samoin kuin tiedot Eurostatin ensimmäisestä eurooppalaisesta kotitaloustutkimuksesta 1994, YK: n julkaisemat maailman naisia 1970-1990 koskevat tilastot6 sijaitsevan Kansainvälisen syöväntutkimuskeskuksen ja Pariisissa sijaitsevan Euroopan aidsin epidemiologisen seurannan keskuksen, toimittamat tiedot. Tärkeä tietolähde tälle kertomukselle on ollut myös alkuvuodesta 1996 tehty EY: n laajuinen eurobarometrikysely. Kyselyssä esitettiin kaikissa jäsenvaltioissab edustavalle otokselle (noin 1 000) kansalaisia (jotka eivät olleet laitoshoidossa) joukko terveyteen liittyviä - myös asennetta tiedustelevia - kysymyksiä ja tiedusteltiin vastaajan arviota omasta terveydentilastaan sekä sitä, mitä ennaltaehkäiseviä terveyspalveluja vastaaja oli käyttänyt edellisen vuoden aikana. Huolimatta terveysindikaattorien ja -tekijöiden saatavuuden ja vertailtavuuden jatkuvasta parantumisesta puutteita on edelleen. Tietoja puuttuu monista naisten terveyden kannalta tärkeistä seikoista, kuten esimerkiksi menopaussista ja syömishäiriöistä (ks. osa 7) tai Ks. esimerkiksi Euroopan iäkkäitten vuosi 1993 sekä tuleva Yhdistyneitten kansankuntien iäkkäitten vuosi 19993. Entisessä Saksan demokraattisessa tasavallassa ja Saksan liittotasavallassa ennen Saksojen yhdistymistä otos oli molemmissa 1 000 henkeä. 12 siirtolaisnaisten kaltaisista erityisryhmistä. Puutteita on myös ja eloonjäämistilastoissa sekä tiedoissa elintapoihin vaikuttavista niin yleisistä kuin sukupuolittaisistakin tekijöistä. Lisäksi sukupuolittain eriteltyjä terveyteen liittyviä tietoja ei ole riittävästi, että voitaisiin tutkia esimerkiksi työnteon, stressin ja terveyden suhdetta. sairastuvuus- Tietoja on kerätty mahdollisuuksien mukaan kaikista 15 jäsenvaltiosta. Näissä tapauksissa tulokset on yleensä esitetty sekä jäsenvaltioittain että koko EY:n osalta. Saksaa koskevat tiedot käsittävät, mikäli ei toisin mainita, ennen vuotta 1990 Saksan liittotasavallan ja vuoden 1990 jälkeen liittotasavallan uusine vakioineen. Yksi merkittävä poikkeus kuitenkin on: eurobarometrikyselyissä tehdään ero entisen Saksan demokraattisen tasavallan ja yhdistymistä edeltävän ajan Saksan liittotasavallan välillä. Erottelu on säilytetty, sillä tulokset kuvastavat tiettyjen terveyteen suoraan tai välillisesti liittyvien indikaattorien tärkeitä ja jatkuvia eroja, jotka kahden erillisen valtion pitkäaikainen olemassaolo on saanut aikaan. Kaikissa tapauksissa on käytetty tuoreinta saatavilla olevaa tietoa. Eräät tiedot ovat useita vuosia vanhoja (esim. WHO:n kuolleisuustiedot ovat vuodelta 1992) ja toiset tuoreita (esim. vuoden 1996 eurobarometrikysely). 1. 5 Kertomuksen rakenne Tämä kertomus on jaettu kahdeksaan osaan. Osassa 1 kuvataan kertomuksen tavoitteet, tausta, käytetyt menetelmät ja rakenne. Osassa 2 taas esitetään yhteenveto naisten kannalta merkittävistä yhteiskunnallisista ja väestöllisistä suuntauksista eri ikävaiheissa. Osassa 3 esitellään eräitä naisten kannalta tärkeitä terveysindikaattoreita, kuten elinajanodote, vastasyntyneiden kuolleisuus ja oma käsitys terveydentilasta. Näitä tietoja täydennetään osassa 4, jossa kuvaillaan joitakin sairastuvuuteen liittyviä mittareita, kuten lyhytaikainen pitkäaikaisesta sairaudesta aiheutuva rajoittuminen ja sairaalahoito. Osassa 5 tarkastellaan eri-ikäisten naisten kuolinsyitä. Osassa 6 käsitellään erilaisia terveyteen vaikuttavia tekijöitä, kuten tupakointia ja alkoholinkäyttöä, samoin kuin erilaisia seulontaohjelmia. Osassa 7 analysoidaan eräitä naisten erityisiä huolenaiheita elämän eri vaiheissa. Osa 8 päättää kertomuksen. Kertomuksen liitteissä on luettelo teknisistä termeistä samoin kuin taulukoista ja kuvioista sekä lähdeluettelo. työkyvyttömyys, toimintakyvyn Kertomuksen kunkin osan lopussa on luettelo numeroiduista viitteistä. Sivujen alalaidassa olevat alaviitteet on merkitty kirjaimin. Kuviot ja taulukot on sijoitettu kunkin osan loppuun viiteluettelon jälkeen. Viitteet Irlannin terveysministeriö 1945: Developing a Policy for Women's Health: A Discussion Document. Dublin: Stationary Office. Euroopan yhteisöjen komission direktiivi 92/85/ETY. 10. 10. 1992. EYVL N:o L 348. 28. 11. 1992. G. Dooghe. ja N. Appleton (1995): Elderly Women in Europe. Choices & Challenges. Centrum voor Bevolkings- en Gezinsstudies. Leuven. European Journal of Cancer Prevention 1994. Vol 3. Supplement 1. Ks. lisäksi esim. WHO 1994. Health in Europe. European Series. No. 56, Regional Publications. WHO. n Euroopan alueen toimisto. Kööpenhamina. Yhdistyneet kansakunnat 1991. The World's Women 1970-1990, Trends and Statistics, New York. 13 [Kuviot ja taulukot] 14 Kuvio 1. 1 Naisten terveyteen kiinnitetty riittävästi huomiota 1996 (*) 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 Vahvasti samaa mieltä (25,00 %) Vahvasti eri mieltä (4,70 %) Jossain määrin eri mieltä (13,60%) Epävarma (15. 70%) Jossain määrin samaa mieltä (41,00%) (*) : Vastausten jakauma sen mukaan, oliko vastaaja samaa vai eri mieltä seuraavan väittämän kanssa: (Maassa) kiinnitetään riittävästi huomiota naisten terveyteen liittyviin seikkoihin, kuten rinta-ja kohdunkaulasyöpään Lähde : Euro barometri 44. 3/1996 Kuvio 1. 2 Naisten terveyteen kiinnitetty riittävästi huomiota, 1996 (*) 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset EU 15 maittain Tanska Alankomaat Suomi Ranska Luxemburg Belgia Itävalta Italia Itä-Saksa EU 15 Ruotsi Yhd. kuningaskunta Espanja Länsi-Saksa Kreikka Portugali Irlanti k \ \ ^ \ \ \ \ \ ^ W^ ^ ^ m ^ ^ y ^^ r\\\\\\N\\\\\\\^^^^^ K\vm\m\mm\\\\\^^^^^ K \ ^ \ \ ^ ^ S ^ ^^ ^ ^ ^ ^ x ^ ^ x^ K\\s\\\\m\\\\^^^ m^^y^^^ ^\\\\\\^s\^\\\^^^^^ ft^^KK^KKKKK^KKSS^ U \ m \ m \ W m W ? ^ m^ M K K ^ s s m ^ s ^ m w^ R^ftM^ftKKKKftSKSftg KKKftS^^KKKimWftKg fcK^^mKKftKKKKSM h\mwm\m\\w^\^ K \ X ^ \ W ^ \ V \ \ \ W^ erimieltä n epävarma samaa mieltä EU:n keskiarvo 0% 20% 40% 60% 80% 100% samaa mieltä olevien prosenttiosuuden mukaan Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 (*). Vastausten jakauma sen mukaan, oliko vastaaja samaa vai eri mieltä seuraavan väittämän kanssa: (Maassa) kiinnitetään riittävästi huomiota naisten terveyteen liittyviin seikkoihin, kuten rinta-ja kohdunkaulasyöpään. 15 Naisten terveyteen kiinnitetty riittävästi huomiota kotimaassa, 1996(*) 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset Taulukko 1. 1 vahvasti jossain määrin erimieltä erimieltä epävarma jasan määrin vahvasti samaamktä sanaa nidtä Tanska Alankomaat Suomi Ranska Luxemburg Belgia Itävalta Italia Itä-Saksa EU 15 Ruotsi Yhdistvnyt kuningaskunta Espanja Länsi-Saksa Kreikka Portugali Irlanti % 3,8 4,3 1,7 1,4 1,6 2,5 1,2 5,1 2. 6 4,6 4. 8 10,1 3. 3 1. 7 4,6 5,0 20,7 % 2. 0 5,6 4,5 11,2 17,4 16,9 21,6 21,0 20,3 16,4 11. 6 7,1 21. 6 26,5 25,8 23,8 14,4 8,7 6,1 11,0 12,6 8,4 8,8 8,2 5,6 11. 1 13,6 20. 9 21,6 17,0 14. 9 14,7 19,9 27,4 % 33. 3 33,5 53,3 54. 4 48. 7 50,3 36,2 26,2 49,5 42,9 42. 6 45,0 40,5 41. 2 31,5 45,2 27,2 52,2 50,5 29,6 20,4 23,9 21,5 32,8 42. 1 16. 5 22,5 20,1 16. 2 17,6 15,6 23,4 6,2 10,4 (*) : Vastaajia pyydettiin ilmoittamaan, missä määrin he olivat samaa (tai eri) mieitä seuraavan väittämän kanssa: (Maassa) kiinnitetään riittävästi huomiota naisten terveyteen liittyviin seikkoihin, kuten rinta- ja kohdunkaulasyöpään. (Eurobarometri 44. 3/1996) 16 2. YHTEISKUNNALLISET JA VÄESTÖLLISET SUUNTAUKSET Tässä osassa annetaan taustatietoja naisia koskevista väestöllisistä ja yhteiskunnallisista suuntauksista. Elinajanodotetta ja vastasyntyneiden kuolleisuutta koskevia tietoja, jotka usein määritellään väestötilastoihin kuuluviksi, on osassa 3, jossa käsitellään joitakin terveysindikaattoreita. 2. 1 Väestön koko ja rakenne Kun Euroopan yhteisö 1. tammikuuta 1995 hyväksyi jäsenekseen kolme uutta jäsenvaltiota (Itävalta, Ruotsi ja Suomi), yhteisön kokonaisväestö kasvoi arviolta 350 miljoonasta 372 miljoonaan (6,3 %:n kasvu). Hiukan yli puolet (50,9 %) lisäväestöstä oli naisia, joiden lukumäärä kasvoi 179 miljoonasta 190 miljoonaan. Siten naisten osuus EY: n väestöstä on kuten ennen laajenemistakin 51,2%. Prosenttiosuus on huomattavan samansuuruinen jäsenvaltiosta toiseen ja vaihtelee vain vähän: alimmillaan se on Irlannissa 50,4 % ja korkeimmillaan Portugalissa 51,8 % (ks. taulukko 2. 1). Naisten osuus väestöstä vaihtelee kuitenkin ikäryhmittäin. Alle 20-vuotiaitten ikäluokassa naisia on 100:aa miestä kohti 95, ja miesten yliedustus säilyy aina 39-vuotiaisiin saakka. Sataa 40-5 9-vuotiasta miestä kohti on sata samanikäistä naista, mutta sitä vanhempien keskuudessa naisten yliedustus kasvaa voimakkaasti siten, että 80-vuotiaita naisia on 221 sataa samanikäistä miestä kohti (ks. kuvio 2. 1). Tämä niin sanottu naisistumisaste on alle 20-vuotiaitten osalta käytännössä samansuuruinen kautta jäsenvaltioiden, mutta siinä on huomattavia eroja 60-vuotiaitten ja sitä vanhempien ikäluokassa. Saksassa ja Itävallassa naisistumisaste on korkein ja Kreikassa ja Irlannissa alhaisin (ks. kuvio 2. 2). Iäkkäitten korkea naisistumisaste on osittain seurausta miesten ja naisten erisuuruisesta elinajanodotteesta. Naiset elävät EY:ssä keskimäärin yli 6 vuotta miehiä vanhemmaksi, joten he ovat yliedustettuja vanhemmissa ikäluokissa (lisätietoja elinajanodotteesta on osassa 3. ) Naisten taipumus elää miehiä pidempään näkyy myös sukupuolten ikäjakaumassa. Kuten taulukko 2. 2 osoittaa, 23,6 % naisista on 60-vuotiaita tai sitä vanhempia, kun vastaava luku miehillä on vain 17,8 %. Tämä suhde saattaa muuttua ajan myötä väestön vanhetessa, sillä kuten taulukko 2. 2 osoittaa, yli 60-vuotiaitten miesten osuus kasvaa nopeammin kuin samanikäisten naisten. Yli 60-vuotiaitten miesten prosenttiosuus kasvoi 1991-1996 5,5 %:llä, kun vastaava luku naisilla oli 2,7 %. 2. 2 Perhe-elämä Samaan aikaan kun väestö ikääntyy, myös perhe-elämä muuttuu. Erittäin huomionarvoinen seikka on avioliittojen määrän merkittävä väheneminen: avioliittojen solmiminen on vähentynyt lähes kolmanneksella vuosina 1960-1995, noin 8 avioliitosta 5,14:ään 1 000 henkeä kohti. Avioliitot ovat vähentyneet varsin tasaisesti kaikissa 17 jäsenvaltioissa. Saksassa vähentyminen on ollut suurinta ja Kreikassa vähäisintä (ks. taulukko 2. 3). Yhtä aikaa avioliittojen vähenemisen kanssa ensimmäisen avioliiton solmimisikä on noussut 24 vuodesta hieman yli 26:een (ks. taulukko 2. 3). Ruotsissa ja Tanskassa ensimmäinen avioliitto solmitaan EY-maista vanhimpana (28,5-ja 28,1-vuotiaana vuonna 1994). Näissä maissa ensimmäisen avioliiton solmimisikä on vuodesta 1960 myös noussut eniten. Huolimatta avioliittojen vähenemisestä ja ensimmäisen avioliiton solmimisiän kasvamisesta avioerojen määrä on yli kolminkertaistunut vuodesta 1960 - 0,54 avioerosta l,8:aan 1 000 henkeä kohti. Kuten avioliittojen määrän osalta, myös tässä tapauksessa EY:n keskiarvo hämärtää huomattavia jäsenvaltioitten välisiä eroja. Irlanti erottuu muista EY-maista, sillä siellä avioero on kielletty3. Eteläisissä jäsenvaltioissa, kuten Kreikassa, Italiassa ja Espanjassa, avioerot ovat harvinaisempia kuin luettelon kärjessä olevissa Pohjoismaissa (Ruotsissa, Suomessa ja Tanskassa) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Näitten kehityssuuntausten tulokset on esitetty kuviossa 2. 3, jonka mukaan yhden hengen taloudet ja yksinhuoltajaperheet ovat selvästi yleistyneet vuosina 1960-1995. Kuviossa näkyy myös avioliiton ulkopuolella syntyneitten lasten määrän selvä kasvu, joka on avioerojen yleistymisen ohella vaikuttanut yksinhuoltajaperheitten määrän kasvuun. Avioliiton ulkopuolella syntyvien lasten määrän kasvu ei ole tarkasteluajan ainoa muutos. Naisten hedelmällisyyttä kokonaisuutena kuvaava luku pieneni 45 % 2,59 lapsesta l,43:een naista kohti. Syntyneiden lasten kokonaismäärä putosi siten yli 1,7 miljoonalla eli lähes 31 %:lla vuosittaiseen hieman alle 4 miljoonaan lapseen (ks. kuvio 2. 3 ja taulukko 2. 4). Kokonaissyntyvyys on laskenut kaikissa jäsenvaltioissa vuodesta 1960, mutta se on tapahtunut eri jäsenvaltioissa hyvinkin eri aikaan. Kuten kuvio 2. 4 osoittaa, erityisesti Irlannissa syntyvyys on vähentynyt vasta 1990-luvulla, kun muissa jäsenvaltioissa vähentyminen on ollut nopeinta 1960-ja 1970-luvuilla. Mielenkiintoista on myös se, että Pohjoismaissa, joissa syntyvyys oli jonkin aikaa kaikkein alhaisinta, sitä kuvaava luku on nyt kaikkein korkein. Tämä on erityisen odottamatonta sen vuoksi, että - kuten jäljempänä osoitetaan - naisten osallistuminen työelämään on näissä maissa yleisintä, mikä on perinteisesti liitetty alhaiseen syntyvyyteen. Syntyvyyden kasvun Pohjoismaissa ei voida katsoa johtuvan myöskään ehkäisyvälineitten vähäisestä käytöstä, joka voisi olla yksi syy syntyvyyden sangen äskettäiseen vähenemiseen Irlannissa. Kuten taulukosta 2. 5 käy ilmi, pohjoismaiset naiset ilmoittavat huomattavasti yleisemmin käyttävänsä ehkäisyä kuin naiset muissa jäsenvaltioissa. Taulukko 2. 5 kuvaa myös ensisynnytysikää, joka on vuosina 1990-1994 noussut hieman (0,5 vuotta) siten, että vuonna 1994 ikä oli 28,7 vuotta. Tämä johtuu todennäköisesti siitä, että ensimmäinen avioliitto solmitaan entistä vanhempana. Taulukko esittää lisäksi teini- ikäisille naisille elävänä syntyneitten lasten määrää, joka vaihtelee jäsenvaltioissa Irlannin lainsäädännössä on sallittu avioero tietyissä olosuhteissa vuonna 1995 järjestetyn kansanäänestyksen jälkeen. 18 huomattavasti. Prosenttiosuus on alhaisin Alankomaissa (1,38 %) ja korkein Portugalissa (7,48 %^j[ks. myös osa 7. 3). y 2. 3 Työelämä Myös naisten työelämässä on tapahtunut muutoksia - olipa heillä lapsia tai ei. Joissakin jäsenvaltioissa, kuten erityisesti Pohjoismaissa, naisten osallistuminen työelämään yleistyi niinkin varhain kuin 1960-luvulla, kun taas muissa maissa vastaava suuntaus tapahtui vasta 1970- ja 1980-luvuilla. Kuten taulukosta 2. 6 käy ilmi, naisten työllisyys on edelleen lisääntynyt 1990-luvulla, vaikkakin kahdessa maassa (Ruotsissa ja Suomessa), joissa naiset ovat osallistuneet työelämään hyvin yleisesti, se on itse asiassa vähentynyt 1980-luvun puolivälin jälkeen. Lisäksi naiset perustavat yhä aktiivisemmin omia yrityksiä ja hoitavat niitä. Kaikista yrityksistä jäsenvaltioissa jopa 30% on naisten johtamia ja uusista yrityksistä noin joka kolmannen on perustanut nainen1. Huolimatta työllisyyden (ja työelämään osallistumisen) kasvusta jäsenvaltioitten välillä on edelleen suuria eroja. Osallistuminen työelämään on selvästi yleisintä Pohjoismaissa - Ruotsissa, Suomessa ja Tanskassa - (naisista yli 70 % on työssä), kun taas Espanjassa, Irlannissa, Italiassa, Kreikassa ja Luxemburgissa luku on alhaisin (noin 40-45 %). Erot ovat vielä suurempia tarkasteltaessa osa-aikatyötä. Kuten taulukosta 2. 7 käy ilmi, naiset tekevät osa-aikatyöstä leijonanosan (70-90%). Kun tarkastellaan osa-aikatyön osuutta kokonaistyöllisyydestä, Alankomaat erottuu muusta EY:stä selvästi: siellä yli 60% työssäkäyvistä naisista tekee osa-aikatyötä. Muita maita, joissa osa-aikatyötä tekevien naisten osuus on suuri, ovat Yhdistynyt kuningaskunta (45,2 %), Ruotsi (41,4 %) ja Tanska (36,7 %). Alhaisimmat luvut ovat Espanjassa, Italiassa, Kreikassa, Portugalissa ja Suomessa (alle 15 %). Kuvio 2. 5 esittää naisten (ja miesten) osa-aikatyön yleiskasvun vuosina 1975-1991. Tuona aikana naisten osa-aikainen työskentely kasvoi hieman yli 20 %:sta noin 28 %:iin. Kuvio esittää lisäksi, kuinka työttömyys ja määräaikaistyö ovat kehittyneet. Molemmat karkeasti ottaen kaksinkertaistuivat 1975-1991. Työttömyys koetteli naisia huomattavasti voimakkaammin kuin miehiä. Taulukossa 2. 8 esitetään työttömyysasteen kehittyminen vuosina 1983-1993 kaikissa jäsenvaltioissa. Ainoastaan viidessä maassa naisten työttömyysaste oli vuonna 1993 alle 7 % (Itävalta, Luxemburg, Portugali, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta). Muissa maissa työttömyysaste oli 10-15 %:n luokkaa - poikkeuksena Espanja lähes 30 %:n lukemallaan. Miehiin verrattuna naisten työttömyysaste on korkeampi kaikissa jäsenvaltioissa paitsi kolmessa (Irlanti, Ruotsi ja Suomi). Nuorten naisten (alle 25-vuotiaitten) tilanne on sikäli muita heikompi, että heidän työttömyysasteensa on huomattavasti korkeampi kuin naispuolisella absoluuttinen työvoimalla yleensä. Tämä käy ilmi myös kuviosta 2. 6, jossa esitetään työllisyyden jakautuminen kaikkien väestön ikäryhmien kesken vuonna 1994. 19 2. 4 Sukupuoliin liittyvän kehityksen indeksit Taulukko 2. 9 havainnollistaa sukupuoleen liittyviä eroja eri jäsenvaltioissa (paitsi Saksassa) ja niiden maailmanlaajuista sijoittumista Perustana on käytetty eräitä YK:n Human Development Report -nimiseen raporttiin vuodelta 1995 sisältyviä indeksejä2. Human Development Index (HDI) on menetelmä, jolla arvioidaan maita ja asetetaan ne keskinäiseen järjestykseen eräitten yhteiskunnallisten ja taloudellisten indikaattorien (terveys, tulot ja koulutus) perusteella. Kanada, USA ja Japani sijoittuvat luettelon kärkeen, ja EY:n jäsenvaltioista kaksi, Alankomaat ja Suomi, sen neljännelle ja viidennelle sijalle. Kun HDI-indeksiin tehdään sukupuolittaisen Gender Development -indeksin (GDI) mukaiset korjaukset, saadaan kuitenkin toisenlainen kuva. Pohjoiset jäsenvaltiot Ruotsi ja Suomi ovat molemmat kärjessä luettelossa kuin maailmanlaajuisestikin. Alankomaat putoaa GDI-indeksissä yhteisön yhdeksännelle sijalle, mikä osoittaa suhteellisen voimakasta sukupuolten eriarvoisuutta. niin yhteisön sisäisessä Gender Empowerment Measure (GEM) on toinen sukupuoleen perustuva indeksi, joka kuvaa eriarvoisuutta taloudellisessa ja poliittisessa päätöksenteossa. Pohjoiset jäsenvaltiot ovat tämänkin indeksin kärjessä. GEM ei kuitenkaan kuvasta GDI-indeksiä kaikkien jäsenvaltioitten osalta. Esimerkiksi yhteisön sisäisellä GDI-asteikoUa neljäntenä oleva Ranska on GEM-indeksissä alimmalla sijalla. Tämä edustaa yhteisössä suurinta eroa naisten ja miesten välillä, kun tarkastellaan naisten edustusta parlamentissa, naisten ammattitaidon kehittymistä sekä heidän ansiotasoaan. Sukupuolten tasa-arvo on kehittyneintä pohjoisissa jäsenvaltioissa, ja sen voi katsoa olevan seurausta naisten korkeasta kouluttautumisasteesta 1970-luvulta lähtien sekä suhteellisen vähäisistä eroista naisten ja miesten osuudessa ansiotulojen kokonaismäärästä. Vaikka indeksit eivät ole virheettömiä, ne osoittavat silti, että sukupuolten eriarvoisuutta esiintyy edelleen niin jäsenvaltioissa kuin niiden välilläkin huolimatta kuluvan vuosisadan jälkipuoliskolla saavutetusta edistyksestä. Eriarvoisuudet näyttävät vähäisemmiltä perusterveydenhuollon tarkasteltaessa tulojakaumaa sekä edustusta taloudellisissa ja poliittisissa asioissa. On syytä huomata, että sukupuolten tasa-arvo ei riipu tuloista (bkt). Luxemburgissa nimittäin - kuten taulukko 2. 9 osoittaa - perusostovoima (todellinen bkt henkeä kohti) on EU: n korkein, mutta maa on GDI-indeksillä mitattuna yhteisön maista viimeisellä sijalla. ja koulutuksen osalta ja näkyvämmiltä Viitteet Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen neljäs vuosikertomus (1996), s. 330. United Nations Development Programme 1995. Human Development Report 1995. Oxford University Press. New York. 20 [Kuviot ja taulukot] 21 Taulukko 2. 1 Naisten osuus Euroopan unionin kokonaisväestöstä 1996 (EU 15) Maat Yhteensä Naisten määrä % naisia EU 15 Portugali Itävalta Italia Saksa Ranska Suomi Belgia Espanja 372 653 590 190 739 240 51,18 9 920 760 8 054 800 5 143 280 4 147 630 57 333 000 29 515 580 81817 500 41992 680 58 255 880 29 891710 5 116 830 10 143050 2 625 130 5 184 260 51,84 51,49 51,48 51,32 51,31 51,30 51,11 39 241930 20 037 940 51,06 Yhdistynyt kuningaskunta 58 693 970 29 908 290 50,96 Luxemburg Kreikka Tanska Ruotsi Alankomaat Irlanti 412 800 210 200 50,92 10 465 060 5 300 110 50,65 5 251030 8 837 500 2 658 800 4 471 430 50,63 50,60 15 493 890 7 831600 50,55 3 615 600 1820 600 50,35 Lähde: Eurostat 1997 Huom: Maat on asetettu naisten prosenttiosuuden mukaan alenevaan järjestykseen. Kuvio 2. 1 Naisistumisaste, 1996 (EU 15) Ikä 80 vuotta tai enemmän 60-79 vuotta 40-59 vuotta 20-39 vuotta 0-19 vuotta £ 2gy22i 126 ]100 ]97 195 50 100 150 200 250 Naisten määrä 100 miestä kohti Lähde. -Eurostat 1997. 22 Kuvio 2. 2 Naisistumisaste ikäryhmissä 0-19 -vuotiaat sekä 60-vuotiaat ja sitä vanhemmat 1996 (EU 15) EU 15 Kovatta S àu Suo m Luxemburg Ranska Belgia Alankomaat Portugali Y hd. kuningaskunta Italia Tanska Espanja Ruotsi Irlanti Krakka Lähde: Eurostat 1997 D 60-vuotiaat ja vanhemmat • 0-19-vuotiaat 20 40 60 80 100 120 140 160 Naisten määrä 100 miestä kohti Taulukko 2. 2 Naispuolinen ja miespuolinen väestö EU:ssa (15) Naisia (%) Miehiä Ikäryhmä 0-19-vuotiaat 20-39-vuotiaat 40-59-vuotiaat 60-vuotiaat ja vanhemmat Yhteensä 1991 23,9 29,2 23,9 23,0 100 Lähde : Eurostat 1997. 1996 1991 1996 22,6 29,2 24,6 23,6 100 26,4 31,6 25,0 16,9 24,9 31,6 25,7 17,8 100 100 23 Taulukko 2. 3 Avioliitot ja avioerot EU:ssa (15), 1960-1995 Maa Avioliitot 1. avioliiton keski- määräinen solmimisikä Avioerot Määrä 1995 Muutos v. sta I960 (%) Avioliitto- aste 1995 (o/oo) Muutos v:sta 1960 (%) 1994 Muutos v. sta I960 (%) EU 15 1901000p -24,1 5,lp -54,4 26,i{* 42 900 51500 34 700 23 700 254 000p 430 500 64 000 15 600 283 000" 2 100 81500 65 800 196 900p 33 600 321 000" -26,6 -21,0 -3,2 -27,7 -20,6 -37,5 10,0 1,0 -27,0 -7,2 -8,6 -5,3 -16,9 -32,9 -18,4 5,3 5,1 6,6 4,6 4,4P 5,3 6,1 4,4 4,9P 5,1 5,3 6,6 5,0P 3,8 5,5P -55,6 -40,7 -18,0 -59,5 -60,3 -79,8 -14,2 -25,2 -57,4 -40,7 -47,2 - 18,2 -53,9 -75,9 -37,1 25. 8 25. 2 28. 9 26,7 26. 7 26. 3 25,6 27,02 26,1' 26,3 27,0 24,6 26,2' 28,5 25,8' Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Lähde: Eurostat 1997. " provisional data 1 1993 2 1992 •estimate 2,0 1,8 2,4 6,1 2,9 3,7 2,9 0,4 -0,6 1,3 2,8 -0,2 0,1 4,6 Määrä 1995 Muutos v. sta 1960 (%) Avioero aste 1995 (o/oo) Muutos v:sta 1960 677 500p 297,7 1,8P 237,7 18 200 35 0002 13 000 14 000 177 000P 169 400 11000 27 000 700 34 200 12 300 33 100" 22 500 170 100" 127,2 2,3 662,3 3,52 94,2 2,5 283,7 2,7 287,6 2,0P 130,8 2. 1 346,6 1,1 - 0,5 375,2 1,8 502,4 2,2 1545,1 1,2 - 0,8P 151,5 2,6 559,0 2,9" 99,0 586,0 70. 0 232,8 204,1 105,9 255,0 264,1 345,4 1369,5 113,1 489,0 Kuvio 2. 3 Perheet ennen ja nyt, EU 15 Yks inhuo Itajaperheet (%) Lapsia naista kohti Avioerot (ko ko naism äärä/1000) Avioliiton ulkopuoliset syntymät (%) Yksinasuvat (%) Lähde: Eurostat 1997 • 1996 D1960 30 24 Taulukko 2. 4 Syntymät ja syntyvyys EU:ssa (EU 15) 1960-1995 Maa Syntymät Määrä 1995 Muutos v:sta I960 (%) Avioliiton ulkopuoliset syntymät (%) 1995 Muutos v. sta 1960 <%) Syntyvyys Syntyvyysaste Muutos 1995 v. sta 1960 EU 15 3 999 000p - 30,9 23,4* 354,5 1,43* 44,9 88 700 114 700p 69 800 63 100 727 800" 765 200 101 500 48 500 521 300" 5 400 190 500 107 200 359 900p 103 400 732 000 29,6 25,9 -8,3 •23,2 10,8 39,3 •35,5 20,1 •42,7 8,0 20,3 49,9 •45,5 1,2 20,3 27,4 15,0* 46,5 33,1 36,1' 16,1 3,0 23,0 8,lp 13,1 15,5 18,7 10,8' 53,0 33,6 110,2 624,6 494,2 719,8 491,8 112,4 145,2 1347,2 233,1 314,2 1049,6 97,6 365,8 369,5 543,1 1,40 l,55p 1,80 1,81 lJO" 1,25 1,32 l,87p 1,17* 1,69 1,53 1,40 1,18* 1,73 1,71" 48,0 •39,5 •29,1 •33,5 •37,7 •47,3 •42,1 •50,3 •51,5 •25,9 •51,0 •54,8 •58,7 •21,4 -37,3 Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Lähde: Eurostat 1997 p provisional data * estimates ' 1994 25 Kuvio 2. 4 Syntyvyyden suhdannetunnusluvun kehitys neljänkymmenen viime vuoden aikain 4 ' Itävalta Sveitsi • Saksa I\ -C o «o c O > O) c k. •n £ c x: o '(5 ~c o. 2. c. - h. rtto «m IE ; c: t (0 3. 5 k 2,5 A Havainnointivuodet Havainnointivuodet S lO CM r* o> T r^ oi 00 r*» o> CM op ö> JZ O. 12 Î5 c ö > 12 «A ^ c k. :<U £ c <U 4-* t/t <0 o c k. =10 £ c Ltfctfie : Euroopan unionin väestötilanne. 1995. Euroopan Komissio. Luxemourg. jV9ô. Havainnointivuodet Havainnointivuodet 26 Taulukko 2. 5 Ehkäisyvälineitten käyttö ja syntyvyys (EU 15) Maa Ehkäisyvälineitä käyttävät naiset 1986-1993 (%) Naisen keskl-ikä synnyttäessä Alle 20-vuotiaille elävänä syntyneet lapset (%)-viimeisimmät tiedot (vuosi) 1995 1990 1994 EU 15 Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Lähde: Human Development Report 1995;HFA 1996: and Eurostat 1997 p provisional data * estimate. ' 1994 71 79 78 80 81 75 ei tietoja ei tietoja 78 ei tietoja 76 66 59 78 81 28. 2 26,7 27,9 28. 5 28,9 28. 3 27. 6 27. 2 30,1 29,0 27,9 29. 3 27,3 28,9 28. 6 27. 7 28,7 27,5 28,2* 29,1 29,1 28,8P 28,2 28,0 30,3P 29,6* 28,8 29,9 27,9 29,5* 29,2 28,1 3,84 4,39 2,40 1,99 2,48 2,35* 3,48* 4,74 5,11 2,51' 2,12 1,38 7,48 3,55' 2,07 6,38' Taulukko 2. 6 Työllisyys EU 15, (1993) 15-64-vuotiaat naiset Tuhattai Muutos 1993 v:sta 19831 työelämässä 19931 Naisia 19831 %l (%)* muutos % 3 724I 4 237i 2 893! 2 508! 25 213! 38 682! 4 1181 1 334! 22 787! 1651 7 0841 4 537! 15 5641 4 320i 28 179! 13,1! 2,8! 5,9i 1,9! 6,3 8. 1 7,2! 4,91 1,2 3,11 0,4 12,4! 1,3! 5,9i 49,7| 48,71 74,2i 72,7! 54,31 52,51 40,41 37,8! 40,31 41,7! 40,31 56,7! 33,2! 76,61 57,21 58,0| 54,1 i 78,3j 70,0| 59,0! 61,3! 43,6| 39,9! 46,5! 44,7! 55,5! 59,41 42,8! 75,8! 64,8! 16,70! 11,09 5,53 -3,71 8,66 16,761 7,92| 5,561 15,38! 7,191 37,72i 4,761 28,92! -1,041 13,29! Maa ITÄVALTA1 BELGIA14 TANSKA SUOMI RANSKA SAKSA13 KREIKKA IRLANTI2 ITALIA1 LUXEMBURG2 ALANKOMAAT1 PORTUGALI ESPANJA RUOTSI YHO. KUNINGASK. 11982 21991 3 vuoteen 1990 Saksan Sttotasavata 41992 1982 5 1991 1961 ' kafcenikäisten työllisten naisten nnäärä jaettuna 15-64-vuotiaiten naisten rröäräfe 27 Taulukko 2. 7 Osa-aikatyö prosentteina kokonaistyöllisyydestä EU 15, (1993) (TAVALTA1 BELOIA1 TANSKA* SUOM RANSKAJ SAKSA1' » KREKKA1 •HANTI* ITALIA1 LUXEMBURG1 ALANKOMAAT1 PORTUGALI* ESPANJA3 RUOTSI YHD. KUMNQASK. 1 jm 1983 1993 1983 1983 8. 4 8,1 23,8 8,3 9,6 12,6 6,5 6,6 4,6 6. 3 9,1 12,4 22,5 8,6 13,7 14. 1 4,8 8,4 5,9 6,9 21,4 32,8 6,0 5,8 24,8 7,3 6,3 24,9 24. p 20,0 19,7 44,7 12,5 20,1 30,0 12,1 15,5 9,4 17,0 50,1 10,0 13,9 45,9 20,5 28,1 36. 7 11,2 26. 3 30,7 8,4 17,8 11,5 16,5 62. 9 11,2 14,3 41,4 1. 5 2,0 6,6 4,5 2. 5 1. 7 3,7 2,7 2,4 1,0 7,2 3,4 2,4 6,3 jm „6 2,1 10,1 6,2 4. 1 2,2 2,8 3,6 2,9 1,3 13,4 4,3 2. 3 9,1 J2A -4L _L2 _ & 5j jm 88,4 1993 89,1 84,0 84,7 71. 7 84. 3 91,9 61. 2 71. 8 64,8 88,9 77,3 65,9 71,5 86,6 89. 8 75,8 83. 1 83,3 91,0 61. 3 71,6 68. 5 88. 5 75,0 67,3 75,9 81,3 -S5J '1992 '1991 * vuoteen 1990 Saksan liittotasavalta 41986 "1987 Lähde: OECD 1994/1995 Kuvio 2. 5 Työllisyyden muutokset (EU) Työttömyysaste (miehet) Työttömyysaste (naiset) Määräaikaistyö (miehet %) Määräaikaistyö maiset %) Osa-aikatyö (miehet %) Osa-alkalyö^ naiset °'» l Lähde: KOM (96) 60 lopullinen 28 Taulukko 2. 8 Työttömyysaste EU 15, (1993) Molemmat saknpaokt % kokonaistyö voimasta Naiset Miehet Nuorisotyöttömyys % kokonaistyövoimasta (naiset) % kokonaistyövoimasta (miehet) % kokonaistyövoimasta (alle 25-vuotiaat) Maa 1983 1993 1983 1993 1983 1993 1983 1993 Naiset Miehet 1983 1993 ITÄVALTA BELGIA2 TANSKA SUOMI RANSKA SAKSA4 KREKKA IRLANTI ITALIA LUXEMBURG2 ALANKOMAAT2 PORTUGALI ESPANJA RUOTSI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA2 4,1 13. 2 11,4 5. 4 8,3 7,9 7,9 14,0 9,3 16,0 11,8 7,8 17,0 3. 5 11. 2 4. 2 10,3 10,7 17,7 11,6 8. 8 9,7 15,7 10,8 1,2 6,7 5,5 22. 4 8,2 10. 2 5,1 18. 3 12. 3 5. 2 11. 2 8,8 11. 8 11. 1 15. 3 1. 7 14. 0 12,2 20. 3 3,5 8. 0 4,5 14. 2 11,1 15,6 13. 7 10,4 15,3 312,1 15,1 2,0 8,8 6,5 28,9 6. 6 5,4 3,5 10,0 10,7 5,6 6. 3 7,3 5,8 15. 3 6,2 1,0 10,6 4,7 15. 6 3,4 13. 3 4,0 10,3 19,5 9,8 7,7 6,4 517,3 8. 3 1. 1 5,3 4,6 18,6 9. 8 13,9 28,5 19,3 10,8 25,5 11,1 30,0 16,6 36. 5 7,4 18. 8 24. 6 43,7 8,3 17,3 19. 7 14,6 11,3 28,4 7,6 38,6 20,9 35,6 3,8 6,8 14,9 47. 4 14,9 13. 4 19,1 17,8 10,3 15. 0 10,2 17,1 22. 9 25. 5 6,2 22. 6 13,2 33,7 7,8 22. 2 17,4 143 15,4 21,5 7,4 20,1 24,9 26,7 4,2 6,8 9,8 39,9 21,6 20,8 Lähde-OECD 1994/1995 'kansallinen määritelmä 21992 A1991 4vuoteen 1990 Saksan liittotasavalta Kuvio 2. 6 Nykyinen väestörakenne ja aktiiviväestön rakenne 1994 90 + 85-89 80-84 75-79 70-74 65-69 60-64 55-59 50-54 45-49 40-44 35-40 30-34 25—29 20-24 15-19 10-14 5-9 0-4 Passi iviväestö Työttömät Työssä 4,5 1,5 1,5 4,5 Lädhe : Euroopan unionin väestölilanne, 1995, Euroopan Komissio, Luxemburg, 1996. 29 Taulukko 2. 9 Sukupuoleen liittyvät kehitysindeksit Maa Sulon puolittainen kehitysmdeksi (GDI)* TodeHtnen henkeä kohti laskettu bkt (ostovoima- pariteetti huomioitu, US$) 1992 Osuus ansiotuloista (%)k Kouluttautumis- a s t e M I ja korkea-asteen koulutuksessa yhteensä (•/o) 1992 Gender empouReFUHMut measure (GEM)C DevelopuMat lude» (HM) (1) 0. 919 (2) 0,918 (4) 0,904 0,898 (7) 0,882 (10) 0,862 (13) 0,861 (14) 0,852 (18) 0,851 (20) 0,832 (25) 0. 852 (27) 0. 813 (30) 0,795 (34) 0,790 (35) Ruotsi Suomi Tanska Ranska Itävalta Yhd. kuningask. Italia Belgia Alankomaat Portugali Kreikka Irlanti Espanja Luxemburg Lähde : Human Development Report, 1995 ' Suluissa oleva luku viittaa vieiseeen GDI:n mukaiseen sijoitukseen. GDI:Ilä arvioidaan kehitystä, ja arvoon on tehty sukupuoltttaiset korjaukset k Viimeisin vuosi, jolta käytettävissä tietoja ' GFM:llä arvioidaan sukupuolten eriarvoisuutta taloudellisessa ja poliittisessa päätöksenteossa. * HDLlla arvioidaan kansallista kehitystä sosiaalisten ja Ulouddlisten indikaattorien mukaan. 0,757 (1) 0,722 (3) 0,683 (4) 0,433 (31) (9) 0,610 0,483 (19) 0,585 (10) 0,479 (21) 0,625 (7) 0,435 (30) 18 320 16 270 19 080 19 510 18 710 17 160 18 090 18 630 17 780 9 850 8310 12 830 13 400 21 520 10 5 16 8 14 18 20 12 4 36 22 19 9 27 0,469 (24) 0,452 (26) 0. 542 (13) Miehet 76,7 90,6 82,3 83,5 85,9 76,1 69,0 84,1 89,4 70,2 77,4 80,6 83,0 55,6 Miehet 58,4 59,4 60,2 64,3 66,4 69. 2 72,4 72,7 74. 8 70,1 77,8 77,8 81. 4 76,9 Naiset 41,6 40,6 39,8 35,7 33,6 30,8 27,6 27,3 25,2 29,9 22,2 22,2 18,6 23,1 Naiset 79,3 100,0 85,6 87,5 82,0 77,4 70,3 84,3 86,5 84,3 77,6 84,6 88,7 57,4 30 3. JOITAKIN TERVEYSINDIKAATTOREITA luotiin yleiskatsaus naisten Edellisessä osassa tilanteen kannalta merkittäviin yhteiskunnallisiin ja väestöllisiin kehityssuuntauksiin EY:ssä. Tässä osassa esitellään joitakin terveysindikaattoreita, joita ovat elinajanodote, vastasyntyneiden kuolleisuus, äitiyskuolleisuus, oma terveydentilan arvio sekä pituus. Valitettavasti vain nämä indikaattorit ovat käytettävissä EY: n laajuisesti. Ne osoittavat tästä huolimatta sellaisia merkittäviä jäsenvaltioitten välisiä eroja, jotka todennäköisesti kuvastavat taustalla olevan terveystilanteen eroja. 3. 1 Elinajanodote Elinajanodote (syntymähetkellä) on viime vuosikymmeninä noussut merkittävästi käytännössä kaikissa jäsenvaltioissa. Vuosien 1970 ja 1992 välillä naisten keskimääräinen syntymähetken elinajanodote EY:ssä on noussut 5V2 vuotta (miehillä vastaava kasvu oli lähes 5 vuotta). Vuonna 1995 syntynyt tyttö voi siten odottaa elävänsä hyvinkin yli 80- vuotiaaksi ja poika reilusti yli 73'/^-vuotiaaksi. Elinajanodotteen kasvu (syntymähetkellä) on vaihdellut EY:n sisällä huomattavasti, kuten kuviosta 3. 1 käy ilmi. Kasvu on tyypillisesti suurinta maissa, joissa elinajanodote oli vuonna 1970 alhaisin. Erityisesti näin on käynyt Portugalissa. Lisäksi kasvu oli joissakin maissa (esim. Espanjassa) niin suurta, että elinajanodote lähentelee näissä maissa nyt kärkitasoa. Muissa maissa kasvu oli paljon pienempää. Näin on asia nimenomaan Tanskassa, jossa elinajanodote oli vuonna 1970 kaikkein korkeimpia ja nyt EY:n pienimpiä. Tämä johtuu siitä, että eliajanodote ei käytännössä ole muuttunut sitten 1970- (ja muuttumattomaan) tanskalaisten luvun puolenvälin. Yksi elinajanodotteeseen on alle 65-vuotiaitten naisten suuri ennenaikainen kuolleisuus3 \ Kuten kuviosta 3. 2 käy ilmi, ennenaikainen kuolleisuus lyhensi elinajanodotetta eniten Tanskassa ja vähiten Espanjassa ja Kreikassa. pieneen syy Naiset elävät kaikissa jäsenvaltioissa miehiä vanhemmaksi (ks kuvio 3. 3). Naiset elävät keskimäärin 6,4 vuotta miehiä pitempään (ks. taulukko 3. 1), luku vaihtelee kuitenkin Ranskan 8,1 vuodesta Tanskan 5,1 vuoteen. Sukupuolten välinen ero on muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta pysynyt vuosien varrella suhteellisen vakaana. Poikkeuksia ovat Alankomaat, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta, joissa ero on pienentynyt 1980- luvulta, sekä Espanja, jossa se on suurentunut2. Elinajanodotetta mitataan syntymähetken ohella muulloinkin. Taulukoissa 3. 2-3. 4 esitetään elinajanodote 15-, 45-ja 65-vuotiaana. Jäsenvaltioitten (ja sukupuolten) välinen vaihtelu on samankaltaista kaikissa ikäryhmissä, vaikka naisten ja miesten elinajanodotteen erot vähenevät iän myötä. Selityksiä korkeaan ennenaikaiseen kuolleisuuteen Tanskassa ovat runsas tupakointi ja alkoholinkäyttö sekä korkea työttömyysaste1. 31 3. 2 Vastasyntyneiden kuolleisuus Terveysindikaattoreista myös vastasyntyneiden kuolleisuudesta (kuolema ensimmäisenä elinvuotena) on laajalti tietoja. Kuten kuviosta 3. 4 käy ilmi, vastasyntyneiden kuolleisuus on viime vuosikymmeninä vähentynyt merkittävästi. Vuonna 1970 vastasyntyneiden tyttölasten kuolleisuus oli EY. ssä 21,9 tapausta 1 000 elävänä syntynyttä lasta kohti, kun luku vuonna 1992 oli vain 6,9, mikä vastaa 68 %:n laskua. Vähentymisen ohella myös vastasyntyneiden kuolleisuuslukujen vaihteluväli on pienentynyt. Vuonna 1971 vastasyntyneiden kuolleisuus oli suurinta Portugalissa, jossa se oli lähes 50 tapausta 1 000 elävänä syntynyttä lasta kohti, ja vähäisintä Ruotsissa (11 tapausta 1000 elävänä syntynyttä lasta kohti) - vuonna 1970. Ero oli lähes 40 kuolemantapausta 1 000 elävänä syntynyttä lasta kohti. Vuonna 1992 suurin vastasyntyneiden tyttölasten kuolleisuusluku oli edelleen Portugalissa (9,29), kun pienimmät luvut ilmoitettiin Ruotsista ja Suomesta, joissa kuolleisuus oli hieman yli 5 tapausta 1 000 elävänä syntynyttä lasta kohti. Ero oli vain 4,13 tapausta 1 000 elävänä syntynyttä lasta kohti eli murto-osa 22 vuotta aikaisemmasta. Vastasyntyneiden kuolleisuuden merkittävän vähenemisen äitien terveydentilan parantumiseen, laadukkaampaan raskaudenajan ja syntymänjälkeiseen hoitoon3 sekä yhteiskunnallisten ja taloudellisten olojen yleiseen kohenemiseen viimeksi kuluneina kolmena vuosikymmenenä. liittyvät syyt 3. 3 Äitiyskuolleisuus Äitiyskuolleisuus on yleistä kehitysmaissa, mutta kehittyneissä maissa tapauksia on maitten parempien terveydenhuoltojärjestelmien ansiosta johtaa sen sijaan suhteellisen vähän. Kuitenkin myös EY:ssä äitiyskuolleisuus on viime vuosikymmeninä vähentynyt suhteellisen paljon. Kuten kuviossa 3. 5 on esitetty, äitiyskuolleisuus on vähentynyt vuoden 1970 35 tapauksesta 100 000 elävänä syntynyttä lasta kohti vuoden 1992 hiukan yli 7 tapaukseen 100 000:ssa. Tämä vastaa 79 %:n laskua tarkasteluaikana. Absoluuttisina lukuina äitiyskuolleisuus väheni EY: ssa 1 493 tapauksesta vuonna 1970 178 tapaukseen vuonna 1992. Samoin kuin vastasyntyneiden kuolleisuuden osalta myös äitiyskuolleisuuden vähentymisen ohella lukujen vaihteluväli ja maittaiset erot ovat pienentyneet. Vuonna 1971 äitiyskuolleisuus oli yleisintä Luxemburgissa, 67,5 tapausta 100 000:ssa, ja vähäisintä Tanskassa, 8,47 tapausta 100 000:ssa. Vuonna 1992 Ranskan 12,91 tapausta 100 000: ssa oli luvuista suurin, kun taas Ruotsissa ja Luxemburgissa ei ilmoitettu yhtään tällaista tapausta. Kuten kuviosta 3. 5 käy ilmi, vähentyminen oli voimakkainta Ruotsissa ja Luxemburgissa (100 %) ja pienintä Tanskassa (12,9 %). Yicsi syy Tanskan tilanteeseen on, että maan luku oli jo vuonna 1970 erittäin pieni. 3. 4 Oma arvio terveydentilasta Elinajanodote on yksi tapa mitata väestön terveydentilaa, mutta se kertoo vain vähän siitä, kuinka kansalaiset itse arvioivat terveydentilansa. Kuviossa 3. 6 esitetään, kuinka EY:ssä 32 elävistä naisista koottu satunnaisotos arvioi oman terveydentilansa vuoden 1996 alussa3. Taulukoissa 3. 5-3. 7 on esitetty vastausten jakauma kaikkien naisten sekä iäkkäitten naisten osalta. Yleisesti ottaen naiset pitävät EY. ssä terveydentilaansa sangen hyvänä. Noin 62 % vastaajista ilmoitti terveydentilansa olleen hyvän tai erittäin hyvän edellisen vuoden aikana. Iäkkäitten naisten osalta prosenttiosuus on luonnollisesti pienempi: 65-74- vuotiaista naisista keskimäärin vain noin 40 % ilmoitti terveydentilansa olevan hyvän tai erittäin hyvän (taulukko 3. 6). 75-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset arvioivat odotetusti terveydentilansa muita heikommaksi (ks. kuvio 3. 7). Tosin Itävallassa, Luxemburgissa, Espanjassa ja Portugalissa 75-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset arvioivat terveydentilansa paremmaksi kuin 65-74-vuotiaat naisetb. eroja. Kuten jäsenvaltioittaisia Samoin kuin elinajanodotteen osalta myös tässä yhteydessä EY: n keskiarvojen takana piilee huomattavia taulukossa 3. 5 esitetään, terveydentilaansa erittäin hyvänä pitävien naisten prosenttiosuus vaihtelee eri maissa Irlannin 45,9%:sta Portugalin 6,9%:iin (ks. myös kuvio 3. 6). Yhteenlaskettu prosenttiosuus (hyvä ja erittäin hyvä terveydentila) vaihtelee yhtä laajasti: Irlannin 75,8%:sta Portugalin 34,7 %:iin. On kuitenkin syytä huomata, että terveydentilansa hyväksi tai erittäin hyväksi arvioineitten naisten prosenttiosuus on Portugalissa huomattavasti pienempi kuin Suomessa, jossa luku on seuraavaksi pienin (54,9 %). Portugalin tulokset vastaavat osassa 4. 1 esitettyjä, pitkäaikaisen sairauden aiheuttamaa työkyvyttömyyttä kuvaavia lukuja, jotka ovat maassa suhteellisen korkeita. 3. 5 Pituus Väestön keskimääräisen pituuden tiedetään yleisesti kasvaneen koko maailmassa viimeksi kuluneiden 100 vuoden aikana, mutta erityisesti näin on tapahtunut muutamana viime vuosikymmenenä. Pituutta onkin kehittyneissä maissa yhä yleisemmin alettu pitää väestön terveydentilan mittarina. Jotta tämä terveydentilan ulottuvuus otettaisiin huomioon, vuoden 1996 eurobarometrikyselyyn sisällytettiin kysymyksiä pituudesta. Eurooppalaiset naiset ovat keskimäärin 163,5 cm pitkiä, mutta keskiarvo vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Kuten kuviosta 3. 8 ja taulukosta 3. 8 käy ilmi, pisin naispuolinen väestö EY:ssä on Alankomaissa ja Tanskassa, joissa keskipituus on 167,9 cm ja vastaavasti 166,3 cm. Espanjassa ja Portugalissa keskipituus on pienin, 161,0cm ja vastaavasti 159,6 cm. Pisimmän ja lyhimmän väestön pituusero EY. ssä on siis yli 8 cm. Keskipituus vaihtelee EY:ssä huomattavasti, mutta naispuolisen väestön pituus on kasvanut kaikissa maissa. Kuten kuviosta 3. 9 ja taulukosta 3. 8 ilmenee, iäkkäät ikäryhmät (eli 60-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset) ovat selvästi lyhyempiä kuin nuoret ikäryhmät (eli 18-29-vuotiaat naiset), mikä vahvistaa pituuden kasvaneen ajan myötä. Asia näyttää vielä ilmeisemmältä, kun tarkastellaan kaikkien ikäryhmien keskipituutta (kuvio 3. 10). Naisten keskipituus vähenee EY. ssä kauttaaltaan nuorimmista ikäryhmistä (18-29-vuotiaat) vanhimpiin (60-vuotiaat ja sitä vanhemmat), ja nuorimpaan ikäryhmään kuuluvat naiset ovat vanhimpia lähes 5 cm pitempiä. Vastaajia pyydettiin arvioimaan oma terveydentilansa edellisten 12 kuukauden ajalta käyttämällä viisiportaista asteikkoa (erittäin hyvä. hyvä. kohtalainen, huono, erittäin huono). Nämä oudohkot tulokset saattavat johtua suhteellisen pienestä otoskoosta. 33 Viitteet Tanskan terveysministeriö 1994a: Lifetime in Denmark, Kööpenhamina. Tanska. Eurostat 1995: Women and Men in the European Union, A Statistical Portrait. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Luxemburg. B. Abel-Smith. J. Figueras. W. Holland. M. McKee. E. Mossialos 1995: Choices in Health Policy. Dartmouth. London. 34 [Kuviot ja taulukot] 35 Kuvio 3. 1 Elinajanodote syntymähetkellä 1970-1995 naiset, EU (15) EU 15 Tanska Portugab Irlanti Yhd. kuningaskunta Saksa Ranska Belgia Suomi Luxemburg Kreikka " Abnkomaat Espanja Italia + Ruotsi Ranska ^P^H • IHiHH * " l Hi "™*^Hp * 1 H1 " " HH ^ HH —~|^HBI —"^*TIHB """^fl^HI nm "~~M^^H • 1995 D 1970 ( ) 10 20 30 40 50 60 70 80 90 Vuotta "HriBDitetorSpimJiily. FTiDcci0dBU15m 1995 Lähde: Eurostat 1997 Kuvio 3. 2 Ennenaikaisen kuoleman aiheuttama elinajanodotteen vähentyminen Blnaliodott—n vahantym* alla 6S-vuotiaid*n kuoUMauuxton vuoks Nalatt. 1992 Elinajanodotteen vahenema alle 65-v kuolleisuuden vuoksi. Naiset TANSK/i MHTUGAL» BELGIA! YHD hllNINGASKUNT] LUXEMBUR' IRLANT* AKSAUlj 'AVALTAt MM ALANKOMAAt HANSKA ilALlAQI. ",UOMI RUOTSI ESPAN. K* «RBKKAI •i. oo voo :. oo 3oo 1. 00 5. 00 « 00 700 8. 00 9 00 vuona EU 15 TANSKA PORTUGALI1 BELOIA2 YHD. KUNIN0A8KUNTA LUXEMBURG' IRLANTI SAKSA4 rrÄVALTA ALANKOMAAT RANSKA ITALIA1 SUOMI RUOTSI ESPANJA KBESKHA 1*82 mawtoO v. tt»H7fl 3. 8» 4. 80 4. 50 4. 30 4,20 4. 10 4. 10 4. 00 3. 90 3. 80 3. 80 3. 70 3,70 3,50 3. 50 34f) -stoa -15. 78 -50. 55 -29. 51 -30. 0C -35. 94 -39. 71 -37. 5C -40. 0C -24. 0C -32,14 -43. 0Î -30. 1Î -25. 53 -386C ,,1. -1. 33 ' 1971 2 1989 3 1991 Vuot een 1990 Saksan I i i 11 ot asaval t a Lähde-HFA 1996 Lähde-HFA 1996 36 Kuvio 3. 3 Elinajanodote syntymähetkellä (vuotta) EU 15 (1995) Q Naiset Q Miehet EU 31 keskiarvo RANSKA RUOTSI ITALIA ESPANJA ALONKOMAAT KREIKKA BELGIA Maa LUXEMBURG SUOMI rTÄVALTA Lähde : Eurostat 199' 72 74 76 Elinajanodote vuosina 82 Taulukko 3. 1 Elinajanodote syntymähetkellä (vuotta) EU 15 (1995) Maa EU - keskiarvo RANSKA ESPANJA SUOMI PORTUGALI LUXEMBURG BELGIA ITALIA ITÄVALTA SAKSA ALANKOMAAT IRLANTI RUOTSI Y. KUNINGASKUNTA KREIKKA TANSKA •Estimate a ranked by différence Lähde. Eurostat 1997 Miehet 73. 70* 73. 80* 73,20* 72. 80 71. 30 73. 00 73,40 74,90* 73,60 73. 30 74. 60 73,00 76,20 74. 00 75. 00 72. 70 Ero" 6,40 8,10 8,00 7. 40 7. 30 7,30 6,80 6,50 6,50 6,50 5,80 5,60 5,30 5,20 5. 20 5,10 Naiset 80,10* 81,90* 81,20* 80,20 78,60 80,20 80. 20 81,40* 80,10 79. 70 80,40 78,60 81. 40 79,20 80,30 77,80 37 Taulukko 3. 2 Elinajanodote 15-vuotiaana (vuotta) EU 15 (1995) Maa EU : n keskiarvo RANSKA SUOMI PORTUGALI LUXEMBURG ESPANJA BELGIA SAKSA ITÄVALTA ITALIA ALANKOMAAT IRLANTI RUOTSI YJCUNINGASKUNTA KREIKKA TANSKA 'ranked by difference Lähde -Éurostat 1997 Miehet 59. 40 59,50 58,30 57,30 58,60 60,00 59,20 58. 90 59,20 60,20 60,30 58. 70 61,70 59. 70 60,90 58,40 Naiset 65,60 67,50 65,60 64,40 65,70 67,10 65,80 65,30 65,60 66,50 65,90 64,20 66,80 64,80 66,00 63,30 E r o' 6,20 8,00 7,30 7,10 7,10 7,10 6,60 6,40 6,40 6,30 5,60 5,50 5,10 5,10 5,10 4,90 Taulukko 3. 3 Elinajanodote 45-vuotiaana (vuotta) EU 15 (1995) Maa EU : n keskiarvo RANSKA LUXEMBURG SUOMI ESPANJA BELGIA SAKSA ITALIA ALANKOMAAT ITÄVALTA PORTUGALI IRLANTI RUOTSI Y. KUNINGASKUNTA TANSKA KREIKKA 'ranked by difference Lähde-Eurostat 1997 Miehet 31,30 31,90 30. 50 30. 40 32. 30 31. 10 30. 70 32,00 31,60 31. 20 30. 30 30,30 33,00 31. 20 30,20 32. 70 Naiset 36,50 38,50 36,90 36,50 38. 00 36. 80 36,20 37,30 36. 80 36,40 35,50 35,00 37,50 35,60 34,30 36,80 Ero" 5,20 6,60 6,40 6. 10 5. 70 5. 70 5,50 5. 30 5,20 5. 20 5,20 4. 70 4,50 4. 40 4,10 4,10 38 Taulukko 3. 4 Elinajanodote 65-vuotiaana (vuotta) EU 15 (1995) Maa EU : n keskiarvo LUXEMBURG ALANKOMAAT RANSKA BELGIA SUOMI SAKSA ITALIA ESPANJA IRLANTI RUOTSI ITÄVALTA Y. KUNINGASKUNTA PORTUGALI TANSKA KREIKKA ranked by difference Lähde-Eurostat 1997 Miehet 15,00 14,70 14,70 16,20 14,80 14,50 14. 70 15. 50 16. 00 13. 70 16,00 15,20 14,60 14,30 14,10 16,10 Naiset 18,80 19,20 19,10 20,60 19,10 18,60 18,50 19,30 19,80 17,40 19,70 18,70 18,10 17,70 17,50 18. 40 Ero* 3,80 4,50 4,40 4,40 4,30 4,10 3,80 3,80 3,80 3,70 3,70 3,50 3,50 3,40 3,40 2. 30 39 Kuvio 3. 4 Lapsikuolleisuus * N a i s* Vuoden 1992 tietojen mukaan EU 15 PORTUGALI (1) KRBKKA BELGIA (2) ITALIA (3) ITÄVALTA LUXEMBURG (1) ESPANJA RANSKA IRLANTI YHD. KUNINGASK. TANSKA ALANKOMAA' SAKSA (4 RUOTSI SUOMI '1971 21989 '1991 4 vuoteen 1990 Saksan liittotasavalta 20 30 40 LspsHuiolMsuusasta * Alle 1-vuotiaiden kuolemantapaukset 1000 elävänä syntynyttä kohti Lähde -HFA 1996 Naiset HM itää mKSsTT VISU 1*70 EU 15 PORTUGALI1 KRBKKA BEUMA* ITALIA* ITÄVALTA LUXEMBURG' ESPANJA RANSKA IRLANTI VWX KUNMMSK. TANSKA ALANKOMAAT SAKSA4 RUOTSI SUSMI I «. 93 9. 29 8. 56 8. 53 8. 22 7. 53 7. 19 7. 05 8. 82 667 8 58 6. 51 6. 29 6. 17 519 51R **M -81. 3 -71 0J -59. 5! -72. 11 -70. K -64. M -68. 0Ï -54 « -65. 71 -84 4' -54. 1; -50. 6' -73. 91 -52. 8: -fil nr '1971 21989 '1991 4 vuaten 1930 Sateen Ä d a B * a ta Lähde: HFA 1996 Kuvio 3. 5 Äitiyskuolleisuus * Vuodan 1M2 Halotan mukaan PORTUGALI (1) TANSI ALANKOMAA' SAKSA (4) YHD. KUNINQASI BELGIA (2! K R E I K K A !^ RUOTSI LUXEMBURG d it Q19701 D1992) 4 vuotaan 1B00 Sakaan Mttotaaavala 20 30 40 50 80 AMyafcuollalauuaaaf EU IS RANSKA PORTUGAL l' TANSKA ALANKOMAAT SAKSA4 YHD. KUNINGASKUNTA BELQIA1 KREIKKA IRLANTI ITALIA1 ESPANJA SUOMI ITÄVALTA RU0T8I UBOl '1971 -'1989 '1931 4 vuoteen 1930 Saksan * Aitivskuoildsuustapaukset (kaikki syyt) 100 000 elävänä Lähde: HFA 1996 syntvnyttâ kohti Lähde- HFA 1996 40 Kuvio 3. 6 Oma arvio terveydentilasta 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 Irlanti Itävalta Tanska Alankomaat Belgia Luxemburg Kreikka Ranska Länsi-Saksa Itä-Saksa Ruotsi EU 15 Espanja Vhd. kuningaskunta Italia Suomi Portugali EU:n keskiarvo 0% 20% 40% 60% 80% 100% hwä n erittäin hvva Lähde : Eurobarometri 44. 3/1996 Taulukko 3. 5 Arvio terveydentilasta, 1996 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 Erittäin hvvä Hyvä Kohta lainen Heikko Hyvin heikko % % % % % IRLANTI ITÄVALTA TANSKA ALANKOMAAT BELGIA LUXEMBURG KREIKKA RANSKA LÄNSI-SAKSA ITÄ-SAKSA RUOTSI EU 15 ESPANJA YHD. KUNINGASK. SUOMI ITALIA PORTUGALI Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 45,9 35,3 45,4 20,7 27,2 24,8 30,8 20,6 19,8 16,5 31,9 23,1 15,6 25,5 18,8 14,4 6,9 29,9 38,3 27,4 48,4 41,2 41,0 32,9 41,0 41,7 44,7 28,9 37,5 44,8 32,1 36,1 40,7 27,8 41 18,3 20,0 19,4 22,7 22,8 27,4 19,8 25,0 28,5 29,6 27,3 27,0 27,8 31,2 36,3 37,9 37,6 4,5 5,3 5,4 5,8 7,5 5,8 14,3 10,6 9,1 7,0 10,4 8,0 10,2 8,5 6,0 5,6 20,7 1,4 0,7 2,2 2,4 1,3 1,0 2,2 2,8 9,0 2,0 1,6 2,7 1,5 2,6 2,2 1,4 6. 9 Taulukko 3. 6 Arvio terveydentilasta, 1996 65-74-vuotiaat naiset, EU 15 Erittäin hyvä Hyvä % % Kohta lainen % Heikko Hyvin heikko % % 21,6 15,9 31,7 25,0 16,0 8,8 9,0 6,4 6,0 4,7 21,0 9,7 6,9 17,6 7,4 4,2 0,0 25,5 28,6 33,3 40,0 46,0 32,4 29,9 27,7 34,3 34,4 30,6 29,2 25,0 24,4 23,5 28,4 4,3 47,1 41,3 20,0 30,0 30,0 44,1 22,4 36,2 50,7 51,6 33,9 43,3 37,5 41,2 56,8 54,7 52,9 5,9 9,5 5,0 0,0 4,0 11,8 37,3 19,1 7,5 4,7 14,5 14,1 25,0 15,3 6,2 12,6 34,3 0. 0 3,2 10,0 5,0 4,0 2,9 1,5 10,6 1,5 4,7 0,0 3,7 5,6 1,2 4,9 0,0 8,6 IRLANTI ITÄVALTA TANSKA ALANKOMAAT BELGIA LUXEMBURG KREIKKA RANSKA LÄNSI-SAKSA ITÄ-SAKSA RUOTSI EU 15 ESPANJA YHD. KUNINGASK. SUOMI ITALIA PORTUGALI Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 Taulukko 3. 7 Arvio terveydentilasta, 1996 75-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 Erittäin hyvä Hyvä % % Kohta lainen % Heikko Hyvin heikko % % IRLANTI ITÄVALTA TANSKA ALANKOMAAT BELGIA LUXEMBURG KREIKKA RANSKA LÄNSI-SAKSA ITÄ-SAKSA RUOTSI EU 15 ESPANJA YHD. KUNINGASK. SUOMI ITALIA PORTUGALI Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 5,0 17,9 19,2 30,8 12,2 5,9 0,0 5,3 9,1 0,0 14,8 8,6 9,5 15,2 0,0 7,9 3,7 45,0 32,1 50,0 23,1 42,9 17,6 11,8 47,4 48,5 62,5 55,6 43,5 38,1 45,5 42,9 44,7 18,5 15,0 10,7 7,7 23,1 14,3 11,8 58,8 15,8 27,3 16,7 7,4 19,2 19,0 6,1 19,0 21,1 51,9 5,0 0,0 0,0 0,0 2,0 11,8 5,9 5,3 0,0 0,0 3,7 5,1 4,8 9,1 9,5 5. 3 18,5 30,0 39,3 23,1 23,1 28,6 52,9 23,5 26,3 15,2 20,8 18,5 23,7 28,6 24,2 28,6 21,1 7,4 42 Kuvio 3. 7 Oma arvio terveydentilasta Iäkkäät fliiiseUEU 15 (1996) 75 v. ja yli Irlanti Itävalta Tanska Alankomaat Belgia Luxemburg Kreikka Ranska Länsi-Saksa Itä-Saksa Ruotsi EU 15 Espanja Yhd. kuningaskunta Italia Suomi Portugali 0% 20% 40% 60% 80% 100% hyvä / erittäin hyvä Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 Kuvio 3. 8 Keskipituus (cm) 18-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Alankomaat Tanska Länsi-Saksa Ruotsi Itävalta Itä-Saksa Luxemburg Belgia EU 15 Suomi Irlanti Ranska Kreikka Yhd. kuningask. Italia Espanja Portugali EU:n keskiarvo 155 160 165 170 keskipituuden mukainen iariestvs pituus cm Lähde: eurobarometri 44. 3/1996 43 Taulukko 3. 8 Keskipituus (cm) 18-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset ikäryhmittäin, EU 15 (1996) I K Ä R Y H M ÄT 18-29- vuotiaat 3(M4- vuotiaat 45-59- vuotiaat 60-v. ja yli Yhteensä 18-v. ja yli ALANKOMAAT TANSKA LÄNSI-SAKSA RUOTSI ITÄVALTA ITÄ-SAKSA LUXEMBURG BELGIA EU 15 SUOMI IRLANTI RANSKA KREIKKA YHD. KUNINGASK. ITALIA ESPANJA PORTUGALI 169,7 167,8 168,3 166,8 166,7 165,7 166,0 165,8 165,4 165,6 164,8 164,6 164,8 163,6 164,1 164,4 161,6 Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 168,6 167,8 167,5 166,4 166,2 166,5 165,0 165,3 164,3 164,6 163,5 163,9 163,3 162,1 162,9 160,9 160,7 167. 0 165,6 165,6 165,6 165,8 165,3 165,7 162,8 162,9 163. 7 162,9 162,1 162,4 162,4 161,0 159,7 158,4 164,8 163,8 162,7 164,0 163,2 163,0 163,2 160,9 161,4 160,9 162,3 160,9 159,9 161,4 160,7 158,4 157,9 167,9 166,3 166,0 165,7 165,6 165,2 165,1 163,7 163,5 163,4 163,4 163,0 162,7 162,3 162,1 161,0 159,6 Kuvio 3. 9 Keskipituus (cm) 18-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset ikäryhmittäin, EU 15 (1996) Alankomaat Tanska Länsi-Saksa Ruotsi Itävalta itä-Saksa Luxemburg Belgia EU 15 Suomi Irlanti Ranska Kreikka Yhd. kuningask. Italia Espanja Portugali 18-29 v. EU:n keskiarvo 60 v. ja yli 150 155 keskipituuden mukainen iariestvs 160 165 keskipituus cm 170 175 Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 44 Kuvio 3. 10 Keskipituus (cm) Naiset ikäryhmittäin, EU 15 (1996) keskipituus cm 170 165 160 155 18-29 30^4 45-59 60+ Ikäryhmä LAhde: eurobarometri 44. 3/1996 45 4. SAIRASTUVUUS eri terveysindikaattoreita, kuten Edellisessä osassa kuvattiin elinajanodotetta, vastasyntyneiden kuolleisuutta ja pituutta. Tässä osassa luodaan suppea katsaus erilaisiin sairastuvuuteen liittyviin tekijöihin. Koska EY: n tasolla ei ole käytettävissä tautikohtaisia sairastuvuusindikaattoreita, niiden sijaan tarkastellaan epäsuoria mittareita. Näitä ovat itse ilmoitettu pitkä- ja lyhytaikainen työkyvyttömyys sekä terveyspalvelujen käyttö, kuten lääkärissäkäynnit (edellisten 2 viikon ajalta) ja sairaalahoito (edellisenä vuonna). Näitä tekijöitä koskevat tiedot ovat peräisin vuoden 1996 eurobarometrikyselystä ja vuoden 1994 Euroopan yhteisön kotitaloustutkimuksesta. Koska kotitaloustutkimus tehtiin aikana, jolloin EY: n jäsenvaltioita oli vain 12, tutkimuksesta saadut tiedot rajoittuvat näihin maihin. 4. 1 Kroonisista sairauksista aiheutuva toimintakyvyn rajoittuminen Kuten kuviosta 4. 1 ja taulukosta 4. 2 ilmenee, EY:ssä lähes joka neljäs nainen ilmoittaa kykynsä suoriutua päivittäisistä toimista rajoittuneen jonkin verran (17. 3 %) tai vakavasti (6,3 %) pitkäaikaisen sairauden vuoksi. Keskiarvo on suurin Suomessa ja Portugalissa (30 %) ja pienin Luxemburgissa (15 %). Tähän tekijään saattaa jonkin verran vaikuttaa se, miten kyseisessä jäsenvaltiossa määritellään työkyvyttömyyseläkkeen saamisen kriteerit. Se kuitenkin todennäköisesti kuvastaa joitakin taustalla olevia eroja naisväestön työkyvyttömyyden yleisyydessä. Ainakin se, että suuri osa portugalilaisista naisista ilmoittaa pitkäaikaisen sairauden haitanneen päivittäisiä toimiaan, sopii hyvin siihen, että suuri osa heistä ilmoittaa terveydentilansa olevan huonon (ks. osa 3. 4). Ei ole yllättävää, että pitkäaikaisista sairauksista aiheutuva työkyvyttömyys lisääntyy kauttaaltaan iän myötä. Kuten kuviossa 4. 2 on esitetty, jossain määrin tai vakavasti työkyvyttömyydestä kärsineiden naisten osuus kasvaa 15-29-vuotiaiden 10,2%:sta 75- vuotiaiden ja sitä vanhempien naisten 54,3 %:iin. Alle 30-vuotiaista naisista 1,5 % ilmoittaa olevansa vakavasti työkyvytön, kun luku 75-vuotiailla ja sitä vanhemmilla on hieman yli 20 % (taulukko 4. 2). Tarkasteltaessa yksinomaan iäkkäitä eli 65-vuotiaita ja sitä vanhempia naisia huomataan, että noin puolet heistä ilmoittaa pitkäaikaisen sairauden haitanneen heidän päivittäisiä toimiaan joko jossain määrin (36,4 %) tai vakavasti (12,3 %) (ks. taulukko 4. 3). Lisäksi iäkkäitten naisten (65-vuotiaat ja sitä maat sijoittuvat valtioittaisessa vertailussa vanhemmat) osalta eri tavoin kuin koko naisväestön osalta. Tämä näkyy kuviossa 4. 3, jossa maat on sijoitettu samaan järjestykseen kuin kuviossa 4. 1 - järjestys ei vastaa maiden sijoittuvat kymmenennelle tilalle koko väestöä tarkasteltaessa eli juuri EY: n keskiarvon yläpuolelle, mutta pitkäaikaisesta sairaudesta aiheutuvasta työkyvyttömyydestä kärsivien iäkkäitten naisten osuus on Kreikassa toiseksi korkein. Iäkkäät kreikkalaiset naiset ovat siten suhteellisesti työkyvyttömämpiä kuin nuoret. Samaan tapaan irlantilaisten naisten osuus työkyvyttömistä naisista yleensä on kolmanneksi alhaisin, mutta osuus iäkkäistä naisista kolmanneksi suurin. sijoittumista. Esimerkiksi kreikkalaiset suhteellista naiset 46 4. 2 Lyhytaikainen toimintakyvyn rajoittuminen Sairauksien ja tapaturmien aiheuttama toimintakyvyn lyhytaikainen rajoittuminen on huomattavasti harvinaisempaa kuin kroonisten sairauksien aiheuttama. Keskimäärin 13,8 % EY:n naisista3 ilmoittaa joutuneensa edellisten kahden viikon aikana rajoittamaan tavanomaista toimintaansa sairauden tai tapaturman vuoksi. Vaihteluväli on kylläkin laaja: italialaisista naisista vain 5,6% tavanomaista toimintaansa, kun Alankomaissa liki 20 % naisista ilmoittaa joutuneensa tekemään samoin (kuvio 4. 4 ja taulukko 4. 4). ilmoittaa joutuneensa rajoittamaan Lyhytaikaisesta toimintakyvyn rajoittumisesta ilmoittavien naisten osuus on odotetusti iäkkäitten naisten keskuudessa paljon suurempi kuin muitten. Heistä keskimäärin 25 % ilmoittaa sairauden tai tapaturman rajoittaneen toimintakykyään lyhytaikaisesti. Luvut vaihtelevat siten, että pienin luku on Italian 12,0% ja suurin Saksan 31,5%. On huomionarvoista, että italialaisilla naisilla (65-vuotiaat ja sitä vanhemmat) lyhytaikainen työkyvyttömyys on ilmoitusten mukaan vähäisintä samalla, kun he sijoittuvat kroonisten joukkoon. sairauksien aiheuttaman Ilmeisestikin näiden kahden käsitteen piiriin kuuluva työkyvyttömyys on erityyppistä (kuvio 4. 5 ja taulukko 4. 5). työkyvyttömyyden yleisyydessä ensimmäisten rajoittuminen Viimeinen tässä yhteydessä käsiteltävä työkyvyttömyysindikaattori on toimintakyvyn lyhytaikainen tai mielenterveydellisten ongelmien vuoksi. Kuten kuviosta 4. 6 ja taulukosta 4. 6 ilmenee, EY: n naisista vain noin 3 % ilmoittaa joutuneensa rajoittamaan päivittäisiä toimiaan tunneperäisen tai mielenterveydellisen ongelman takia. Luku vaihtelee siten, että Italiassa se on pienin (1 %) ja Alankomaissa suurin (lähes 9 %). (kahden edellisen viikon aikana) tunneperäisten Tarkasteltaessa yksinomaan iäkkäitä naisia (65-vuotiaita tai sitä vanhempia) kuvio on samanlainen mutta toimintakyvyn rajoittuminen suurempaa. Tässä ikäryhmässä Italian lukuarvo on pienin (2,8%) ja Alankomainen suurin (11,2%), kun EU:n keskiarvo on 5,0 % (ks. kuvio 4. 7 ja taulukko 4. 7). Toimintakyvyn lyhytaikainen rajoittuminen on EY:ssä siis jopa iäkkäitten naisten keskuudessa ilmoitusten mukaan vähäistä niin absoluuttisesti kuin verrattuna muuntyyppiseen toimintakyvyn rajoittumiseen. 4. 3 Lääkärissäkäynnit Päivät, jolloin toimintakyky on rajoittunut, heikentävät elämänlaatua mutta eivät välttämättä johda käyntiin lääkärissä. Kustannusvaikutusten tutkimiseksi vuoden 1996 eurobarometrikyselyssä tiedusteltiin vastaajilta, olivatko nämä kahden edellisen viikon aikana hakeneet lääkärin apua (joko henkilökohtaisesti tai puhelimitse). Tulokset ovat kuviossa 4. 8 ja taulukossa 4. 8. Keskimäärin joka kolmas nainen oli edellisten kahden viikon aikana hakenut lääkärin apua. Tilanne vaihteli jäsenvaltioittain jonkin verran. Irlannissa ja Alankomaissa vain 25 % naisista ilmoitti toimineensa näin, kun luku Espanjassa oli 38%. Lääkärissäkäynnit (kahden edellisen viikon aikana tehdyt) lisääntyvät odotetusti iän myötä. Kun alle 30-vuotiaistakin naisista melkoinen osa - lähes joka neljäs - hakee lääkärin apua, osuus kasvaa iän myötä kauttaaltaan siten, että useampi kuin kaksi viidestä Tietoihin liittyvien ongelmien vuoksi analyysissa on mukana silloisista 12 jäsenvaltiosta vain 11. 47 75-vuotiaasta ja sitä vanhemmasta naisesta hakee lääkärin apua (kuvio 4. 9 ja taulukko 4. 9) 4. 4 Sairaalahoito Sairaalahoitojen määrä (yhden vuoden aikana) on sekin yksi väestön sairastuvuutta kuvaava tekijä. Koska ainoastaan vakavimmat sairaudet edellyttävät sairaalahoitoa, se on vuositasollakin suhteellisen harvinaista. Kuten kuviosta 4. 10 ja taulukosta 4. 10 käy ilmi, vain noin 10 % EY:n naisista ilmoittaa olleensa sairaalahoidossa. Sairaalahoidon määrä vaihtelee EY:n sisällä kuitenkin huomattavasti. Tanskalaisista naisista vain 3,8 % ilmoittaa olleensa edellisen vuoden aikana sairaalahoidossa, kun luku Ranskassa ja Suomessa on lähes 13 %a. Erot saattavat jossain määrin kuvastaa eroja vapaitten sairaansijojen määrässä, joka sekin vaihtelee EY:n alueella merkittävästi1. Ikäryhmittäisiä eroja tarkasteltaessa ilmenee, että työkyvyttömyyden yleistyminen iän myötä johtaa myös sairaalahoidon lisääntymiseen. Kuten kuviosta 4. 11 ilmenee, vain 6,3 % 15-29-vuotiaista naisista ilmoittaa olleensa sairaalahoidossa edellisen vuoden aikana, kun 75-vuotiaita ja sitä vanhempia kuvaava luku on 18 % (taulukko 4. 11). Kuviossa 4. 12 esitetään niitten naisten sairaalahoidossa viettämä aika, jotka ovat olleet ainakin kerran muussa kuin synnytykseen liittyvässä sairaalahoidossa. Naiset viettivät sairaalassa keskimäärin 10 yötä 12 kuukauden mittaisen jakson aikana. Tässäkin yhteydessä jäsenvaltioitten välillä on merkittäviä eroja. Sairaalassa vietettyä aikaa kuvaavat luvut ovat korkeimmat entisessä Saksan demokraattisessa tasavallassa ja yhdistymistä edeltävän ajan Saksan liittotasavallassa (14,9 ja 13,5) ja pienimmät Espanjassa (5,9) (ks. myös taulukko 4. 12). Näitä lukuja on syytä tulkita varovaisesti, kun otetaan huomioon eri jäsenvaltioiden erityyppiset sairaalat samoin kuin arvioiden perustana olevien sairaalahoitotapausten suhteellisen pieni määrä. Viitteet Eurostat 1996: Social Portrait of Europe. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Luxemburg. Euroopan yhteisön kotitaloustutkimus vuodelta 1994 antaa vastaavien tietojen osalta hieman erilaisen tuloksen, mikä johtunee otosmenetelmien ja -kokojen erilaisuudesta. Mainittakoon erityisesti, että luxemburgilaisista naisista 15 % ja tanskalaisista naisista 12 % ilmoitti olleensa edeltävänä vuonna sairaalahoidossa. 48 [Kuviot ja taulukot] 49 Kuvio 4. 1 Pitkäaikaissairaudesta johtuvasta työkyvyttömyydestä kärsivien prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) vakavasti n jonkin verran Suomi Portugali Tanska Ranska Yhd. kuningaskunta Itä-Saksa Ruotsi Länsi-Saksa Kreikka EU 15 Itävalta Espanja Alankomaat Belgia Irlanti Italia Luxemburg 0% 20% 40% 60% 80% 100% kvllä Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 Taulukko 4. 1 Pitkäaikaissairauden aiheuttama työkyvyttömyys' 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Suomi Portugali Tanska Ranska Yhdistynyt kuningaskunta Itä-Saksa' Ruotsi Länsi-Saksa Kreikka EU 15 Itävalta Espanja Alankomaat Belgia Irlanti Italia Luxemburg ei % 69. 8 69,9 71,2 72. 4 74. 0 72. 1 74. 9 73. 8 75,4 75,7 75,0 78,4 78,8 80,5 80. 1 82. 4 83. 9 jonkin verran vakavasti % 20. 1 17. 2 19. 2 18. 4 20. 1 16. 9 17,1 17. 7 18. 1 17,3 18,8 15. 8 13. 6 15. 6 16. 5 14. 6 10. 6 % 9,5 12,4 9. 1 8. 6 5. 6 8. 5 8. 0 7. 2 6. 0 6J 4. 4 4. 8 6. 9 3,5 2,6 2,8 4,2 ei vastausta % 0. 6 0. 5 0. 4 0. 6 0. 3 2. 6 (). () 1. 3 0. 6 0,8 1. 8 1. 0 0. 7 0,4 0. 8 0. 2 1. 3 Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 * Seuraavaan kysymykseen annettujen vastausten jakauma: Kärsittekö pitkäaikaisesta sairaudesta, terveydellisestä ongelmasta tai vammasta, joka rajoittaa jossain määrin tai vakavasti päivittäisiä toimianne? Kysymys koskee kaikkia terveydellisiä ongelmia, myös ikääntymisestä johtuvia. Mikäli vastaus on myönteinen, rajoittuuko toimintanne jossain määrin vai vakavasti? 50 Kuvio 4. 2 Pitkäaikaissairauden aiheuttamasta työkyvyttömyydestä kärsivien osuus ikäryhmittäin ja työkyvyttömyyden vakavuuden mukaan, EU 15 (1996) 100% 75% 50% 25% 0% jossain maArin + vakavasti vain vakavasti 15-29 30-44 45-59 Ikäryhmä 60-74 75+ Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 Pitkäaikaissairauden aiheuttamasta työkyvyttömyydestä kärsivien osuus ikäryhmittäin, EU 15 (1996) Taulukko 4. 2 Ikärvhmä 15-29 30-44 45-59 60-74 75 ja yli jossain määrin + vakavasti % 10. 2 15. 0 27,4 43. 5 54,3 vain vakavat tapaukset % 1. 5 4. 1 8. 1 11. 6 20. 3 Lähde: Eurobarometri 44. 3 1996 * Seuraavaan kysymykseen annettujen vastausten jakauma: Kärsittekö pitkäaikaisesta sairaudesta, terveydellisestä ongelmasta tai vammasta, joka rajoittaa jossain määrin tai vakavasti päivittäisiä toimianne? Kysymys koskee kaikkia terveydellisiä ongelmia, myös ikääntymisestä johtuvia. Mikäli vastaus on myönteinen, rajoittuuko toimintanne jossain määrin vai vakavasti? 51 Taulukko 4. 3 Pitkäaikaissairauden aiheuttama työkyvyttömyys* 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Suomi Portugali Tanska Ranska Yhdistynyt kuningaskunta Itä-Saksa Ruotsi Länsi-Saksa Kreikka EU 15 Itävalta Espanja Alankomaat Belgia Irlanti Italia Luxemburg ei % 48,7 44. 3 57,0 27. 3 55,1 46. 6 59,6 57. 0 34. 5 50,7 45. 1 44,1 81,8 61,9 42,3 60,3 68,6 jonkinverran vakavasti % 31. 9 24. 7 26. 7 54. 5 34. 7 34. 1 28. 1 31. 0 48. 8 36,4 40,7 40,9 12,1 29,9 45. 1 33. 6 17,6 % 19,3 29,9 15,1 18,2 10. 2 17,0 12,4 10,0 15,5 12,3 12,1 15,1 6,1 8,2 11,3 6,0 13,7 ei vastausta % 0. 0 1,0 1. 2 0. 0 0,0 2,3 0. 0 2. 0 1,2 0,6 2. 2 0. 0 0,0 0,0 1,4 0,0 0. 0 Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 * Seuraavaan kysymykseen annettujen vastausten jakauma: Kärsittekö pitkäaikaisesta sairaudesta, terveydellisestä ongelmasta tai vammasta, joka rajoittaa jossain määrin tai vakavasti päivittäisiä toimianne? Kysymys koskee kaikkia terveydellisiä ongelmia, myös ikääntymisestä johtuvia. Mikäli vastaus on myönteinen, rajoittuuko toimintanne jossain määrin vai vakavasti? Kuvio 4. 3 Pitkäaikaissairauden aiheuttamasta työkyvyttömyydestä kärsivien osuus (%) 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset*, EU 15 (1996) vakavasti n jonkin verran Suomi Portugali Tanska Ranska Yhd. kuningask. Itä-Saksa Ruotsi Länsi-Saksa Kreikka EU 15 Itävalta Espanja Alankomaat Belgia Irlanti Italia Luxemburg kuvion 4. 1 mukainen järjestys kyllä Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 0% 20% 40% 60% 80% 100% Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 * Seuraavaan kysymykseen annettujen vastausten jakauma: Kärsittekö pitkäaikaisesta sairaudesta, terveydellisestä ongelmasta tai vammasta, joka rajoittaa jossain määrin tai vakavasti päivittäisiä toimianne? Kysymys koskee kaikkia terveydellisiä ongelmia, myös ikääntymisestä johtuvia. Mikäli vastaus on myönteinen, rajoittuuko toimintanne jossain määrin vai vakavasti? 52 Kuvio 4. 4 Sairauden tai tapaturman vuoksi edellisten 2 viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus 16-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset EU 11* (1994) Lähde: European Community Household Panel 1994 (EY:n koti taloustutkimus) * Ranskaa lukuunottamatta Taulukko 4. 4 Sairauden tai tapaturman vuoksi edellisten 2 viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus 16-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset EU H* (1994) EU 11* Italia (IT) Kreikka (GR) Irlanti (IE) Belgia(BE) Espanja (ES) Portugali (PT) Luxemburg (LU) Yhd. kuningaskunta (UK) Saksa (DL) Tanska (DK) Alankomaat (NL) Prosenttia 13,8 5. 6 9,4 10. 9 11. 4 13. 6 14. 6 14,9 14. 9 18,6 19. 0 19. 9 Lähde: European Community Household Panel 1994 (EY:n kotitaloustutkimust * Ranskaa lukuunottamatta 53 Kuvio 4. 5 Sairauden tai tapaturman vuoksi edellisten 2 viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset EU 11* (1994) EU BE DK DL GR ES 11* IE IT LU NL PT UK Lähde: European Community Household Panel 1994 (EY:n kotitaloustutkimusl * Ranskaa lukuunottamatta Taulukko 4. 5 Sairauden tai tapaturman vuoksi edellisten 2 viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset EU 11* (1994) EU 11* Italia (IT) Kreikka (GR) Irlanti (IE) Belgia (BE) Espania (ES) Portugali (PT) Luxemburg (LU) Yhd. kuningaskunta (UK) Saksa (DL) Tanska (DK) Alankomaat (NL) Prosenttia 24,4 12,0 21,6 19. 4 18. 8 27. 7 29. 0 23,4 22. 7 31. 5 27. 0 27. 8 Lähde: European Community Household Panel 1994 (EY:n kotttaloustutkimus) * Ranskaa lukuunottamatta 54 &i£ VW •». g Tunne-elämän tai mielenterveyden vuoksi edellisten 2 viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus 16-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset EU 12 (1994) Lähde: European Community Household Panel 1994 (EY:n kotitaloustutkimus) Taulukko 4. 6 Tunne-elämän tai mielenterveyden vuoksi edellisten 2 viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus 16-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset EU 12 (1994) EU 12 Italia (IT) Kreikka (GR) Irlanti (IE) Belgia (BE) Espanja (ES) Portugali (PT) Luxemburg (LU) Ranska (FR) Saksa (DL) Tanska (DK) Alankommat (NL) Yhd. kuningaskunta (UK) Prosenttia 3,2 1. 2 2. 4 3. 9 4. 3 3,0 4. 4 4. 5 1,8 3. 7 5. 4 8. 7 3. 8 Lähde: European Community Household Panel 1994 (EY:n kotitaloustutkimus) 55 Kuvio 4. 7 Tunne-elämän tai mielenterveyden vuoksi edellisten 2 viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset EU 12 (1994) Lähde: European Community Household Panel 1994 (EY:n kotitaloustutkimus) Table 4. 7 Tunne-elämän tai mielenterveyden vuoksi edellisten 2 viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset EU 12 (1994) Prosenttia EU 12 Italia (IT) Kreikka (GR) Irlanti (IE) Belgia (BE) Espanja (ES) Portugali (PT) Luxemburg (LU) Ranska (FR) Saksa (DL) Tanska (DK) Alankomaat (NL) Yhd. kuningaskunta (UK) 5,0 2. 8 4. 1 5. 2 6. 8 5. 8 4,7 7. 5 3. 2 6. 5 7. 8 11. 2 4. 2 Lähde: European Community Household Panel 1994 (EY:n kotitaloustutkimus) 56 Kuvio 4. 8 Lääkärinhoitoa kahden edellisen viikon aikana saaneiden prosenttiosuus 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Espanja Italia Portugali Ranska EU 15 Belgia Kreikka ^mWkmmumÈÊHmmam EU: n keskiarvo Länsi-Saksa Tanska Suomi Luxemburg MMKBawK y « MB B S 3 S B H B &B •Ki^nm^B Itä-Saksa mmmMmsmmmmmmm Yhd. kuningaskun. Itävalta Ruotsi Irlanti Alankomaat M ^ l » a « I g fl 0% 20% 40% 60% 80% 100% kvllä Taulukko 4. 8 Lääkärinhoitoa kahden edellisen viikon aikana saaneiden prosenttiosuus 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Espanjia Italia Portugali Ranska EU 15 Belgia Kreikka Länsi-Saksa Suomi Tanska Luxemburg Itä-Saksa Itävalta Yhd. kuningaskunta Ruotsi Irlanti Alankomaat Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 ei % 62,2 63,6 65,2 66,7 683 68,5 69,0 69,1 70,3 70,3 71,1 71,6 73,3 73,3 73. 7 75,4 75,4 kyllä % 37,8 36,4 34,8 33,3 31,7 31,5 31,0 30,9 29,7 29,7 28,9 28,4 26,7 26,7 26. 3 24,6 24,6 57 Kuvio 4. 9 Lääkärinhoitoa kahden edellisen viikon aikana saaneiden prosenttiosuus, naiset ikäryhmittäin, EU 15 (1996) 100%- 75% r 50%- kyllä 25% t 15-29 30-44 45-59 Ikäryhmä 60-74 75+ Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 Taulukko 4. 9 Lääkärinhoitoa kahden edellisen viikon aikana saaneiden prosenttiosuus, naiset ikäryhmittäin, EU 15 (1996) Ikäryhmä 15-29 30-44 45-59 60-74 75 ja enemmän Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 % 23,9 25. 7 32. 1 39,2 41. 8 58 Kuvio 4. 10 Muuhun kuin synnytykseen liittyvää sairaalahoitoa edellisenä vuonna saaneet (%) 16-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) K\\\\\\\N K\S\\\\\N ES5SSS KW*KI E5SSS ^^ ^^ ^^ ^^ KSS3 KSSS Ranska Suomi Irlanti Itävalta Yhd. kuningask. Portugali Italia Ruotsi EU 15 Länsi-Saksa Alankomaat Belgia Itä-Saksa Espanja Kreikka Luxemburg Tanska EU:n keskiarvo o% 20% 40% 60% 80% 100% Lähde. Eurobarometri 44. 3/1996 Muuhun kuin synnytykseen liittyvää sairaalahoitoa edellisenä vuonna saaneet (%) 16-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 4. 10 ei sairaalahoitoa % sairaalahoidossa % Ranska Suomi Irlanti Itävalta Yhdisty nyt kuningaskunta Portugali Italia Ruotsi EU 15 Länsi-Saksa Alankomaat Belgia Itä-Saksa Espanja Kreikka Luxemburg Tanska Lähde: Eurobarometri 44. 3>1996 12. 7 12,7 11. 1 10. 5 10. 4 9. 8 9. 5 9. 5 9,5 8. 5 7,9 7,8 7. 7 7. 5 7. 0 4. 6 3,8 87. 3 87,3 88. 9 89,5 89. 6 90,2 90. 5 90. 5 90,5 91,5 92. 1 92,2 92. 3 92. 5 93. 0 95. 4 96. 2 59 Kuvio 4. 11 Muuhun kuin synnytykseen liittyvää sairaalahoitoa edellisenä vuonna saaneet (%) naiset ikäryhmittäin, EU 15 (1996) 100% 75% 50% kyllä 25% 0% 15-29 30-44 45-59 ikäryhmä 60-74 75+ Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 Taulukko 4. 11 Muuhun kuin synnytykseen liittyvää sairaalahoitoa edellisenä vuonna saaneet (%), naiset ikäryhmittäin, EU 15 (1996) Ikäryhmä ei sairaalahoitoa % sairaalahoidossa % 15-29-vuotiaat 30-44-vuotiaat 45-59-vuotiaat 60-74-vuotiaat 75-vuotiaat ja vanhemmat Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 93. 7 92. 8 90. 8 87. 4 82. 0 6. 3 7. 2 9. 2 12,6 18. 0 60 Kuvio 4. 12 Sairaalaöiden* keskiarvo edellisenä vuonna 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Itä-Saksa Länsi-Saksa Itävalta Alankomaat Kreikka Luxemburg Ranska Italia EU 15 Tanska Portugali Irlanti Suomi Belgia Yhd. kuningask. Ruotsi Espanja KKKKKKKKKKMKKKK^^ ^S\\\SS\\\\\\\^\\\\\\\\^^^^ LV\V\\V\VV\\V\\\\^^^^^ fcKKK^^KKKKKKKKq fcMSMMMMKMMMKMMMKI Kvmsmm^mv^^ kswmmwsKswi K\\\\\\\\\\\mW*K^N ftKKKKKKftKKKKSm E t t f t W ^ ^ ^ K^ KmWfts\W*KmN ^^WsWftftftfttti ^ \ m \ K m w s ss K \ \ \ m \ \ m S \ \ W^ KKKKKKKftSi KKKKKKKKM KS^flama EU:n keskiarvo 10 15 20 25 sairaalaöitä keskimäärin Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 Vähintään kerran (muusta kuin synnytykseen liittyvästä syystä) sairaalassa edellisenä vuonna olleet naiset Taulukko 4. 12 Sairaalaöiden* keskiarvo edellisenä vuonna 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Sairaalaöitä** Itä-Saksa Länsi-Saksa Itävalta Alankomaat Kreikka Luxemburg Ranska Italia EU 15 Tanska Portugali Irlanti Suomi Belgia Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsi Espanja Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 14. 9 13. 5 12. 8 11. 1 10,7 10. 2 10. 0 9. 8 9,8 9. 3 9. 2 9. 1 8. 9 8. 8 6. 2 6. 0 5. 9 Vähintään kerran (muusta kuin synnytykseen liittyvästä syystä) sairaalassa edellisenä vuonna olleet naiset. **N=729: 8 tapausta (poikkeavia havaintoja) jätetään huomiotta äärimmäisten suurten lukuarvojansa vuoksi turhan keskiarvovääristvmän välttämiseksi. 61 5. NAISTEN KUOLINSYYT JA KUOLLEISUUDEN KEHITYSSUUNNAT Kun edellisessä osassa keskityttiin erilaisiin sairastuvuutta kuvaaviin mittareihin, tässä osassa aiheena ovat naisten tärkeimmät kuolinsyyt EY. n alueella. Osassa kuvataan lisäksi kehityssuuntia viimeksi kuluneiden kahden-kolmen vuosikymmenen aikana samoin kuin keskeisimpiä riskitekijöitä (esim. tupakointi ja alkoholinkäyttö), jotka ovat EY: n naisten tärkeimpinä kuolinsyynä olevien tautien taustalla. Kuten jäljempänä selviää, monet ennenaikaisista kuolemantapauksista (eli kuolema alle 65-vuotiaana) voitaisiin torjua primaarisen (elintapojen muutokset) tai sekundaarisen (taudin varhainen havaitseminen) ennaltaehkäisyn avulla. Naisten kuolleisuuden tärkeimmät syyt (kaikissa ikäryhmissä) on esitetty kuviossa 5. 1. Naisten kuolinsyistä kaksi tärkeintä ovat verenkiertojärjestelmän sairaudet, joista aiheutuu 43 % kaikista kuolemantapauksista, ja 26 % kuolemantapauksista aiheuttava syöpä. Tärkeimmät kuolinsyyt vaihtelevat kuitenkin iän mukaan. Moottoriajoneuvo- onnettomuudet ovat tärkein alle 3O-vuotiaitten naisten kuolinsyy, kun taas 30-34- vuotiailla se on itsemurha. Syöpä ja erityisesti rinta- ja kohdunkaulansyövän kaltainen "naisten syöpä" on 35-64-vuotiaitten naisten merkittävin kuolinsyy. Iäkkäitten naisten (65-vuotiaat ja sitä vanhemmat) kuolemantapauksissa syynä on useimmiten eli noin puolessa tämän ikäryhmän kuolemantapauksista verenkiertojärjestelmän sairaus1. 5. 1 Moottoriajoneuvo-onnettomuudet tai ihmistä teillä kuolee vuosittain arviolta 50 000 joko matkustaessaan EU:n moottoriajoneuvolla jalankulkijana. Alkoholin väärinkäyttö on merkittävä moottoriajoneuvo-onnettomuuksien syy. Tällaiset onnettomuudet ovat edelleen tärkeä naisten kuoleman syy (ks. kuvio 5. 1), mutta kuolleisuus on tämän syyn osalta vähennyt. ilmi, moottoriajoneuvo-onnettomuuksien osuus naisten Kuten kuviosta 5. 2 käy kuolemantapauksista laski lähes 40 % vuosina 1970-1992 aina 6,42 tapaukseen 100 000 kohti. Luvut vaihtelevat huomattavasti: suurin luku on 11,39 tapausta 100 000 kohti Luxemburgissa ja pienin 4,14 tapausta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vuoden 1970 jälkeen tapahtunutta muutosta kuvaavat luvut vaihtelevat vieläkin enemmän, mutta kolmea lukuunottamatta kaikissa jäsenvaltioissa vähentyminen on ollut suuruudeltaan 25 %:n (Italia) ja 64 %:n (Alankomaat3 2) välillä. Kreikassa tapaukset ovat kuitenkin lisääntyneet miltei 62 %, ja Luxemburgissa, Portugalissa ja Espanjassa kasvu on ollut muita vähäisempää (4-14 %). 5. 2 Itsemurha ja itse aiheutettu vamma Joka vuosi yli 40 000 ihmistä tekee EU:ssa itsemurhan3. Miehet tekevät itsemurhan naisia todennäköisemmin, kun taas itsemurhayritykset ovat naisilla yleisempiä4 - ehkä sen vuoksi, että naisten käyttämät menetelmät ovat yleensä vähemmän väkivaltaisia kuin miesten menetelmät5. Naisten kuolleisuus itsemurhan kautta on kokonaisuutena Alankomainen liikenneturvasäiitiön liikennekasvatusohjelma saattoi osaltaan vaikuttaa vähentymiseen2 62 vähentynyt 24 %:lla vuodesta 1970, ja se on nykyään 6,24 tapausta 100 000 naista kohti (ks. kuvio 5. 3). Itsemurhien määrä vaihtelee EY:ssä huomattavasti, ja ne ovat yleisimpiä pohjoisessa. Luxemburgissa itsemurhia tapahtuu suhteessa eniten, 14,30 tapausta 100 000 kohti, ja seuraavana on Tanska, jossa vastaava luku on 13,67a 6. Molemmat luvut ovat yli kaksinkertaisia EY: n keskiarvoon verrattuna. Kreikassa luku on pienin, 1,21 tapausta 100 000 kohti. Itsemurhan ja itsemurhayrityksen kannalta riskitekijöitä ovat alkoholismi, masennus ja sosiotaloudelliset ongelmat. Myös anoreksian ja bulimian kaltaisista syömishäiriöstä kärsivien naisten itsemurha- ja itsemurhayritysriski on tavanomaista suurempi7. Lisäksi itsemurhaa jo yrittäneet naiset yrittävät sitä muita herkemmin uudestaan. Useissa tutkimuksissa on arvioitu, että riski tehdä itsemurha vuoden tai kahden kuluessa itsemurhayrityksestä on useita kertoja suurempi kuin väestössä keskimäärin8. 5. 3 Syöpä naisten kuolinsyynä ja se aiheutti vuonna 1992 kaikista yhteisössä Syöpä on naisten kuolinsyistä verenkiertojärjestelmän sairauksien jälkeen EY:ssä toiseksi yleisin, sattuneista naisten kuolemantapauksista 26 % (ks. kuvio 5. 1). Se on sitä paitsi 35-64-vuotiaitten naisten tärkein kuolinsyy. Kuviot 5. 4 ja 5. 5 esittävät naisten syöpäkuolleisuutta jäsenvaltioissa. Vuonna 1992 EY:n keskiarvo alle 65-vuotiaitten naisten osalta oli 69,74 tapausta 100 000 kohti syövän aiheuttamista kuolemantapauksista sattuu siten iäkkäille naisille (yli 65-vuotiaat). ja kaikkien naisten osalta 150,30. Suurin osa Alle 65-vuotiaitten naisten syöpäkuolleisuus on vähentynyt 13 %:lla vuodesta 1970, mutta tarkasteltaessa koko naisväestöä vähenemä on vain 5 %. Jäsenvaltioitten välillä vallitsee selvä pohjoisen ja etelän välinen ero siten, että pohjoisissa jäsenvaltioissa luvut ovat korkeampia. Kuitenkin sekä Ruotsin että Suomen luvut ovat EY: n keskiarvoa pienempiä, ja syövän yleisyyttä kuvaava luku on Suomessa EY: n pienimpiä. Sen sijaan Tanskassa luku on EY:n suurimpia (alle 65-vuotiaitten naisten osalta 102,23 tapausta ja kaikkien naisten osalta 203,73 tapausta 100 000 kohti). Sitä paitsi Tanska on ainoa jäsenvaltio, jossa luvut ovat vuodesta 1970 (hieman) kasvaneet (0,28 %) alle 65-vuotiaitten naisten keskuudessa, ja yksi niistä vain neljästä jäsenvaltiosta, jossa syöpäkuolleisuus on kasvanut kaikissa ikäryhmissä. Niin sanotut naisten syövät (rinta-, kohdunkaula- ja kohtusyöpä) aiheuttavat yli 23 % kaikista syöpäkuolemista. Vertailun vuoksi mainittakoon, että ruoansulatuselinten syöpä aiheuttaa syöpäkuolemista 32 % ja hengityselinten (henkitorvi, keuhkoputki ja keuhkot) syöpä 9 % (ks. kuvio 5. 6). Merkittävä havainto on, että jälkimmäistä tyyppiä oleva syöpä on yleistynyt naisilla mutta yleisesti ottaen vähentynyt miehilläb 9. Tämä johtunee naisten tupakoinnin yleistymisestä ja miesten tupakoinnin vähentymisestä (ks. osa 6. 1 ). Kaikki tällaiset syövät liittyvät merkittävällä tavalla elintapoihin ja ympäristöön ja ovat siten suurelti ehkäistävissä. Niistä aiheutuu huomattava määrä (alle 65-vuotiaitten) naisten ennenaikaisia kuolemantapauksia. Tanskalaisen tutkimuksen mukaan naiset käyttävät maassa yleensä väkivaltaisia menetelmiä, mikä saattaa osittain selittää heidän suhteessa suuremman "onnistumisensa"6. Henkitorven. keuhkoputken ja keuhkojen syöpä on vuodesta 1970 vähentynyt miehillä lähes 20 %? kun taas naisilla se on vleistvnvt lähes 70 %:lla EY:ssä9. 63 5. 3. 7 Rintasyöpä Rintasyöpä on yleisimpiä naisten syöpiä niin EY:ssä kuin muissakin teollisuusmaissa, esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Rintasyöpä aiheutti vuonna 1992 noin 21 % kaikista naisten syöpäkuolemista EY:ssä (ks. kuvio 5. 6). Se on lisäksi 35-64-vuotiaitten naisten yleisin kuolinsyy10. On arvioitu, että EY:ssä elävän naisen todennäköisyys sairastua elinaikanaan rintasyöpään on 2-3 %' '. Rintasyöpä yleistyy edelleen monessa jäsenvaltiossa, vaikkakin tämä voi johtua osittain seulontaohjelmien kautta. Eloonjäämisluvut syövän havaitsemisen parantumisesta kohenevat taudin varhaisen havaitsemisen ja entistä tehokkaampien hoitomenetelmien ansiosta. Eloonjäämisluvut ovat alle 50-vuotiailla naisilla (60 % elossa 5 vuoden jälkeen) parempia kuin vanhemmilla (vain 40 % elossa 5 vuoden jälkeen)12. Eloonjäämisluvut vaihtelevat merkittävästi myös sen mukaan, onko syöpä diagnosointihetkellä paikallinen vai levinnyt. Eloonjäämisluku on yli 90 %, kun syöpä on rajoittunut rintaan, 75 %, kun se on levinnyt rinnan ympäristöön, ja alle 20 %, kun syöpä on levinnyt kauemmaksi13. Kuvioissa 5. 7 ja 5. 8 on esitetty yksityiskohtaiset rintasyöpäkuolleisuusluvut EY:ssä vuonna 1992. Kaikenikäisten naisten keskiarvo oli 31,25 tapausta 100 000 kohti (16 %:n vähentymä vuodesta 1970), kun kuolleisuus alle 65-vuotiaitten naisten osalta oli 19,80 tapausta 100 000 kohti (vähentymä 9,27 %). Nämä luvut vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Kaikkien ikäryhmien osalta Tanskan luku on suurin (40,56 tapausta 100 000 kohti), Yhdistynyt kuningaskunta on seuraavana (39,23 tapausta 100 000 kohti), ja Kreikassa luku on pienin (21,32 tapausta 100 000 kohti). Kreikan luku on kuitenkin noussut vuodesta 1970 lähes 57 %:lla. Sitä suurempi kasvu on ollut vain Espanjassa, jossa se oli 73 %. Alle 65-vuotiaitten naisten osalta suurin luku on Irlannissa (25,80 tapausta 100 000 kohti) ja seuraavaksi suurin Tanskassa (24,77 tapausta 100 000 kohti). Irlannin luku on kasvanut 17%:Ha vuodesta 1970, kun Tanskan luku on taas pysynyt käytännössä entisellään. Samoin kuin kaikkien ikäryhmien kuolleisuuslukujen kohdalla, Kreikan luku on alle 65- vuotiaittenkin osalta pienin (14,58 tapausta 100 000 kohti). Luku on kuitenkin kasvanut 45 %:lla vuodesta 1970. Kasvua on tapahtunut myös Espanjassa (lähes 62 %). Kuvio 5. 9, jossa esitetään lukujen muutokset kuudessa EY-maassa vuosina 1970-1992, osoittaa Espanjan nousevan kehityksen selvästi. tunnetuista Rintasyövän syistä ja siihen liittyvistä riskitekijöistä ei ole riittävästi tietoja. Noin 80 %:lla riskitekijöistä14. rintasyöpään sairastuvista naisista ei esiinny mitään Tärkeimpiä tunnettuja tekijöitä ovat ikä (riski lisääntyy iän myötä, ja 2/3 tapauksista on yli 50-vuotiailla naisilla) ja rintasyöpää sairastava tai sairastanut äiti ja/tai sisar. Merkitykseltään vähäisempiä riskitekijöitä ovat alhainen kuukautisten alkamisikä (alle 11- vuotiaana), myöhäinen menopaussi (yli 54-vuotiaana), ensimmäinen täysimittainen raskaus yli 30-vuotiaana sekä synnyttämättömyys. Muita riskitekijöitä ovat tietyt rintataudit sekä munasarjan ja/tai kohdun limakalvon syöpä. On esitetty, että kaupunkiympäristössä elämisellä, runsaasti eläinrasvoja ja proteiinia sisältävällä ruokavaliolla sekä korkealla taloudellisella asemalla saattaisi niilläkin olla yhteys rintasyöpään. Tuoreitten havaintojen mukaan myös alkoholinkäyttö saattaa olla rintasyövän riskitekijöitä15. Kun otetaan huomioon, ettei rintasyövän syistä ja siihen liittyvistä riskitekijöistä ole riittävästi tietoja, naisten itselleen suorittamien, kliinisten ja mammografisten tutkimusten kautta tapahtuva sekundaarinen ennaltaehkäisy on hyvin tärkeää. Rintasyövän syitä on 64 tutkittava edelleen, jotta voidaan selvittää, missä määrin sitä voidaa ehkäistä ennalta. Rintasyövän levinneisyyden kansainväliset erot sekä tutkimukset sen kehittymisestä eri siirtolaissukupolvien keskuudessa tukevat ajatusta, jonka mukaan tietyt riskitekijät ovat rintasyövän synnyssä keskeisiä16. 5. 3. 2 Kohdunkaulasyöpä Kohdunkaulasyöpä on "naisten syövistä" EY:ssä toiseksi yleisin: se aiheuttaa kaikista syöpäkuolemista noin 2 % (ks. kuvio 5. 6). Kohdunkaulasyöpä kehittyy hyvin hitaasti, ja jos syöpä havaitaan sen ollessa vielä paikallinen (ennen leviämistä), suhteellinen eloonjäämisluku 5 vuoden ajanjaksolla on suuri eli noin 88 %. Jos syöpä kuitenkin havaitaan sen myöhemmässä, jo levinneessä vaiheessa, eloonjäämisluku laskee 13 %:iin17. Kuvioista 5. 10 ja 5. 11 käy ilmi, että kohdunkaulasyövän aiheuttama kuolleisuu on vähentynyt vuodesta 1970 useimmissa jäsenvaltioissa. Keskimääräinen kuolleisuus EY. ssä on alle 65-vuotiaitten naisten osalta laskenut 2,28 tapaukseen 100 000 kohti, mikä vastaa (kuvio 5. 10). Tarkasteltaessa kaikenikäisiä naisia lähes 48 %:n vähenemistä kohdunkaulasyövän aiheuttama kuolleisuus on vähentynyt 3,28 tapaukseen 100 000:ssa eli yli 40% (kuvio 5. 11). Alle 65-vuotiaitten kuolleisuus on suurinta Tanskassa (4. 64 tapausta 100 000 kohti), mutta se on vähentynyt yli 55% vuodesta 1970. Luku on noussut ainoastaan Espanjassa318 ja Kreikassa, joissa se kuitenkin on edelleen suhteellisen pieni. Kreikassa luku on EY. n kolmanneksi pienin (1,31 tapausta 100000 kohti) ja Espanjassa neljänneksi pienin (1,66% tapausta 100 000 kohti). Italian luku on pienin. 0,75 tapausta 100 000 kohti. Kaikkia ikäluokkia tarkasteltaessa saatu kuva on hyvin samankaltainen kuin alle 65- vuotiaitten tilanne. Tanskassa kuolleisuusluku on suurin ja Italiassa pienin. Espanja ja Kreikka ovat ainoat jäsenvaltiot, joissa kuolleisuus on lisääntynyt vuodesta 1970 (ks. kuvio 5. 11). Kuolleisuuden yleinen vähentyminen saattaa olla ainakin osittain seurausta tehokkaista seulontaohjelmista. Nyttemmin tunnustetaan yleisesti, että kohdunkaulasyöpä kehittyy karsinogeenin välityttyä sukupuoliteitse. Tärkein tunnettu kohdunkaulasyövän riskitekijä on ihmisen papilloomavirustartunta (HPV 16 ja HPV18) ja - vähemmän merkittävästi - muitten sukupuoliteitse tarttuvien tautien, kuten herpeksen, tippurin ja klamydian tartunta. Vahvoja riskitekijöitä tämäntyyppisen syövän kannalta ovat siis "suojaamaton" seksi yleisesti, nuorena (alle 16-vuotiaana) lukuisat seksikumppanit sekä (entinen tai nykyinen) seksikumppani, jolla on HPV- tai muu sukupuolitautitartunta. Muita riskitekijöitä ovat aktiivinen ja/tai passiivinen tupakointi, hiv-tartunta sekä heikko ravitsemus19 tapahtunut ensimmäinen yhdyntä, Espanjassa tehdyissä tutkimuksissa kohdunkaulasyövän aiheuttaman kuolleisuuden lisääntymisestä havaittiin yhteys sukupuolisen aktiivisuuden lisääntymiseen, mihin liittyi turismin lisääntyminen ja alhainen koulutustaso18. 65 5. 3. 3 Hengityselinten syöpä Kuten kuvio 5. 6 osoittaa, 9%: ssa naisten syöpätapauksista kyseessä on keuhkosyöpä*. Alle 65-vuotiaitten naisten keskimääräinen kuolleisuus on EY: ssä kohonnut vuodesta 1970 lähes 45 %:lla, ja luku on nyt 66,3 tapausta 100 000 kohti (ks. kuvio 5. 13). Kaikkien naisten osalta vastaava luku on kasvanut lähes 70 %:lla vuodesta 1970 nykyiseen 14,05 tapaukseen 100 000 kohti (ks. kuvio 5. 14). Lisääntyminen vuodesta 1970 on ollut nopeinta Alankomaissa ja Tanskassa (alle 65-vuotiaitten ohella myös kaikkien ikäryhmien osalta), kun Espanjassa naisten keuhkosyöpäkuolleisuus on itse asiassa vähentynyt (alle 65-vuotiaitten ohella myös kaikkien ikäryhmien osalta). Keuhkosyöpäkuolleisuus on vähentynyt myös Ranskassa, mutta siellä näin on käynyt vain alle 65-vuotiaitten naisten osalta. EY-maista Tanska erottuu siinä, että naisten keuhkosyöpäkuolleisuus on siellä yleisintä. Tanskan jälkeen se on yleisintä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja Alankomaissa. Alle 65-vuotiaitten naisten keuhkosyöpäkuolleisuus on Tanskassa yli kolme kertaa EY:n keskiarvon suuruinen, ja kaikkien ikäryhmien osalta se on EY:n keskiarvoon nähden yli kaksinkertainen. Välimeren maissa keuhkosyöpäkuolleisuus on sitä vastoin yleensä vähäisempää (ks. kuviot 5. 13 ja 5. 14). Tulokset ovat yhdenmukaisia sen kanssa, että naisten tupakointi on Välimeren maissa ollut viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana suhteellisen vähäistä ja Tanskassa viimeksi kuluneiden reilun 40 vuoden aikana suhteellisen yleistä20. Irlannissa Kun otetaan huomioon naisten keuhkosyöpäkuolleisuuden voimakas lisääntyminen, ei ole yllättävää, että EY: n (naispuoliset) kansalaiset tuntevat epävarmuutta siitä, kummalla sukupuolista keuhkosyöpä on yleisempi. Kuten kuviosta 5. 15 ja taulukosta 5. 1 käy ilmi, vuoden 1996 eurobarometrikysely ssä haastatelluista naisista noin puolet arveli miesten sairastavan keuhkosyöpää naisia useammin, mutta yli kolmannes ei osannut sanoa. Vastaukset vaihtelivat EY:n alueella huomattavasti. Siten esimerkiksi Suomessa 80% vastanneista arvioi keuhkosyövän olevan miehillä naisia yleisemmän, kun taas Ruotsissa 48 % vastanneista ei pystynyt antamaan arviota. Tämä naapurimaitten välinen selkeä ero selittynee osittain sillä, että naisten keuhkosyöpäkuolleisuus on Ruotsissa suurempi (yli EY:n keskiarvon) kuin Suomessa, jossa se on alle EY:n keskiarvon (ks. kuviot 5. 13 ja 5. 14). ionisoivalle keuhkosyöpäriskin sekä altistumisesta Keuhkosyöpä aiheutuu tyypillisesti tupakansavun ja asbestin kaltaisten karsinogeenisten säteilylle21. Erityisesti aineitten hengittämisestä tupakansavu liittyy selvästi kohonneeseen keuhkosyöpäriskiin. Eräässä tutkimuksessa 12-kertainen arvioidaan yli tupakoimattomiin tupakoimattomiin verrattuna ja tupakoivilla miehillä 25-kertainen kaikista verrattuna. Näin keuhkosyöpätapauksista22. Myös passiivisen lisäävän keuhkosyöpäriskiä, vaikkakin huomattavasti vähemmän23. Muita riskitekijöitä ovat ympäristön alhainen sosiotaloudellinen asema24. 85-90 % tupakoinnin on osoitettu saastuminen, puutteellinen tupakoivilla tupakointi asuminen aiheuttaa ravinto, naisilla olevan ahdas ollen noin ja Tässä osassa viitataan tilan säästämiseksi keuhkosyöpään. Samalla tarkoitetaan myös muita hengityselinten syöpiä, kuten henkitorven ja keuhkoputken syöpää. 66 5. 4 Verenkiertojärjestelmän sairaudet (sydän- ja verisuonitaudit) Verenkiertojärjestelmän sairaudet (erityisesti iskeeminen sydäntauti8 ja aivoverisuonitaudit eli aivohalvaus) ovat sydämeen ja verisuoniin liittyviä häiriöitä. Ne ovat yleisesti ottaen tärkein naisten kuolinsyy (samoin kuin sairastuvuuden ja työkyvyttömyyden syy) EY: ssä (ks. kuvio 5. 1) ja syövän jälkeen toiseksi tärkein syy ennenaikaiseen kuolemaan (alle 65- vuotiailla). sairaudet ovat luonteenomaisia kehittyneelle, Verenkiertojärjestelmän länsimaiselle yhteiskunnalle ja elämäntavalle. Lisäksi niillä on yhteys yhteiskunnalliseen asemaan25. Näitä sairauksia voidaan sen vuoksi pitkälti ehkäistä ennalta muuttamalla elintapoja, kuten olemalla tupakoimatta ja noudattamalla ruokavaliota, joka sisältää vähän tyydyttyneitä rasvoja, sokeria ja suolaa26. Nämä sairaudet esiintyvät naisilla eri tavalla kuin miehillä: naiset sairastuvat niihin miehiä useammin, mutta vanhempina, erityisesti yli 65-vuotiaina, jolloin tapausten määrä ja kuolleisuus kasvavat nopeasti. Toinen ero on se, että naisilla yleisempiä ovat aivohalvaukset ja miehillä sydänkohtaukset. Alle 65-vuotiaitten naisten kuolleisuus verenkiertojärjestelmän sairauksiin on vähentynyt kaikissa jäsenvaltioissa vuodesta 1970. Ikäryhmän keskimääräinen kuolleisuus EY:ssä on vähentynyt yli 50 % vuodesta 1970, ja se on nyt 31,56 tapausta 100 000:ssa (kuvio 5. 1). Luku vaihtelee Suomen 64 %:n vähentymästä Tanskan ja Kreikan 32 %:iin. Kehitys on ollut samanlaista kaikenikäisten naisten osalta lukuun ottamatta sitä seikkaa, että kaikkien naisten osalta verenkiertojärjestelmän sairauksien aiheuttaman kuolleisuuden yleinen vähentyminen (vuodesta 1970) on ollut vain 37%. Sitä paitsi yleinen kuolleisuusaste on tapauksessa huomattavasti korkeampi jäsenvaltioitten välillä on eroja kuolleisuusasteen pienenemisessä. Erityisesti mainittakoon Kreikka, jossa yleisen kuolleisuuden ilmoitetaan kasvaneen (7,54%) vuodesta 1970 (kuvio 5. 17) tapausta 100 000: ssa). Tässäkin (248,44 5. 5 Iskeeminen sydäntauti (sepelvaltimotauti) Iskeeminen sydäntauti on merkittävin yksittäinen naisten kuolinsyy EY: ssä. Siitä huolimatta kansalaiset ja tiedotusvälineet pitävät tautia usein "miesten tautina". Kuten kuviosta 5. 18 ja taulukosta 5. 2 käy ilmi, vuoden 1996 eurobarometrikyselyssä haastatelluista naisista lähes 60 % ilmoitti uskovansa, että sydäntautiin sairastuu paljon useampia miehiä kuin naisia. Jotkin jäsenvaltiot ovat viime vuosina järjestäneet erityisesti naisille suunnattuja ennaltaehkäisykampanjoja. Esimerkiksi British Heart Foundation järjesti kampanjan, jossa sydäntautien sanottiin olevan "Britannian naistentappaja numero yksi"2728. Sydäntauti kehittyy naisilla eri lailla kuin miehillä. Miehillä iskeeminen sydäntauti kehittyy tyypillisesti naisia nuorempana, usein 40-60 vuoden iässä, kun taas naiset ovat vastaavasti yleensä 60-70-vuotiaita eli menopaussin ohittaneita. Eron oletetaan johtuvan osittain naisen estrogeenihormonin suojaavista ominaisuuksista, mutta syynä saattaa olla myös se, Iskeemisestä sydäntaudista ja sepelvaltimotaudista puhutaan usein synonyymisesti. Sairaudet eivät kuitenkaan ole tarkasti ottaen identtisiä, sillä potilas voi sairastaa sepelvaltimotautia ilman että siihen liittyisi iskemiaa (sydänlihaksen hapensaannin heikentymistä). Koska kuoleman aiheuttaa sydänlihaksen hapenpuute (eli iskemia). tässä kertomuksessa käytetään termiä "iskeeminen svdäntauti". 67 että naisten kehoon varastoituu rautaa ennen menopaussia vähemmän kuin sen jälkeen29. Naisten sepelvaltimotautia koskevat tiedot ovat yleisesti puutteellisia - osaksi siksi, että useissa tutkimuksissa tutkittavat ovat miehiä. Tarvitaan lisätutkimuksia niistä väitteistä, että miehiin verrattuna naisten oireet jäävät useammin havaitsematta, ne ovat erilaisia ja naisten eloonjäämisluvut eroavat miesten vastaavista30 3132. Iskeemisen sydäntaudin aiheuttama kuolleisuus vaihtelee merkittävästi, mutta se on yleisesti vähentynyt vuodesta 1970 lähtien. Alle 65-vuotiaitten naisten kuolleisuus on vähentynyt hieman yli kolmanneksella vuodesta 1970, ja luku on nyt noin 12 tapausta 100 000:ssa (kuvio 5. 19). Kuolleisuusaste vaihtelee siten, että se on korkeimmillaan Irlannissa, 24,31 tapausta 100 000: ssa. Vähentymisvauhti vaihtelee sekin: suurinta vähentyminen on ollut Suomessa, 60 %, ja pienintä Kreikassa, noin 2 %. tapausta 100 000:ssa, ja alimmillaan Ranskassa 4,51 Kuten edellä jo mainittiin, iäkkäitten naisten kuolleisuusaste on muita korkeampi, minkä vuoksi luku on korkeampi, kun tämä ikäluokka otetaan huomioon. Kuten kuvio 5. 20 osoittaa, iskeemisen sydäntaudin aiheuttaman kuolleisuuden keskiarvo kaikenikäisten naisten osalta on EY: ssä 84,75 tapausta 100 000: ssa. Luku vaihtelee Suomen 149,75 tapauksesta Ranskan 36,94 tapaukseen 100 000: ssa. Kaikki jäsenvaltiot kolmea (Kreikka, Espanja ja Saksa) lukuun ottamatta ilmoittavat yleisen kuolleisuusasteen pienentyneen. Pienentyminen on vähäisimmillään 20 % (Portugalissa) ja suurimmillaan 46 % (Ruotsissa). Kuolleisuuden vähentyminen liittyy ruokavalion muutoksiin ja erityisesti tyydyttyneitten rasvojen käyttöön sekä tupakoinnin vähentymiseen eräissä väestöryhmissä ja eräissä jäsenvaltioissa. Vähentymisestään huolimatta iskeeminen sydäntauti on edelleen tärkeimpiä naisten ennenaikaisen kuoleman ja yleensä kuoleman syitä EY: ssä. Lisäksi kuolleisuuden iäkkäitten naisten sairastuvuuden vähentyminen voi peittää krooniseen yhteys paitsi lisääntymisen. Sitä työkyvyttömyyteen, mittaviin terveydenhuoltomenoihin ja muihin työpäivämenetysten kaltaisiin taloudellisiin kustannuksiin sekä usein elämänlaadun heikkenemiseen. taakseen erityisesti sydäntaudilla iskeemisellä on Sydäntautiin liittyy monia riskitekijöitä. Joitain niistä, kuten ikääntymistä ja geneettistä alttiutta, ei voida muuttaa, kun taas kolmeen tärkeimpään tekijään - tupakointiin, kohonneeseen verenpaineeseen ja veren korkeaan kolesterolipitoisuuteen - voidaan vaikuttaa joko elintapoja muuttamalla tai lääkityksellä. Tupakointi on merkittävin yksittäinen riskitekijä. Riski kasvaa poltettujen savukkeitten määrän myötä erityisesti yli 35-vuotiailla naisilla, jotka käyttävät suun kautta otettavia ehkäisyvälineitä. Naiset ovat erityisen alttiita verenpaineen kohoamiselle 50 vuotta täytettyään. Lisäksi veren kolesteroliarvot suurenevat iän myötä. Muita iskeemisen sydäntaudin riskitekijöitä ovat ylipaino (ks. osa 6. 3), diabetes, niukasti liikuntaa sisältävät elintavat sekä liiallinen alkoholinkäyttö. Myös alhaisen sosiotaloudellisen aseman ja työhön liittyvän stressin on katsottu osaltaan lisäävän riskiä sairastua iskeemiseen sydäntautiin33. On kiintoisaa, että kansalaiset pitävät usein stressiä erityisen merkittävänä tekijänä, joka tukevaa lisää riskiä sairastua sydäntautiin. Näin huolimatta siitä, ettei väitettä lääketieteellistä näyttöä ole paitsi työhön liittyvän stressin osalta. Kuten kuviosta 5. 21 ja taulukosta 5. 3 käy ilmi, vuoden 1996 eurobarometrikyselyssä haastatelluista naisista lähes 20 % piti stressiä sydäntaudin kannalta tärkeimpänä riskitekijänä. Kreikassa, Ruotsissa ja Alankomaissa yli 30 % katsoi stressin olevan yksi pääriskeistä. Stressi mainittiin 68 pääasiallisena riskitekijänä useimmin, ei niin usein kuin tupakointi mutta useammin kuin epäterveellinen ruokavalio, ylipaino, liikunnan puute ja liiallinen alkoholinkäyttö (tässä järjestyksessä). Tulokset osoittavat, että koko EY: n alueella naisten keskuudessa vallitsee huomattava tietämättömyys sydäntautien tärkeimmistä riskitekijöistä. Kansanterveysalan toimia voitaisiinkin suunnata juuri tälle alueelle. 5. 6 Aivoverisuonitauti (aivohalvaus) Toinen merkittävä verenkiertojärjestelmän sairaus on aivoverisuonitauti (aivohalvaus). Naisilla riski sairastua tähän tautiin lisääntyy ajan myötä ja erityisesti 65 ikävuoden jälkeen. Näin tapahtuu osaksi sen vuoksi, että iäkkäitten naisten verenpaine on muita korkeampi. Iskeemisen sydäntaudin tapaan myös aivoverisuonitaudin kuolleisuusluvut ovat laskeneet alle 65-vuotiailla merkittävästi vuodesta 1970, lähes 43 % keskimääräiseen 8,73 tapaukseen 100 000: ssa. Luku on pienentynyt kaikissa jäsenvaltioissa, eniten eli 69 % Irlannissa ja vähiten eli 2 % Luxemburgissa (ks. kuvio 5. 22). Alle 65-vuotiaitten naisten kuolleisuus tähän tautiin on yleisintä Portugalissa (18,42 tapausta 100 000: ssa) ja vähäisintä Ranskassa (5,80 tapausta 100 000:ssa). Kuten edellä on jo todettu, halvauksen aiheuttama kuolleisuus on yleisintä iäkkäillä naisilla, joten kaikki ikäryhmät, puheena oleva mukaan lukien, käsittävät kuolleisuusluvut ovat huomattavasti kuviossa 5. 22 olevia suurempia. Kuten kuviosta 5. 23 käy ilmi, naisten keskimääräinen kuolleisuus EY:ssä kaikki ikäryhmät huomioon otettuna on 75,93 tapausta 100 000:ssa. Luku vaihtelee siten, että se on suurin Portugalissa (175,63 tapausta 100 000: ssa) ja pienin Ranskassa (44,11 tapausta 100 000: ssa), jossa niin iskeemistä sydäntautia kuin aivoverisuonitautiakin koskevat luvut ovat EY:n pienimmät. Kuten nuorten naisten osalta myös kaikki ikäryhmät käsittävät kuolleisuusluvut ovat pienentyneet vuodesta 1970, EY:n tasolla lähes 43 %:lla. Todellisuudessa luvut ovat kuitenkin kasvaneet Luxemburgissa (10%) ja Kreikassa (1 %). Muissa jäsenvaltioissa kuolleisuus on vähentynyt 26-60 % (Portugali 26 %, Ranska 60 %). Aivoverisuonitaudin tärkein riskitekijä on korkea verenpaine. Muita riskitekijöitä ovat aiempi sydäntauti ja/tai aivohalvaus, diabetes sekä alkoholin liikakäyttö. Myös tupakoinnilla on katsottu olevan yhteys aivoverisuonitautiin, vaikkakin vähemmässä määrin kuin iskeemiseen sydäntautiin^4. Iskeemisen sydäntaudin tavoin myös tässä tapauksessa terveelliset elintavat ja asianmukainen terveydenhoito saattavat osaltaan vähentää naisten kuolemantapauksia erityisesti alle 65-vuotiaitten naisten osalta. Viitteet Euroopan yhteisöjen komissio (1995a). Kertomus terveydentilasta Euroopan yhteisössä 1995, KOM (95) 357 lopullinen; B. Abel-Smith, J. Figueras, W. Holland. M. McKee. E. Mossialos 1995: Choises in Health Policy. Dartmouth. London. Abel-Smith et al 1995. mt. Eurostat 1995: Women and Men in the European Union: A Statistical Portrait. Luxemburg, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Platts et ai. 1992: WHO/EURO multicentre study on parasuicide. Acta Psychiatrica Scandinavica 85: 97-104. Tanskan terveysministeriö 1994b: Itsemurhakuolleisuuden kehityssuuntia Tanskassa 1955-1991 (tanskaksi). Kööpenhamina. Tanska. U. Bille-Brahe & G. Jessen 1994: Suicide in Denmark 1922-1991: The Choice of Method. Acta Psychiatrica Scandinavica 90(2): 91-96. 69 C. Weilandt 1996: Saksan kertomus naisten terveydestä. Bonn. julkaisematon. Tanskan terveysministeriö 1994b: Itsemurhakuolleisuuden kehityssuuntia Tanskassa 1955-1991 (tanskaksi). Kööpenhamina, Tanska. M. Nordentoft et ai. 1993: High mortalitv by natural and unnatural causes: A 10-year follow-up study of patients admitted to a poisoning treatment centre after suicide attempts. British Medical Journal. My. 1637-1641. N. J. Fisher & P. K. Nielsen 1993: Death after previous self-inflicted poisonings. A ten-year study from an intensive care unit (tanskaksi). Ugeskrifi for LOger. 155: 1857-1861. WHO 1996: Health for All -tietokanta. WHO. n Euroopan alueen toimisto. Kööpenhamina. Eurostat 1995a: Women and Men in the European Union. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg. Euroopan yhteisöjen komissio (1995a), Komission kertomus terveydentilasta Euroopan yhteisössä, KOM (95) 357 lopullinen. Euroopan komissio. Bryssel. Ks. viite 11. Scientific American (96). Special Issue: What you need to know about cancer. Vol 275, No. 3. The National Women's Health Resource Center 1992: National Women's Health Report. The National Women's Health Resource Center. New York. Ks. esim. M. G. Le et al. 1984: Alcoholic beverage consumption and breast cancer in a French case- control study-Am J Epidemiol. 120: 350-357: T. E. Rohan, A. J. McMichael 1988: Alcohol consumption and risk of breast cancer - Int J Cancer 41: 695-699; W. C. Willett et al. 1987: Moderate alcohol consumption and the risk of breast cancer - N Engl J Med. 316: 1174-1180. Ks. esim. E. V. Kliewer. K. R. Smith 1995: Breast cancer mortality among immigrants in Australia and Canada. Journal of the National Cancer Institute 87(15): 1154-1161. CancerNet from the National Cancer Institute 1996a: Screening for cervical cancer. 208/04728. J. Vioque. J. Feenollar 1995: The distribution of mortality by cervical cancer in Spain from 1981 to 1986. An ecological study - Medicina Cllnica 104 (8): 287-292. CancerNet from the National Cancer Institute 1996b: Prevention of cervical cancer. 208/04734. Tanskan terveysministeriö 1994a: Lifetime in Denmark. Kööpenhamina, Tanska. A. Beurdorf. P. Swuste, P. w. d. Maas 1998: Asbest en gezondheid: van patienbespreking naar erkenning van beroepsziekten in Nederland. Ned Tijdschr Geneeskunde 132: 2167-2177. Tanskan terveysministeriö 1994c: Syövän kehityssuuntia ja syöpäkuolleisuus (tanskaksi). Kööpenhamina, Tanska. K. Schaapveld, R. A. Hirasing 1993: Preventiegids. Van Gorcum, Assen/Maastricht. G. D. Smith & A. N. Phillips 1996: Passive smoking and Health: Should we believe Philip Morris's experts? British Medical Journal 313: 929-933. Ks. myös European Working Group 1996: Environmental tobacco smoke and lung cancer risk: an evaluation of the risk. Trondheim, European Working Group. MR. Law & A. K. Hackshaw 1996: Environmental Tobacco Smoke. Br Med Bull 52: 22-34 P. N. Lee 1992: Environmental tobacco smoke and mortality. Bask. Karger Hein. Suadicani and Gvntelberg 1992: Lung Cancer Risk and Social Class. Danish Medical Bulletin 39:173-176. ' E. M Hall. J. V. Johnson, T. Tsou 1993: Women. Occupation and Risk of Cardiovascular Morbidity and Mortality. Occupational Medicine. Vol. 8. No. 4. 709-719. P. A. Sytkowski. W. B. Kunnel. R. B. D'Agostino 1990: Changes in risk factors and the decline in mortality from cardiovascular disease. Ar Eng J Med 322: 1635-1641. H. Tunstall-Pedoe et al. 1994: Myocardial Infarction and Coronary Deanths in the WHO MONICA Project. Circulation 90:583-612. British Heart Foundation 1996. Henkilökohtainen yhteys. J. T. Salonen et al. 1992: High Stored iron are associated with excess risk of myocardial infarction in eastern Finnish men. Circulation 86: 803-811. N. H. Fiebach. M. Viscoli & R. I. Horwitz 1990: Differences between Women and Men in Survival after Myocardial Infarction: Biology or Methodology?. Journal of the American Medical Association. Vol. 263. No. 8. 1092-1096. S. Khan et al. 1990: Increased Mortality of Women in Coronary Artery Bypass Surgery: Evidence for Referral Bias. Annals of Internal Medicine 112: 561-567. D. J. Lerner. W. B. Kannel 1986: Patterns of coronary heart disease morbidity and mortality in the sexes: A 26-year follow-up of the Framingham population. American Heart Journal. Vol. 111. No. 2. 383-390. 70 23 24 G. Davey-Smith. D. Blane, M. Bartley 1994: Explanations for Socio-economic differentials in mortality. Evidence from Britain and elsewhere. European Journal of Public Health 4: 131-144. R. J. Donaldson and L. J. Donaldson 1993: Essential Public Health Medicine. Kluwer Academic Publishers. Dordrecht. 71 [Kuviot ja taulukot] 72 Kuvio 5. 1 Tärkeimmät kuolinsyyt (1992) Kaikki naiset, EU (15) Kuolinsyyt - kaikenikäiset naiset, 1992 (EU 15) Muu kuolinsyy 20% Syöpä 26% Itsemurha ja tapaturmat 5% Hengityselinten sairaudet 6% Verenk iertojärjestelmän sairaudet 43% Lähde-HFA 1996 Kuvio 5. 2 Moottoriajoneuvo-onnettomuuksien aiheuttama kuolleisuus (1992) Kaikki naiset, EU 15 Vakioitu kuolieisuu», moottoriajoneuvo-onnettomuudet per 100000 vuoden 1992 l u k u j en mikai nen | ärj estys EU 15 I LUXEMBURG (1) PORTUGALI (1) BELGIA (2) KREIKKA) RANSKA ESPANJA ITÄVALTA SUOMI M a" IRLANTI ITALIA (3) SAKSA (4) TANSKA ALANKOMAAT RUOTSI YHD KUNINGASK 1971 1 1991 ' vuot een 1990 Saksan I M 11 ot asaval t a Kuolleisuuuste Lähde-HFA 1996 Vakioitu kuolleisuus, moottoriajoneuvo-onnettomuudet, per 100000 Naiset Maa EU 15 LUXEMBURG' PORTUGALI1 BELGIA2 KREIKKA RANSKA ESPANJA ITÄVALTA SUOMI IRLANTI ITALIA3 SAKSA4 TANSKA ALANKOMAAT RUOTSI YHn KIININfiflSK 1992 muutos <X v:ata 1870 •39. SS 537 443 -39. 87 6161 -38 88 13. 88 -51. 52 -43. 59 -2497 -31 97 -59. 65 -6379 -63 12 -57. 07 -44,95 6. 42 11 39 10. 60 9. 14 9. 05 7. 45 7. 30 704 662 6. 79 6. 51 6. 19 5. 12 4 57 428 4,14 Q 1970 • 1992 '1971 21939 31981 4 vuoteen 1980 Saksan Sttotasavaita Lähde - HFA 1996 73 Kuvio 5. 3 Itsemurhan ja itse aiheutettujen vammojen aiheuttama kuolleisuus (1992) Kaikki naiset, EU 15 Itsemurhat ja itse aiheutetut vammat per 100 000 • naiset Vuoden 1992 väki oi dun kuol I ei suuden nukaan EU 15 LUXEMBURG (1) TANSKA SUOMI BELGIA (2) ITÄVALTA RANSKA! RUOTSI M 1 SAKSA (4) ALANKOMAA' PORTUGALI (1) ITALIA (3) IRLANTI YHD KUNINGASK ESPANJA KREIKKA fciP 1971 2 1989 3 1991 4 vuot een 1990 Saksan I i i 11 ot asaval t a 10 u J Kuolleisuusaste Itsemurhat ja itse aiheutetut vammat, per 100 000 Alaiset Maa muutos % 1992. EU 15 LUXEMBURG1 TANSKA SUOMI BELGIA2 ITÄVALTA RANSKA RUOTSI SAKSA4 ALANKOMAAT PORTUGALI1 ITALIA* IRLANTI YHD. KUNINGASK. ESPANJA KREIKKA 6. 24 14. 30 13. 67 11. 00 10. 46 10. 39 10. 01 8. 90 7. 96 6. 72 4 23 3. 63 3. 61 3. 36 2. 99 1 ?1 -24. 27 179. 30 -14. 62 13. 05 -3. 33 -22. 23 22. 22 -32. 78 -44. 84 -1. 47 20. 17 1. 68 464. 06 -46. 41 26. 69 -3fi 3? ' 1971 2 1989 3 1991 4 vuot een 1990 Saksan I i i 11 ot asaval t a j019701 :!• 19921 20 Lähde-HFA 1996 Lähde-HFA 1996 Kuvio 5. 4 Syöpäkuolleisuus (1992) 0-64-vuotiaat naiset, EU 15 Vakioitu kuolleisuus, pahanlaatuiset kasvaimet, 0-64-v. , per 100 000 Vakioitu kuolleisuus, pahani, kasvaimet, 0-64-v , per 100 000 Naiset yuo. dan. l. 9. 92. J ukuj ea. iruk. aan. EU TANSKA IRLANTI YHD KUNINGASK ALANKOMAAT BELGIA (2) LUXEMBURGO SAKSA(4) ITÄVALTA Maa RUOTSI ITALIA (3) PORTUGALI(I) RANSKA SUOMI ESPANJA KREIKKA o ;1 9 71 2 1989 3 1991 4 vuot een 1990 Saksan ) 40 60 80 Kuolleisuusaste i i 11 ot asaval t a Lähde - HFA 1996 a 1970 •1992 74 • Maitat Maa EU 15 TANSKA IRLANTI YHD. KUNINGASK. ALANKOMAAT BELGIA2 LUXEMBURG' SAKSA4 ITÄVALTA RUOTSI ITALIA1 PORTUGALI RANSKA SUOMI ESPANJA KREIKKA 1992 muutos 11 v. sta 197( 69. 74 102 23 86 98 86 23 76. 50 7506 74. 66 72. 58 69. 52 6827 66. 90 61. 48 60. 04 59. 19 56. 36 54,77, -13. 0: 0 2E -987 -8 74 -10. 8£ -96^ -9. 1 S -17. 34 -24. 3< -12. 27 -12. 6; -15. 01 -13. 27 -13. 46 -11. 22 — Z il ' 1971 2 1989 3 1991 4 vuot een 1990 Saksan 11 i 11 ot asaval t a Lähde-HFA 1996 Kuvio 5. 5 Syöpäkuolleisuus (1992) Kaikki naiset, EU 15 Vakioitu kuolleisuus, pahani, kasvaimet, kaikki ikllryhmat, per 100 000 vuoden 1992 I ukuj en rrukaan EU 15 TANSKA IRLANTI YHD. KUNINGASK. SAKSA 4 ALANKOMAAT LUXEMBURG 1 BELGIA 2 ITÄVALTA Maa ITALIA 3 RUOTSI SUOMI RANSK/ PORTUGAL11 ESPANJA KREIKKA 0 50 ' Hl! 2 1989 3 1991 4 vuot een 1990 Saksan I i i 11 ot asaval t a Lähde-HFA 1996 100 150 Kuolleisuusaste a 1970 •19921 200 250 Vakioitu kuoli. , pahani, kasvaimet, kaikki ikäryhmät, per 100 000 Maa EU 15 TANSKA IRLANTI YHD. KUNINGASK. SAKSA4 ALANKOMAAT LUXEMBURG1 BELGIA2 ITÄVALTA ITALIA' RUOTSI SUOMI RANSKA PORTUGALI' ESPANJA KREIKKA 1992 150. 30 203. 73 186. 53 182. 37 162. 43 159. 99 159. 86 159. 80 157. 23 145. 93 143. 04 134. 66 128 78 125. 57 117. 42 112. 60 muutos % vista 197( •5. 05 4. 57 4. 39 466 -11. 87 -9. 6S -193 -8. 6£ -173£ -0. 67 -10. 24 -9. 9£ -96£ -3. 54 -6. 7É —a&i 1971 1989 1991 vuoteen 1990 Saksan l i i t t o t a s a v a l ta Lähde - HFA 1996 Kuvio 5. 6 Naisten syöpäkuolleisuus (1992) Kaikki naiset, EU 15 Syöpä kuolinsyynä syöpätyypeittäin - kaikenikäiset naiset, 1992 (EU1S) Kohdunkaulansyöpä 2% Rintasyöpä 2 1% Ruoansulatus elinten syöpä 32% Ruokatorvi- keuhkoputki- ja keuhkosyöpä 9% Muu syöpä 3 6% Lähde-HFA 1996 75 Kuvio 5. 7 Rintasyöpäkuolleisuus (1992) 0-64-vuotiaat naiset, EU 15 Vakioitu kuolleisuus, pahanlaatuinen rintakasvain Vakioitu kuolleisuus, pahani, rintakasvain, 0-64-v. naiset, per 100 000 0-64-v. naiset per 100 000 Yuoden J992. !. u. kuj en rrukaan EU 15 IRLANTI TANSKA BELGIA (2) YHD. KUNINGASK. ALANKOMAAT SAKSA (4) ITALIA (3) ITÄVALTA MgpRTUGALI(1) RANSKA ESPANJA RUOTSI LUXEMBURG (1) SUOMI KREIKKA ' 1971 2 1989 1991 10 15 20 Kuolleisuusaste 4 vuot een 1990 Saksan I i i 11 ot asaval t a Lähde-HFA 1996 Maa EU 15 IRLANTI TANSKA BELGIA2 YHD. KUNINGASK. ALANKOMAAT SAKSA4 ITALIA' ITÄVALTA PORTUGALI1 RANSKA ESPANJA RUOTSI LUXEMBURG' SUOMI K P F I K KA 1992 19. 80 2580 24. 77 2 4 63 2 4 36 23 86 19. 89 1906 I 8 JI 17. 96 17 75 16. 60 16. 43 15 46 15 12 14 S» muutos % viatn 1870 9. 27 17. 22 -0. 84 1477 -518 -3 28 1081 10. 62 9. 12 20. 05 II 57 62 II -1. 56 -30. 30 4. 49 45 07 ' 1971 21989 31991 4 vuoteen 1990 Saksan liittotasavalta Lähde - HFA 1996 Kuvio 5. 8 Rintasyöpäkuolleisuus (1992) Kaikki naiset, EU 15 Vakioitu kuoli. , pahani, rintakasvain, kaikki naiset per 100 00| 1997 lukulan mukaan Maa EU:n ka TANSKA YHO. KUNINGASK. IRLANTI ALANKOMAAT BELGIA2 SAKSA4 ITÄVALTA ITALIA1 RANSKA PORTUGALI' RUOTSI LUXEMBURG' ESPANJA SUOMI KREIKKA 1992 31. 25 40 56 39. 23 39 17 3847 37. 93 31. 87 3129 29. 83 28. Il 26. 57 25. 66 2499 24. 40 23. 82 _ 2 J _ 3 2_ muutos ' • vat» 19711 16. 2( 6. 7Ï 5. 8C 28. 5! I 16 14. « 15. 6' 17. 9' 2I. 0I 15. 61 29. 8C -4. 07 -20. 7' 73. 6; 20. 5! '1971 21989 31991 ''vuoteen 1990 Saksan liittotasavalta Lähde-HFA 1996 Vakioitu kuolleisuus, pahani, rintakasvain, kaikenikäiset naiset 1992 lukujen rrukaan per 100000 EU n keskiarvo' TANSKA VHD KUNINGASK. IRLANTI ALANKOMAAT BELGIA 2 SAKSA 4 ITÄVALTA ITALIA 3 RANSKA Maa PORTUGALI 1 RUOTSI LUXEMBURG 1 ESPANJA SUOMI KREIKKA! ' 1971 2 1989 3 1991 ••vuoteen 1990 Saksan 0 Kuolleisuus i i 11 ot asaval t a Lähde - HFA 1996 D 1970 • 1992 76 Kuvio 5. 9 Rintasyöpäkuolleisuus (1992) Kaikki naiset 1970-1992, EU 15 Vakioitu kuolleisuus, pahani, rintakasvain, 0-64-v. per 100 000 Eräät EU-maat Vuoden 1970 t i l a n t e en rrukaan -O— TANSKA - Û— IRLANTI -X ~ BELGIA -O—EU 15 -X - SUOMI ESPANJA - O— KREIKKA 71 72 73 74 75 76 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 Vuosi LähdeHFA 1996 Kuvio 5. 10 Kohdunkaulasyöpäkuolleisuus (1992) 0-64-vuotiaat naiset, EU 15 Vakioitu kuolleisuus, kohdunkaulasyöpä, 0-64-v. /100 000 vuoden 1992 rrukaan EUnka TANSKA YHD. KUNINGASK IRLANTI SAKSA (4) LUXEMBURG (1) PORTUGALI ITÄVALTA BELGIA (2) MM RUOTSI ALANKOMAAT RANSKA ESPANJA KREIKKA SUOMI ITALIA (3) ' 1971 2 1989 3 1991 * vuoteen 1990 Saksan ° li Lähde-HFA 1996 O 1970: • 1992: 77 Vakioitu kuolleisuus, kohdunkaulasyöpä, 0-64-v7100 000 Maa EU 15 TANSKA YHO. KUNINGASK. IRLANTI SAKSA4 LUXEMBOURG1 PORTUGALI' ITÄVALTA BELGIA2 RUOTSI ALANKOMAAT RANSKA ESPANJA KREIKKA SUOMI ITALIA3 1992 2. 28 4 64 3 78 341 320 271 2. 30 2. 26 2. 14 205 184 1. 67 166 1. 31 0. 90 0 75 muutos % v n tA 1870 -47. 71 -55. 34 -42. 02 -23. 88 -50. 54 -7061 -7310 -56. 87 -37. 97 -7080 -67 83 -36. 26 95. 29 61. 73 -81. 05 -5S 3fi '1971 21989 31991 4 vuoteen 1990 Saksan liittotasavalta Lähde - HFA 1996 Kuvio 5. 11 Kohdunkaulasyöpäkuolleisuus (1992) Kaikki naiset, EU 15 Vakioitu kuolleisuus, kohdunkaulasyöpä, kalkki Ikäryhmät / 1 00 000 Vakioitu kuolleisuus, kohdunkaulasyöpä, kaikki ikäryhmät / 1 00 0 00 Vuodan -1992-ti. etût en rrukaan EU 15 TANSKA YHD. KUNINGASK. SAKSA (4) IRLANTI ITÄVALTA LUXEMBURG (1 PORTUGALI (1) BELGIA (2) Maa ALANKOMAAT RUOTSI ESPANJA RANS SUOMI KREIKKA ITALIA (3) ' 1971 ' 1989 , 1 9 91 v u o t e en 1990 Saksan 11 Kuolleisuus Ulhde-HFA 1996 Maa EU 15 TANSKA YHD. KUMNQASK. SAKSA4 IRLANTI ITÄVALTA LUXEMBURG1 PORTUGALI1 BELGIA' RUOTSI ALANKOMAAT ESPANJA RANSKA SUOMI KREIKKA ITALIA' 1992 muutos S 3. 28 7. 13 5. 26 4. 62 4. 43 3. 82 3 59 3 42 3 36 2. 98 2. 98 2. 24 2. 23 1. 88 1. 86 111 -40. 79 -40. 88 -37. 38 ^t1. 44 -22. 42 -41. 68 -64. 98 -69. 38 -35. 14 -62. 28 -59. 73 88. 24 -34 22 -70. 76 66. 07 -49. 77 11971 21969 31991 4 vuoteen 1980 Saksan Ktotasavefta Lähde - HFA 1996 Kuvio 5. 12 Hengityselinten syövän aiheuttama kuolleisuus (1970-1992) 0-64-vuotiaat naiset, EU 15 Vakioitu kuolleisuus, ruokatorvi-, henkitorvi-ja keuhkosyöpä, 0-64-v. naiset/100 000 Eräät EU-maat Vuoden 1971 t i l a n t e en rrukaan —o—YHD. KUNINGASK. - * - T A N S KA - X - E U 15 - O- ESPANJA - O" ALANKOMAAT PORTUGALI 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 Lähde-HFA 1996 Vuosi 78 Kuvio 5. 13 Hengityselinten syövän aiheuttama kuolleisuus (1992) 0-64-vuotiaat naiset, EU 15 Vakioitu kuolleisuus, ruokatorvi-, henkitorvi- Ja keuhkosyöpä 0-84-vuotJaat naiset /100 000 Vuoden 1992 t i l ant een rrukaan m EU 15 TANSKA YHD. KUNINGASK. ALANKOMAAT IRLANTI RUOTSI LUXEMBURG SAKSA (4) BELGIA (2) M«» ITÂVALT, SUOMI ITALIA (3) KREIKKA RANSKA (3) PORTUGALI (1 ESPANJA ' 1971 10 2 1989 3 1991 Kuolleisuus * vuot een 1990 Saksan I i i 11 ot asaval t a 15 5 0 Vak. kuoli. , ruokat. - henkit. -ja keuhkosyöpä, 0-64/100 000 NaiMt Maa EU 15 TANSKA YHD. KUNINGASK. ALANKOMAAT IRLANTI RUOTSI LUXEMBURG1 SAKSA4 BELGIA2 ITÄVALTA SUOMI ITALIA3 KREIKKA RANSKA PORTUGALI1 ESPANJA 1992 6. 63 20. 52 12. 91 10. 56 9. 55 8. 92 8. 78 620 6. 15 6. 13 4. 91 4. 90 4. 69 4. 06 2. 89 2. 52 muutos °> v i t ti 197( 44. 7C 218. 6Î 19. 42 269. 2C 12. 4£ 163. 1: 155. 9* 80. 2; 86. 9c 49. 51 78. 5Î 33. 1Î -5. 0€ 80. 44 10. 31 •28,0( D197Q •1992 20 25 1971 1989 1991 vuoteen 1990 Saksan l i i t t o t a s a v a l ta Lähde-HFA 1996 Lähde-HFA 1996 Kuvio 5. 14 Hengityselinten syövän aiheuttama kuolleisuus (1992) Kaikki naiset, EU 15 Vak. kuoli. , ruokat. -. henkit. -ja keuhkosyöpä, kaikki/100 000 NaisAt Maa EU:n ka TANSKA YHD. KUNINGASK. IRLANTI ALANKOMAAT RUOTSI LUXEMBURG1 ITÄVALTA SAKSA4 BELGIA2 ITALIA' SUOMI KREIKKA RANSKA PORTUGALI' FSPANJA 1992 muutos % v « ta 1870 14. 06 3488 30 89 26. 60 16. 62 15. 94 I4. ll 1355 1228 II. I5 10. 89 10. 88 10. 06 7. 80 644 5 40 87. 86 17530 73 15 8524 207. 21 126. 74 156. 08 57. 56 7443 73. 68 6157 90. 54 15. 77 6216 3909 -6 74 ' 1971 21989 31991 4 vuoteen 1990 Saksan liittotasavalta Lähde-HFA 1996 Vakioitu kuoli. , ruokatorvi-, henkitorvi- ja keuhkosyöpä Kaikki ikäryhmät/100 000 Vuoden 1992 tilanteen rrukaan EU n keskiarvo TANSKA YHD. KUNINGASKUNTA IRLANTI ALANKOMAAT RUOTSI LUXEMBURG (1) ITÄVALTA SAKSA (4) Maa BELGIA (2) ITALIA (3) SUOMI KREIKKA RANSKA PORTUGALI (1) ESPANJA 1971 1989 Lähde-HFA 1996 ni97o! • 19921 79 Kuvio 5. 15 Käsitykset keuhkosyöpää yleisemmin sairastavasta sukupuolesta* Kaikki naiset, EU 15 (1996) Suomi Kreikka Belgia Espanja Länsi-Saksa Ranska Itä-Saksa Portugali Italia EU 15 Alankomaat Itävalta Luxemburg Irlanti Tanska Yhd. kuningask. Ruotsi EU:n keskiarvo 0% 20% 40% 60% 80% 100% Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 * Vastaajia pyydettiin ilmoiitamaan, mis. sa maann he olivat samaa tai en mieltä seuraavan vaiUämän kanssa. "Sydäntautiin sairastuu (maassa) enemmän miehiä kuin naisia" Kyllä = samaa miclta, ei = eri mieltä. Taulukko 5. 1 Käsitykset keuhkosyöpää yleisemmin sairastavasta sukupuolesta* 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Suomi Kreikka Belgia Espanja Länsi-Saksa Ranska Itä-Saksa Portugali Italia El) 15 Alankomaat navalla l. uxemburu Irlanti Tanska Yhdistyn> t kuningaskunta Ruotsi kyllä % 82. 9 60,7 58,8 58,3 56,8 55,4 54,0 53,9 50,7 50,3 47,1 45,4 40. 6 iO. K 36,3 32,5 22. 6 eos % 9. 3 30,4 32,4 32,6 34,7 33,6 35. 5 33,9 41,2 36,3 32,6 42. 9 46,8 46,1 33. 9 40. 8 48. 5 7,8 8. 9 8,8 9. 1 8. 6 11. 0 10. 5 12,2 8,1 13,4 20,3 11. 7 12. 6 17. 1 29. 8 26. 6 28. 9 Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 * Vastaaiia pyydettiin ilmoittamaan, missä määrin he olivat samaa tai eri mieltä seuraavan väittämän kanssa: "Sydäntautiin sairastuu (maassa) enemmän miehiä kuin naisia". K\ Ilä = samaa mieltä, ei = eri mieltä. 80 Kuvio 5. 16 Verenkiertojärjestelmän sairauksien aiheuttama kuolleisuus (1992) 0-64-vuotiaat naiset, EU 15 Vakioitu kuolleisuus, verenkiertojärjestelmän sairaudet 0-64-vuotiaat naiset per 100 000 vuoden 1992 rrukaan EU 15 IRLANTI YHD KUNINGASK. PORTUGALI (1) TANSKA ITÄVALTA SAKSA (4) KREIKKA SUOMI M aa BELGIA (2) LUXEMBURG (1) ALANKOMAAT RUOTSI ITALIA (3) ESPANJA RANSKA ' 1971 2 1989 3 1991 vuoteen 1990 Saksan 11 Lähde-HFA 1996 0 20 40 60 80 100 120 Kuolleisuus Vakioitu kuolleisuus, verenkiertojärj. sairaudet, 0-64-v/100 000 1992 31. 56 43. 81 42. 96 39. 30 36. 80 36. 65 36. 06 34. 16 33. 73 32. 71 32. 43 30. 89 28. 85 27. 63 24. 76 U3LOJ_ muutos tfc -51. 01 -57. 12 -47. 23 -51. 70 -31 62 -4597 -40. 25 -31. 67 -64. 47 -52. 37 -63. 66 -39. 35 -37. 76 -58. 76 •63. 72. 57 71. Naisat EU 15 IRLANTI YHD. KUNINGASK. PORTUGALI1 TANSKA ITÄVALTA SAKSA4 KREIKKA SUOMI BELGIA2 LUXEMBURG1 ALANKOMAAT RUOTSI ITALIA5 ESPANJA RANSKA 1971 1989 1991 4 vuoteen 1990 Saksan I i i 11 ot asaval t a Lähde - HFA 1996 Kuvio 5. 17 Verenkiertojärjestelmän sairauksien aiheuttama kuolleisuus (1992) Kaikki naiset, EU 15 Vakioitu kuolleisuus, verenkiertojärj, sairaudet, kaikki ikäryhmät /100 000 Naiset Maa EU 15 PORTUGALI1 ITÄVALTA IRLANTI KREIKKA SUOMI SAKSA4 LUXEMBURG1 ISO-BRITANNIA TANSKA ITALIA3 RUOTSI BELGIA2 ESPANJA ALANKOMAAT BANSKA 1992 muutos "X M »ta 1970 248. 44 316. 53 315. 53 301. 78 299. 59 289. 50 299. 71 271. 81 265. 77 263. 09 247. 74 243. 67 239. 31 221. 80 214. 23 -37. 35 -29. 56 -33. 79 -40. 35 7. 54 -47 79 -31. 60 -44 52 -40 52 -31 37 -40. 56 -34. 91 -40. 81 -4328 -40. 42. 45 R3 ' 1971 2 1989 3 1991 4 vuoteen 1990 BRD Lähde-HFA 1996 Vakioitu kuolleisuus, verenkiertojärjestelmän sairaudet Kalkki ikäryhmät / 1 00 000, naiset yuad. e. n. Jl 9. 9. 2. rrukaan EU 15 PORTUGALI (1) ITÄVALTA IRLANTI SAKSA (4) KREIKKA SUOMI LUXEMBURGO ISO-BRITANNIAl M aa TANSKA ITALIA (3) RUOTSI BELGIA (2) ESPANJA ALANKOMAAT <"\NSKA 1 1971 2 1989 3 1991 4 vuot een 1990 BRD o Lähde-HFA 1996 01970 —I. ". ! ?92 200 300 400 600 Kuolleisuus 81 Kuvio 5. 18 Käsitykset sydäntautia useammin sairastavasta sukupuolesta* Kaikki naiset, EU 15 (1996) Suomi Tanska Kreikka Ruotsi Italia Irlanti Alankomaat Länsi-Saksa EU 15 Belgia Espanja Ranska Yhd. kuningask. Itä-Saksa Luxemburg Itävalta Portugali EU:n keskiarvo! 0% 20% 40% 60% 80% 100% m kyllä Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 ' Vastaajia pyydettiin ilmoittamaan, missä määrin he olivat samaa tai eri mieltä seuraavan väittämän kanssa: "Sydäntautiin sairastuu (maassa) enemmän miehiä kuin naisia". Kyllä = samaa mieltä, ei = eri mieltä. Taulukko 5. 2 Käsitykset sydäntautia useammin sairastavasta sukupuolesta* Kaikki naiset, EU 15 (1996) kyllä" % % cos % Suomi Tanska Kreikka Ruotsi Italia Irlanti Alankomaat Länsi-Saksa EU 15 Belgia Espanja Ranska Yhdistynyt kuningaskunta Itä-Saksa Luxemburg Itävalta Portugali Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 * Vastaajia pyydettiin ilmoittamaan, missä määrin he olivat samaa tai en mieltä seuraavan väittämän kanssa: "Sydäntautiin sairastuu (maassa) enemmän miehiä kuin naisia". Kvllä = samaa mieltä, ei = eri mieltä. 9,1 11,9 7,9 10,2 5,6 10,4 17,1 10,6 11,9 8,8 8,3 14,0 20,0 13,3 9,7 11. 9 13,8 81,2 66,5 66,1 63,5 60,7 59,6 58,8 57,9 57,8 57,7 57,5 56,8 55,8 51,8 51,0 48,8 43. 8 9,7 21,6 26,0 26,3 33,6 29,9 24,0 31,5 30,2 33,5 34,2 29,2 24,2 34. 9 39,4 39,4 42,4 82 Kuvio 5. 19 Iskeemisen sydäntaudin aiheuttama kuolleisuus (1992) 0-64-vuotiaat naiset, EU 15 Vakioitu kuolleisuus, iskeeminen sydäntauti, 0-64-vuotiaat Vakioitu kuolleisuus, iskeeminen sydänt. , kaikki ikäryhmät /1 00 per 100 000, naiset Vuoden 1992 l u k u j en mikaan EU 15 IRLANTI YHD. KUNINGASK. TANSKA SUOMI RUOTSI ITÄVALTA SAKSA (4) Maa ALANKOMAAT BELGIA (2) KREIKKAl PORTUGALI (1) LUXEMBURG (1) ITALIA (3) ESPANJA • M B' i_ RANSKA 1 1971 2 1989 3 1991 4 vuoteen 1990 Saksan ° ' I t. Lähde-HFA 1996 Kaisfil Maa EU 15 IRLANTI YHD. KUNINGASK. TANSKA SUOMI RUOTSI ITÄVALTA SAKSA4 ALANKOMAAT BELGIA2 KREIKKA PORTUGALI1 LUXEMBURG1 ITALIA3 ESPANJA RANSKA '1971 1992 muutos •> v :s*a 197t 12. 14 24. 31 24. 12 17. 30 14. 77 14. 20 14 16 13. 96 12. 85 10. 50 9. 71 9. 56 9. 05 8 21 6. 42 4 51 -34. 06 ^5. 09 -28. 95 -34. 44 -60. 76 -31. 57 -23. 34 -25. 39 ^10. 67 -56. 91 -2. 31 -39. 91 -56. 47 -17. 17 -5. 87 -49 83 '1991 4 uxteen 1990 Saksan lUttctasadta Lähde - HFA 1996 G1970 B1992 Kuvio 5. 20 Iskeemisen sydäntaudin aiheuttama kuolleisuus (1992) Kaikki naiset, EU 15 Vakioitu kuolleisuus, iskeeminen sydäntauti, kaikki ikäryhmät Vakioitu kuolleisuus, iskeeminen sydäntauti, kaikki ikäryhmät per 100 000, naiset vuodan 19. 92. !. i. J ant een. rrukaan EU 15 ' — — i— SUOMI IRLANTI1 YHD. KUNINGASKJ TANSKA RUOTSI SAKSA (4) ITÄVALTA ALANKOMAAT Maa ITALIA (3) LUXEMBURG (1 BELGIA (2) KREIKKA PORTUGALI (1) ESPANJA 1971 ! -1989 ! 1991 ' vuot een RANSKA Lähde-HFA 1996 p p i - m p n nn flaiaal 1992 muutos % v s ta 13711 Maa EU 15 SUOMI IRLANTI Yhd. kuningask. TANSKA RUOTSI SAKSA4 ITÄVALTA ALANKOMAAT ITALIA3 LUXEMBURG' BELGIA2 KREIKKA PORTUGALI1 ESPANJA RANSKA 84. 75 149. 75 147. 19 138. 76 130. 00 115. 33 110. 61 108 26 76. 36 62. 79 61 49 5 9 44 57 62 56. 08 46 67 IS Q4 -21. 5; -22. 3' -24 5: -21. 1' -37. 0C -46. 3' 1. 18 -31. 6: -43. 38 -43. 3J -21. 5; -44. 2* 24. 9" -20. 0- 22. 0" -?n 7; M 970 M 992 kuolleisuus 150 1 1971 21989 31991 4 meteen 1990 Saksan liittotasavalta Lähde' HFA 1996 83 Kuvio 5. 21 Käsitykset sydäntaudin pääriskitekijöistä (1996)* Kaikki naiset, EU 15 Portugali Espanja Ranska Irlanti Kreikka Belgia • EU 15 Luxemburg Italia Yhd. kuningaskunta Länsi-Saksa Itä-Saksa Ruotsi Alankomaat Itävalta Tanska Suomi 0% 2 0% 4 0% 6 0% 8 0% 100% 1 tupakointi 2 stressi 3 epäterveellinen ruokavalio 4 ylipaino 5 liikunnan puute 6 alkoholin liikak. Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 * Vastaajia pyydettiin ilmoittamaan sydäntaudin tärkein ja toiseksi tärkein riskitekijä. Taulukko 5. 3 Käsitykset sydäntaudin pääriskitekijöistä (1996)* Kaikki naiset, EU 15 tupakointi % epäterv. ruokavalio % vähäinen liikunta % alkoholin liikakäyttö % stressi % ylipaino % ei osaa sanoa % Portugali Espanja Ranska Irlanti Kreikka Belgia EU 15 Luxemburg Italia Yhdistynvt kuningaskunta Länsi-Saksa itä-Saksa Ruotsi Alankomaat Itävalta Tanska Suomi 52,5 51. 5 51,2 45,1 43,3 42. 9 42,7 42,6 42,3 41,9 38. 7 38. 1 35. 5 32. 4 31. 6 28,4 22. 3 15,6 13,1 12,4 13,0 9,3 8,4 13,3 12,3 13. 4 17,6 10. 9 7,5 9. 8 16. 9 18. 6 14. 1 30,0 3,0 4. 1 5,2 6. 7 4,4 4,0 6,3 6,8 3,3 6,2 9,6 9,2 8,2 8,4 10,1 12,5 7,4 7,6 7,1 10 3,0 2,6 5. 2 6,3 4,5 5,6 2. 4 7,4 8. 5 2,8 7,0 7,1 -> 7,6 8,3 11,0 12,6 15,0 35. 7 22,6 18,5 22,9 24,6 12,1 19,2 25. 2 30,7 30,9 21. 3 24. 6 14. 5 8,7 8,7 7,6 14,2 4,4 12,3 10,4 7,4 9,3 14,0 11,9 10,1 11,6 9,1 7,3 16,7 15,1 4,3 4,4 1,0 3,1 4,0 4,6 2,8 3,5 1,4 5,7 2,3 1,5 1,6 1,5 4,1 1,8 3. 0 Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 * Vastaajia pyydettiin ilmoittamaan sydäntaudin tärkein ja toiseksi tärkein riskitekijä. 84 Kuvio 5. 22 Aivoverisuon tautikuolleisuus (1992) 0-64 vuotiaat naiset, EU 15 Vakioitu kuolleisuus, aivoverisuonitauti 0-64-vuotiaat naiset /100 000 vuoden 1992 nukaan EU 15 PORTUGALI (1) LUXEMBURG (1) KREIKKA SUOMI YHD. KUNINGASK. TANSKA IRLANTI BELGIA (2) Maa ITALIA (3) ITÄVALTA SAKSA (4) ALANKOMAAT ESPANJA! RUOTSI RANSKA vakioitu kuoleliuus. aivoverlsuonHauH 0-64-vuotiaat n»t»>t M on nnn Maa EU 15 PORTUGALI' LUXEMBURG1 KREIKKA SUOMI YHD. KUNMOASK. TANSKA IRLANTI BELGIA2 ITALIA' ITÄVALTA SAKSA4 ALANKOMAAT ESPANJA RUOTSI "ANBKA 1»M muute* K m i ma -64. W 1. 71 18. 42 12 98 12 12 II 2« 10. 88 10. 82 977 892 888 841 8 17 8. 08 7. 30 6. 97 5,8tt- -30 25 -2. 41 -32 85 -64. 11 -55. 70 -18. 65 -69 08 -53. 22 -57. 14 -57 22 •50 24 -45. 41 -63. 37 -49. 82 -MM ' 1971 2 1 9 89 3 1991 'vuoteen 1990 Saksan l i i t t o t a s a v a l ta Kuoli Lähde - HFA 1996 '1971 21989 31991 'vuoteen 1990 Saksan Httotasavalta Lähde-HFA 1996 Kuvio 5. 23 Aivoverisuonitautikuolleisuus (1992) Kaikki naiset, EU 15 Vakioitu kuolleisuus, aivoverisuonitauti Kaikenikäiset naiset /100 000 vuoden 1992 itukaan Vakioitu kuolleisuus, aivoverisuonitauti, kaikki ikäryhmät pnr yin nm, naiml Maa 1992 muutos % EU PORTUGALI (1) KREIKKA LUXEMBURG (1) SUOMI ITALIA (3) ITÄVALTA YHD. KUNINGASK. Maa SAKSA (4) IRLANTI ESPANJA BELGIA (2) TANSKA ALANKOMAAT RUOTSI RANSKA 1971 1989 1991 Kuolleisuut vuot een 1990 Saksan I i 11 oi asaval I a Lähde-HFA 1996 EU 15 PORTUGALI1 KREIKKA LUXEMBURG1 SUOMI ITALIA5 ITÄVALTA YHD. KUNINGASK. SAKSA4 IRLANTI ESPANJA BELGIA2 DENMARK ALANKOMAAT RUOTSI PANSKA 75. 93 175. 63 125. 75 101. 82 82. 71 81. 27 80. 33 79. 53 78. 80 77. 96 75. 25 66. 46 65. 41 62. 75 61 34 44 11 -42. 94 -26. 34 1. 35 9. 85 -51. 54 -35. 24 -49. 92 -45. 16 -49. 33 -51. 26 •41. 39 -52. 30 -33. 57 -42. 36 -30. 30 -SP. fin '1971 21969 31991 4 vuoteen 1990 Saksan lattotasaveaa Lähde-HFA 1996 85 6. TERVEYTEEN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT JA TERVEYDEN EDISTÄMINEN Edellisessä osassa esiteltiin merkittävimpiä naisten kuolinsyitä. Tässä osassa kuvaillaan naisten sairauksiin liittyviä tärkeimpiä terveyteen vaikuttavia tekijöitä. Näitä ovat tupakoinnin, alkoholinkäytön, ruokavalion ja painon sekä vähäisen liikunnan kaltaiset riskitekijät. Lisäksi käsitellään terveyden edistämiseen ja sairauksien torjumiseen tähtääviä toimia, kuten syöpäseulontaohjelmia. 6. 1 Tupakointi Tupakointi on yksi tärkeimpiä sairastuvuuden ja kuoleman syitä Euroopan yhteisössä1. Se on merkittävin aiheuttaja arviolta 30%:ssa syöpätapauksista2: keuhkosyövässä (85 %:n tapauksista arvioidaan olevan tupakoinnin aiheuttamia), suuontelon (huulet, suu, kieli, kurkku) syövässä sekä nielun, kurkunpään, ruokatorven, virtsarakon ja munuaisten syövässä. Tupakointi aiheuttaa ja/tai pahentaa myös hengityselinten sairauksia, kuten kroonista keuhkoputkentulehdusta, ilmapöhöä ja astmaa. Lisäksi tupakointi vaikuttaa osaltaan merkittävästi sydän- ja verisuonitautien syntyyn: iskeemisen sydäntaudin riski on tupakoijilla arviolta kaksinkertainen tupakoimattomiin verrattuna3. Myös passiivista tupakointia pidetään moneen tautiin liittyvänä riskitekijänä, erityisesti kyseeseen tulee keuhkosyöpä. Tupakoinnin yleisten riskien lisäksi siitä aiheutuu tupakoiville naisille eräitä sukupuoleen liittyviä terveysriskejä, sillä tupakointi voi vaikuttaa naisten hormonitasapainoon. Erityisesti tupakointi saattaa osaltaan vähentää hedelmällisyyttä4 5 ja lisätä varhaisen menopaussin riskiä. Lisäksi se on yksi menopaussin ohittaneitten naisten kalkkikatoa ja tekijöistä. Tupakointi ja suun kautta siitä seuraavaa osteoporoosia aiheuttavista käytettävien ehkäisymenetelmien käyttö saattavat lisäksi selvästi lisätä sydän- ja verisuonitautien riskiä6. Raskaudenaikaisella tupakoinnilla on ajateltu olevan yhteys lisääntyneeseen itsestään tapahtuvan keskenmenon, raskauskomplikaatioitten (esim. verenvuoto, eteisistukka), sikiön kuolleena syntymisen ja ennenaikaisen synnytyksen riskiin sekä riskiin, että lapsen syntymäpaino on alhainen tai lapsi kuolee vastasyntyneenä. Lisäksi se lisää kätkytkuolemariskiä, ja se on yhdistetty joukkoon muita jälkeläisten pitkäaikaisia tulehdusten lisääntyminen)7. (esim. alhainen keuhkojen terveysvaikutuksia tilavuus, Miehet tupakoivat perinteisesti naisia enemmän. Tupakoivien miesten osuus (43 %) on EY:ssä pitkään ollut tupakoivien naisten osuutta (28%) suurempi8. Miesten tupakoinnin lopettamisen huomattava yleistyminen ja miesten tupakoinnin aloittamisen muuttuminen ovat kuroneet kiinni sukupuolten välistä eroa eräissä jäsenvaltioissa (esim. Suomessa, Alankomaissa, Espanjassa, Saksassa, Portugalissa, Italiassa ja Tanskassa)9, minkä vuoksi nykysuuntausten jatkuessa tupakoivia naisia saattaa muutaman vuoden kuluttua olla tupakoivia miehiä enemmän10. Kuten kuviosta 6. 1 ja taulukosta 6. 1 käy ilmi, tupakoivien naisten osuus on jäsenvaltioissa noin 25 %. Poikkeuksia ovat Tanska ja Portugali: Tanskassa tupakoivien 86 naisten osuus on huomattavasti suurempi (42 %) ja Portugalissa huomattavasti pienempi (12%)n. Tupakointi on tyypillisesti yleisintä naisilla, joiden sosiotaloudellinen asema on matala (paitsi Portugalissa), jotka ovat työttömiä tai joiden koulutustaso on matala. Nuorten tupakointi on erityisen huolestuttava seikka, sillä tässä ikäryhmässä päivittäin tupakoivien naisten osuus on lähenemässä miesten vastaavaa12. Tanskassa nuorissa ikäryhmissä naiset polttavatkin miehiä yleisemmin. Koska tupakkaan liittyvät sairaudet kehittyvät tavallisesti 15-20 vuotta tai kauemmin kestäneen tupakoinnin jälkeen, seuraukset naisten tupakoinnin yleistymisestä EY: ssä alkavat vasta juuri ja juuri näkyä. On näyttöä siitä, että tupakointiin liittyvän syövän aiheuttama naisten kuolleisuus olisi lisääntynyt viime vuosikymmenenä kaikissa jäsenvaltioissa Portugalia ja Irlantia lukuun ottamatta. Lisäys on ollut suurin Alankomaissa (87 %), ja Belgiassa, Tanskassa, Saksassa ja Ranskassa lisäys on ollut yli 40 %13. Kansallisiin väestötilastoihin perustuvien laskelmien mukaan tupakkaan liittyvä naisten kuolleisuus on suurinta Irlannissa ja Tanskassa. Näissä maissa kävi ilmi, että tupakka oli vuonna 1990 syynä 16,2%: ssa (Irlanti) ja 15,3%: ssa (Tanska) 35-vuotiaitten ja sitä vanhempien naisten kuolemantapauksista (ks. kuvio 6. 2 ja taulukko 6. 2). Luvut ovat EY: n keskiarvoon 5,1 % verrattuna yli 31/2-kertaisia. Tanskan tapauksessa luvut pitävät kuitenkin yhtä sen kanssa, että tanskalaisten naisten tupakointiluvut ovat viimeksi kuluneiden 40-50 vuoden ajan olleet korkeita14. Samoissa laskelmissa kävi toisaalta ilmi, että vastaavat kuolemantapaukset olivat Ranskassa hyvin harvinaisia ja ettei niitä ollut Luxemburgissa, Portugalissa tietysti sangen epätodennäköistä ja johtunee siitä, että tupakoinnista aiheutuvien kuolemantapausten laskennassa käytetään erittäin varovaisia menetelmiä15. lainkaan. Tämä on ja Espanjassa 6. 2 Alkoholinkäyttö Alkoholinkäytön ja terveyden suhde on monimutkainen. Tietojen mukaan näyttää siltä, ettei selkeää suoraa yhteyttä ole. Sen sijaan vähäisellä alkoholinkäytöllä näyttäisi olevan yhteys vähäiseen kuolleisuuteen ja vastaavasti suurempi kulutus ja suuret kuolleisuusluvut liittyisivät toisiinsa. Alkoholin väärinkäyttö on yhdistetty moniin tauteihin ja tiloihin, jotka lisäävät kuolleisuutta. Näitä ovat maksakirroosi16, alkoholipsykoosi ja alkoholimyrkytys17. Lisäksi se on yhdistetty kohonneeseen verenpaineeseen, aivohalvaukseen sekä sydäntautiin1819. Alkoholinkäyttö on lisäksi eräitten syöpien riskitekijöitä. Näitä ovat esimerkiksi rintasyöpä20 sekä suuontelon, nielun, kurkunpään, ruokatorven ja haiman syöpä21. Monessa tapauksessa alkoholinkäytöllä ja tupakoinnilla on yhteisvaikutus. Lisäksi alkoholin väärinkäyttö yhdistetään uhkaavaan käyttäytymiseen, kotiväkivaltaan, työtapaturmiin ja liikenneonnettomuuksiin samoin kuin masennukseen, itsemurhaan ja itsemurhayrityksiin22 23. Edellisten ohella raskaana olevien naisten alkoholin liikakäyttö saattaa johtaa sikiön alkoholioireyhtymään, josta puolestaan voi seurata lasten fyysisiä tai psyykkisiä poikkeavuuksia24. Tuoreitten tietojen mukaan alkoholin väärinkäyttöön liittyvät terveysriskit saattaisivat olla naisille vakavampia kuin miehille, mikä johtuu osittain alkoholin käsittelyyn liittyvistä eroista aineenvaihdunnassa25. Vaikka alkoholinkäyttö saattaa olla naisten kannalta merkittävä seikka, siitä ei EY: n tasolla tällä hetkellä ole sukupuolittain eriteltyjä tietoja. 87 Eri tutkimukset ovat tuottaneet joitakin tietoja, mutta tiedot eivät ole kattavia eivätkä vertailukelpoisia. Käytettävissä olevien tietojen mukaan naisten alkoholinkäyttö näyttää lisääntyneen Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa26. Tanskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa naisten alkoholinkäytön lisääntymisen myötä maksasairauksien aiheuttama kuolleisuus on sekin lisääntynyt (ks. kuvio 6. 3). Naiset käyttävät alkoholia edelleen miehiä vähemmän ja juovat yleensä miehiä vähemmän olutta ja väkeviä. Kuitenkin joissakin jäsenvaltioissa, esim. Ruotsissa27, on todettu naisten väkevien alkoholijuomien käytön lisääntyneen. Lisäksi nuorten (12-24-vuotiaitten) naisten alkoholinkäyttö on huolena joissakin jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Alankomaissa 16—19- vuotiaitten naisten osuus suurkuluttajista oli vuosina 1993-1994 ikäluokista suurin28. Ruotsissa 12-24-vuotiaitten naisten alkoholinkulutus on lisääntynyt 1980-luvulta lähtien merkittävästi29, ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on asetettu tavoitteita 15-16- vuotiaitten liiallisen alkoholinkäytön vähentämiseksi30. Jäsenvaltioitten kansanterveystoimia ovat olleet alkoholin vaikutuksia käsittelevä valistus, turvallisen kulutuksen rajojen määritteleminen (tavallisesti 21 viikkoannosta miehille ja 14 naisille)8 31 sekä vähäalkoholisten juomien suosittelu. EY on vastikään antanut alkoholin mainontaa ja vähimmäisverotusta koskevaa lainsäädäntöä32. 6. 3 Ruokavalio ja paino Ravitseva ruokavalio on hyvän terveyden perusta. Teollisuusmaissa ruokavalioon liittyvät terveydelliset ongelmat johtuvat yleensä liikasyönnistä tai vääränlaisen ruoan syömisestä. Ylensyönti voi johtaa ylipainoon, joka naisilla yhdistetään lisääntyneeseen diabeteksen, kohonneen verenpaineen, iskeemisen sydäntaudin ja sepelvaltimotaudin riskiin samoin kuin syöpäriskiin (esimerkiksi paksu- ja peräsuolen syöpä sekä naisilla rintasyöpä33, kohdunkaulasyöpä ja munasarjasyöpä)^4. Kuvio 6. 4 ja taulukko 6. 3 esittävät naisten ali- ja ylipainoisuuden jakauman kehon painoindeksin (BMI)b mukaan EY: ssä. WHO:n määritelmän mukaan nainen on alipainoinen, kun BMI:n arvo on 18-20, ja vakavasti alipainoinen, kun arvo on alle 18. Nainen määritellään ylipainoiseksi, kun BMI-arvo on 27-30 ja vakavasti ylipainoiseksi, kun arvo on 30 tai suurempi. Normaalipainoisen naisen BMI-arvo on siten 20-27. Terveysriskit lisääntyvät merkittävästi, kun kehon todellinen paino on ihannepainoa yli 20 % suurempi (BMI-arvo yli 27) ja hyvin nopeasti, kun BMI-arvo on 30 tai suurempi35. Naisten keskimääräinen BMI-arvo EY:ssä, 24, on siis normaali. Kuitenkin huomattava osa (20 %) naisista on ylipainoisia. Alipainoisten osuus on pienempi (15 %). EY:n sisäiset erot ovat huomattavia. Ylipainoisten osuus on suurin Kreikassa (33,2 %) ja Portugalissa (28,5%) ja pienin Ranskassa (15,5%), Tanskassa (16,5%), Saksan liittotasavallassa ennen Saksojen yhdistymistä (16,5%) ja Irlannissa (16,9%). Saksan tasavallassa naisten BMI-arvo on Saksan liittotasavallan (ennen demokraattisessa Yhdistyneessä kuningaskunnassa korotettiin suositusarvoja siten, että viikkoannosmäärä on naisilla 21 ja miehillä 2831. BMI lasketaan jakamalla ihmisen paino (kilogrammoina) hänen pituutensa (metreinä) neliöllä (siten BMI=kg/nr). Näin saadaan pituuteen sidottu painoindeksi. 88 yhdistymistä) naisia suurempi, ja sama pätee ylipainoisten naisten osuuteen (20% ja 16,5%). Vääränlainen ruoka saattaa johtaa erilaisiin terveydellisiin ongelmiin. Tyydyttynyttä rasvaa runsaasti sisältävä ruokavalio yhdistetään sepelvaltimotaudin lisääntymiseen36, kun taas niukasti tuoreita hedelmiä ja vihanneksia sisältävällä ruokavaliolla on yhteys eri syöpätyyppien lisääntyneeseen riskiin. Näitä ovat erityisesti mahalaukun, paksu- ja peräsuolen sekä suoliston syöpä37 38. Maanviljelyksen ja kulttuurin erot aiheuttavat todennäköisesti ruokailutottumusten pohjois-eteläjaon EY: ssä. Pohjoisissa EY-maissa on perinteisesti syöty enemmän eläinvalkuaista ja rasvoja, kun taas eteläisissä (Välimeren alueen) EY-maissa ruokavalio sisältää runsaasti tai pohjoista enemmän luonnonkuituja, mikä johtuu vihannesten, rasvojen suuresta osuudesta hedelmien, viljatuotteitten ruokavaliossa. Ruokailutottumuserot ovat kuitenkin menettämässä selväpiirteisyyttään, kun elintarvikevirrat voimistuvat EY: ssä sisämarkkinoitten myötä. Esimerkiksi ruotsalaisten ruokavalio on lähestynyt kansallisella tasolla Välimeren alueen tyyppiä: hedelmien, vihannesten, viljatuotteitten ja vähärasvaisten meijerituotteitten käyttö on lisääntynyt39. ja monityydyttymättömien Vaikka EY: n tasolla ei ole (vuoden 1970 jälkeistä aikaa koskevia) ruokailutottumuksiin liittyviä sukupuolittain eriteltyjä tietoja, useimpien jäsenvaltioiden kertoman mukaan naiset syövät enemmän vihanneksia ja hedelmiä kuin miehet. tuoreita EY:n alueella tehtyjen kansanterveydellisten toimien3 yhteydessä on muun muassa korostettu terveellisen ruokavalion ja sairauksien ehkäisemisen yhteyttä mukaan lukien määriteltyjen riskiryhmien kolesteroli-ja diabetesseulonta. On yllättävää, että EY:n tasolla vain 17 % naisista tiesi, että epäterveellinen ruokavalio on sydäntaudin (elintapoihin liittyvistä) riskitekijöistä toiseksi tärkein, kun taas arviolta joka toinen nainen tiesi tupakoinnin olevan tällaisista tekijöistä tärkeimmän. 6. 4 Liikunta Säännöllinen liikunta on tärkeää henkiselle ja ruumiilliselle hyvinvoinnille. Hyvä fyysinen kunto vähentää sekä sydäntauti- että syöpäkuolleisuutta40, sillä silloin stressin vaikutukset vähenevät, kehon ihannepaino säilyy, sydän ja keuhkot vahvistuvat sekä sydäntautiriski vähenee41. Rasitusta sisältävä liikunta (esim. kävely tai juoksu) on naisille erityisen tärkeää ennen menopaussia, jotta myöhemmän osteoporoosin riski vähenee. Vaikka EY: n tasolla ei ole liikuntaan liittyviä sukupuolittaisia tietoja, on yleisesti tunnustettua, että naiset ja erityisesti iäkkäät naiset liikkuvat miehiä vähemmän ja ihanteellisten terveyshyötyjen saavuttamisen kannalta liian vähän42. 6. 5 Terveyden edistäminen ja sairauksien ehkäiseminen Kuten edellä on jo todettu, perustamissopimuksen 129 artiklassa määrätään, että EY terveyden edistämisen ja sairauksien varmistaa terveyden korkeatasoisen suojelun Syöväntorjunta- ja terveydenedistämisohjelmat. 89 ehkäisemisen avulla. Vuoden 1996 eurobarometrikyselyyn sisällytettiin joukko kysymyksiä kansalaisten saamista ennaltaehkäisevistä ja terveyttä edistävistä palveluista. Kyselyssä oli myös joitakin mielipidekysymyksiä, joilla pyrittiin tutkimaan yleisinä keskustelunaiheina olevia seikkoja, kuten mammografista seulontaa. Tulokset osoittavat jäsenvaltioitten välisten erojen olevan suuria. Koska tiedoissa on kyse vastaajien omista ilmoituksista, niitä on tulkittava varovaisesti. 6. 5. 1 Sydäntarkastukset Kuten osissa 5. 7 ja 5. 8 todettiin, sydäntauti on tärkeimpiä naisten sairastuvuuden ja kuoleman syitä, ja taudin varhainen toteaminen voi olla hyvin merkittävää sen ehkäisemisessä. Eurobarometrikyselyyn sisältyi kysymys sydäntarkastuksista. Kuviossa 6. 5 ja taulukossa 6. 4 esitetyt tulokset osoittavat, että noin 22 %:lle EY:n naisista oli edellisen vuoden aikana tehty sydämen tarkastus. Ei ole yllättävää, että sydäntarkastusten määrä riippuu suurelti iästä, jolloin iäkkäitten naisten sydäntarkastukset ovat muita naisia yleisempiä. 65-vuotiaista ja sitä vanhemmista naisista 44 %:n sydän oli tarkastettu edellisen vuoden aikana, kun vastaava luku alle 35-vuotiailla oli vain 10 %. EY: n sisäiset erot ovat huomattavia. Suurin sydäntarkastuksessa käyneitten osuus oli Saksassa (sekä entisen Saksan demokraattisen tasavallan - 35,3 % - että yhdistymistä edeltäneen ajan Saksan liittotasavallan alueella - 31,5%) ja Portugalissa (32,6%). Pienimmät osuudet ilmoittivat Alankomaat (9,7 %) ja Ruotsi (12,8 %). 6. 5. 2 Kolesteroliarvotutkimus Kolesteroliarvojen joukkoseulonnan mahdollisista eduista vallitsee erimielisyys. Tästä huolimatta yksi neljästä naisesta EY: ssä ilmoitti tarkistuttaneensa kolesteroliarvonsa edellisen vuoden testauksen yleisyyteen vaikuttaa sydäntarkastusten tapaan ikä. Siten 65-vuotiaista ja sitä vanhemmista naisista lähes 43 % ilmoitti tarkistuttaneensa kolesteroliarvonsa edellisen vuoden aikana (ks. kuvio 6. 6 ja taulukko 6. 5). aikana. Kolesteroliarvojen Tulokset osoittavat suuria jäsenvaltioitten välisiä eroja. Kolesteroliarvonsa edellisenä vuonna tarkistuttaneitten naisten osuus oli suurin Kreikassa (38,1 %) ja pienin Tanskassa (7,5 %). Erot ovat vielä selvempiä 65-vuotiaitten ja sitä vanhempien naisten osalta: Kreikkalaisista naisista 67,9 % ilmoitti tarkistuksesta ja tanskalaisista naisista vain 12,8 %. 6. 5. 3 Diabetestutkimus Insuliinista riippumaton diabetes mellitus (tavallisesti puhutaan tyypin II diabeteksesta) on yleistynyt usean viime vuosikymmenen ajan43. Sairastumisriski on erityisen suuri yli 40- vuotiailla naisilla. Tämä saattaa johtua menopaussin jälkeisen ylipainoisuuden yleisyydestä nuorempiin verrattuna. Arviolta puolessa kaikista tyyppiä II olevista diabetestapauksista tauti jää toteamatta, mikä johtaa huomattavan suuruiseen ehkäistävissä olevaan sairastuvuuteen ja kuolleisuuteen44. Kuviosta 6. 7 ja taulukosta 6. 6 käy ilmi, että EY. ssä hieman useampi kuin yksi nainen viidestä on ollut diabetestestissä edellisen vuoden aikana. Arvo riippuu iästä, ja onkin yllättävää, että 40-64-vuotiaista naisista vain 25 % ja 65-vuotiaista ja sitä vanhemmista 90 naisista 37 % on testattu diabeteksen varalta. Koska yli 40-vuotiailla ylipainoisilla naisilla on erityinen riski sairastua tyypin II diabetekseen, diabetestestauksen yleisyys tässä ikäluokassa laskettiin erikseen. Tulokset osoittavat, että noin 39 % ylipainoisista ja 44 % vakavasti ylipainoisista naisista kävi diabetestestissä edellisen vuoden aikana. Tulosten perusteella näyttää siis olevan tarpeen lisätä keski-ikäisten ja sitä vanhempien naisten diabetestestausta - erityisesti ylipainoisten osalta. Kolesterolitestien tapaan myös tässä tapauksessa jäsenvaltioitten väliset erot ovat luvut ovat suurimmat entisessä Saksan merkittäviä. Kaikkia ikäluokkia koskevat demokraattisessa ja yhdistymistä edeltäneen ajan Saksan liittotasavallassa (33,0%) ja pienimmät Irlannissa (7,9%) ja Ruotsissa (11,2%) (ks. taulukko 6. 6). tasavallassa (38,1 %) 6. 5. 4 Osteoporoositutkimus Iästä riippuvainen osteoporoosi on naisilla miehiä yleisempi, ja se aiheuttaa merkittävää sairastuvuutta ja kuolleisuutta. Vuoden 1996 eurobarometrikyselystä saadut tiedot osoittavat, että yli 50-vuotiaista naisista 17% oli edellisen vuoden aikana käynyt osteoporoositutkimuksessaa. Osuudet olivat suurimmat Itävallassa (28 %) ja Saksan liittotasavallassa yhdistymistä edeltäneeltä ajalta (27 %) ja pienimmät Irlannissa (5 %) ja Suomessa (4 %) (ks. kuvio 6. 8 ja taulukko 6. 7). 6. 5. 5 Syöpäseulonta EY: n kolmannessa syövänvastaisessa ohjelmassa (1996-2000) pidetään ensiarvoisen tärkeänä syövän varhaista havaitsemista ja seulontaa. Tavoiteena on auttaa parantamaan ja lisäämään varhaisen havaitsemisen mahdollisuuksia - erityisesti kehittämällä tehokkaita laajentamalla niiden käyttöä45. seulontaohjelmia Syöpäseulontaa on järjestetty naisille kahden syövän (rinta- ja kohdunkaulasyöpä) varalta jo lähes 20 vuotta, ja asianmukaisesti järjestettynä seulonta on osoittautunut tehokkaaksi (ks. jäljempänä). ja sopivia menettelytapoja sekä teho riippuu seulonnan Seulonnan laadukkuudesta. Esimerkiksi kohdunkaulan irtosolututkimusten tulkinnassa tehtyjen virheitten vuoksi on jouduttu kutsumaan naisia tärkeänä lisätutkimuksiin. Eräät seulontaohjelmien vastustajat ovatkin käyttäneet vastustusperusteena sitä tosiasiaa, että syöpäseulonnasta saadaan pieni prosenttiosuus virheellisiä positiivisia tai negatiivisia tuloksia. Käynnissä olevien seulontaohjelmien tehokkuuteen vaikuttaa voimakkaasti kohderyhmän osallistumisvilkkaus. 60-prosenttista osallistumista voidaan pitää tyydyttävänä, mutta tavoiteltava taso olisi 75 % tai enemmän. Tavoitetasoon päästään yleensä vain maissa, joissa seulontaohjelmia järjestetään systemaattisesti ja niihin osallistumisesta lähetetään henkilökohtainen kutsu. Syitä osallistumatta jättämiseen ovat, etteivät naiset esimerkiksi joko maantieteellisistä syistä tai (heikon) sosiotaloudellisen asemansa vuoksi ole päässeet seulontatiloihin tai että heiltä on puuttunut tietoa tai käytettävissä ei ole ollut naispuolista lääkäriä4647. Jälkimmäisen seikan osalta vuoden 1996 eurobarometrikyselyn tulokset osoittavat, että EY:ssä hieman yli 36% naisista pitää samaa sukupuolta olevan lääkäriä Näitä tietoja on tarkasteltava varovaisesti, sillä osteoporoositutkimusta ei kyselyssä määritelty yksityiskohtaisesti. Sen vuoksi haastateltujen vastausten täyttä tarkkuutta ei voida taata. 91 mieluisimpana. Arvot vaihtelevat jäsenvaltioissa huomattavasti. Tanskassa, Suomessa ja Irlannissa naiset suosivat naispuolista lääkäriä kaikkein eniten ja Ruotsissa, Luxemburgissa ja Alankomaissa vähiten (ks. kuvio 6. 9 ja taulukko 6. 8). 6. 5. 5. 1 Kohdunkaulasyöpäseulonta Kohdunkaulasyöpä voidaan todeta Papanicolaoun irtosolututkimuksella, joka voidaan tehdä muun muassa yleislääkärin vastaanotolla, perhesuunnitteluklinikoilla, sairaaloissa ja seulontaohjelmien arviointi osoittaa erityisissä naisten klinikoissa. Järjestettyjen kohdunkaulasyöpäkuolleisuuden vähenneen merkittävästi. Esimerkiksi suomalaisten tutkimusten mukaan kuolleisuus on mahdollisesti vähentynyt 50-80 %48, ja Ruotsissa todellisen vähentymisen on ilmoitettu olevan 34 %49. Kohdunkaulasyövän yleisyyden ja taudin aiheuttaman kuolleisuuden on arvioitu yleisesti vähentyneen siinä määrin, että joukkoseulontaohjelmien järjestäminen on perusteltua50. ei ole Vaikka kaikissa jäsenvaltioissa on irtosolututkimukseen tarvittavat tilat ja laitteet, kaikissa joukkoseulontaohjelmiaa51. tasolla valtioissa kohdunkaulasyöpäseulontaa järjestetään Tanskassa, Suomessa, Ruotsissa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta suositeltu tarkastusväli vaihtelee maittain52. Esimerkiksi Tanskassa ja Ruotsissa naiset kutsutaan tarkastukseen joka kolmas vuosi, kun Suomessa ja Alankomaissa tarkastusväli on viisi vuotta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa naiset voivat valita tarkastusväliksi joko kolme tai viisi vuotta. Määritelty seulontaikä vaihtelee jäsenvaltioissa siten, että sen alaraja on 18-30 vuotta ja yläraja 59-75 vuotta. Kohderyhmän osallistumisprosentti on näissä ohjelmissa vaihdellut 70:stä 83: een. Kansallisella EY: n tasolla noin 40 % kaikista 15-vuotiaista ja sitä vanhemmista naisista ilmoittaa, että heille oli tehty kohdunkaulan irtosolututkimus edellisen vuoden aikana (Eurobarometri 1996). Luku vaihtelee 65-vuotiaitten ja sitä vanhempien naisten 16,5 %:sta 35-64- vuotiaitten noin 46 %:iin (ks. kuvio 6. 10 ja taulukko 6. 9). Myös jäsenvaltioitten välillä on huomattavaa vaihtelua. Seulonta on yleisintä Tanskassa (63,5 %) ja Saksassa (sekä entisessä Saksan demokraattisessa tasavallassa - 53,2 % - että yhdistymistä edeltäneen ajan Saksan liittotasavallassa - 52,3%). Luvut ovat pienimmät Irlannissa (15,8%) ja Portugalissa (22,3 %) 6. 5. 5. 2 Rintasyöpäseulonta Rintasyöpäseulonta voidaan tehdä tutkimalla rinta fyysisesti tai erityisellä röntgenkojeella (mammografia). Joko lääkärin tai muun terveydenhoitohenkilöstön jäsenen taikka naisen itse suorittamaa rintojen fyysistä tunnustelututkimusta (palpaatio) on suositeltu varhaisen havaitsemisen menetelmäksi jo vuosikymmeniä. Tunnustelututkimuksia tehdään sangen usein joko erillisenä tutkimuksena tai osana yleistä lääkärintarkastusta. Tulokset ovat kuitenkin olleet pettymys, sillä varhaisessa vaiheessa todettujen kasvainten määrä ei ole juurikaan kasvanut. Lisäksi koska monilla nuorilla naisilla on rinnoissaan hyvänlaatuisia kyhmyjä, useat naiset tehdään turhaan koepalatutkimus. Itse suoritetun tutkimuksen tehokkuudesta tehdyt tutkimukset eivät ole antaneet selviä tuloksia5*'. Kuitenkin lähes 40 % kaikista naisista EY:n alueella ilmoittaa lisätutkimuksiin tai heille lähetetään Joillakin Espanjan autonomisilla alueilla järjestetään seulontaohjelmia. ja Irlannissa kansallinen ohjelma on valmisteilla. Saksassa sairausvakuutuksen piirissä olevilla naisilla on oikeus vuosittaiseen tarkastukseen30. 92 tutkineensa rintansa itse edellisen vuoden aikana (Eurobarometri 1996). Luvut vaihtelevat hieman ikäluokittain: pienimmillään luku on 60-vuotiailla ja sitä vanhemmilla (29,8 %) ja suurimmillaan 50-59-vuotiailla naisilla (48,4 %) (ks. kuvio 6. 11 ja taulukko 6. 10). EY:n sisällä luvut vaihtelevat entisen Saksan demokraattisen tasavallan 61,5 %:sta Irlannin 15,6%:iin. organisoiduissa 5 0-69-vuotiaiden rintasyöpäseulonnoissa havaitut Hyvin rintasyöpätapaukset pystytään toteamaan keskimäärin neljä vuotta syövän kliinistä ilmenemistä aikaisemmin, minkä ansiosta kuolemantapaukset vähenevät (asteittain). Kun seulontaohjelmilla voidaan jos osallistumisprosentti on 100, yleensä tavattu 70 prosentin osallistumisaste vähentää riskiä kolmanneksella34. Koska rintasyöpä havaitaan yhä aikaisemmin yhä useammalla naisella ja koska varhainen hoito kasvattaa elinajanodotetta, luonnollisena seurauksena on syövän seurantatutkimusten määrän kasvu. Lisäksi kun rintasyöpätapausten määrä pienenee, jouduttaneen hoitamaan yhä vähemmän potilaita, joille on kehittynyt etäispesäkkeitä. likipitäen puolittaa rintasyöpään, riski kuolla on Seulonnan rintasyöpäkuolleisuutta Tällä hetkellä ei kuitenkaan ole riittävää näyttöä, jonka perusteella voitaisiin suositella 40-49-vuotiaiden naisten massaseulontaa55. 5 0-69-vuotiaiden tehokkaasti vähentävän osoitettu naisten Yhä useammassa maassa kiistellään rintasyövän massaseulontaohjelmien oikeutuksesta. Kansallisia seulontaohjelmia toteuttavat maat perustelevat toimintaansa sillä, että niiden mukaan taudin edistyneen hoidon ja taudin aiheuttaman kuolleisuuden vähenemisestä saatu hyöty on merkittävämpi seikka kuin seulonnan kustannukset sekä stressi, jota virheelliset positiiviset testitulokset tai tietoisuus sairauden olemassaolosta aiheuttavat. Suuri osa naisten eräänlaista lääketieteellistämistä käsittelevästä keskustelusta on käyty tietämättä todella, mitä mieltä naiset mammografisesta seulonnasta ovat. Tätä ajatellen vuoden 1996 eurobarometrikyselyssä pyydettiin naisia ilmoittamaan, missä määrin he olivat samaa mieltä tai eri mieltä seuraavan väittämän kanssa: Mahdollisuus mammografiseen rintojen röntgenkuvaukseen olisi tarjottava maksutta kaikille naisille tietystä lähtien, sillä se saattaa osaltaan vähentää iästä ri ntasyöpäkuolemia. seulontaan eli Kuviossa 6. 12 ja taulukossa 6. 11 esitetyt tulokset puoltavat joukkoseulontaa täysin selvästi. Yli 90 % naisista EY:n alueella on esitetyn väittämän kanssa (jossain määrin tai täysin) samaa mieltä. Lisäksi - ja toisin kuin kaikissa muissa eurobarometrikyselyn kysymyksissä - vastaukset eivät vaihdelleet jäsenvaltioittain ja ikäryhmittäin kuin hyvin vähän. Huolimatta siitä, että naiset puoltavat mammografista seulontaa yksimielisesti, tilanne vaihtelee eri jäsenvaltioissa mittavasti. Tällä hetkellä kansallinen mammografinen (joukko)seulontaohjelma on käytössä Suomessa, Alankomaissa, Luxemburgissa (sosiaaliturvan piirissä oleville naisille), Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tanskassa, Ranskassa ja Espanjassa mammografisia seulontaohjelmia järjestetään joillakin alueilla. Saksassa tarjotaan sairausvakuutuksen piiriin kuuluville naisille mahdollisuus vuosittaiseen seulontaan, mutta siihen ei välttämättä sisälly mammografista tutkimusta. 93 Osallistuminen osallistumisen Yhdistyneessä kuningaskunnassa 72 %56. kansallisiin vaihtelee maittain: Alankomaissa ilmoitetaan olevan 79 %, Suomessa 89 %, Ruotsissa 70-85 % ja seulontaohjelmiin Monissa jäsenvaltioissa ei järjestetä kansallista seulontaohjelmaa, mutta tämä ei tarkoita sitä, etteivät naiset kuitenkin tarvittaessa pääsisi mammografiseen tutkimukseen. Kuten kuviosta 6. 13 ja taulukosta 6. 12 käy ilmi, 38 % kaikista 50-59-vuotiaista ja 28 % kaikista 60-69-vuotiaista naisista ilmoittaa olleensa mammografisessa tutkimuksessa edellisten 12 kuukauden aikana. Koska kansallisten seulontaohjelmien järjestämisessä on luonnollista, että edellisen vuoden aikana mammografisessa vaihtelua, on vain tutkimuksessa olleitten naisten osuus vaihtelee sekin jäsenvaltioittain huomattavasti. Ruotsi ilmoittaa osuudeksi 71 % ja Luxemburg 64 %; molemmissa maissa on joukkoseulontaohjelma. Mammografinen seulonta on vähäisintä Kreikassa (31 %) ja Irlannissa (2 %) (50-59-vuotiaiden keskuudessa). Viitteet B. Abel-Smith. J. Figueras. W. Holland. M. McKee, E. Mossialos 1995: Choises in Health Policy. Dartmouth. London. Euroopan yhteisöjen komissio 1990: Eurooppa syöpää vastaan 1990-1994. Toinen toimintaohjelma. Luxemburg. Tanskan terveysministeriö 1994a: Lifetime in Denmark. Kööpenhamina, Tanska. S. Sinkkonen 1996: Suomen kertomus naisten terveydestä, julkaisematon. Kuopio. C. Thomas 1996: Yhdistyneen kunigaskunnan kertomus naisten terveydestä, julkaisematon. Lancaster. Ks. viite 5. L. Thornton 1992: Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women attending a Dublin maternity hospital. Ph. D. thesis submitted for Membership of the Faculty of Public Health Medicine of the Royal College of Physicians of Ireland, (julkaisematon). Dublin. Eurostat 1996: Social Portrait of Europe. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Luxemburg. Jäsenvaltioitten kertomukset naisten terveydestä, 1996 (julkaisemattomia). S. Sinkkonen 1996: Suomen kertomus naisten terveydestä, (julkaisematon). Kuopio. Eurostat 1995a: Women and Men in the European Union: a statistical portrait. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Luxemburg. Jäsenvaltioitten kertomukset naisten terveydestä, 1996 (julkaisemattomia). European Bureau for Action on Smoking Prevention 1994: Tobacco and health in the European Union, an overview. BASP. Bryssel. Tanskan terveysministeriö 1994a: Lifetime in Denmark. Kööpenhamina. Tanska. R. Peto et ai 1994: Mortalitv from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect estimates from vital statistics. Oxford Medical Publications. Oxford. B. Abel-Smith. J. Figueras. W. Holland. M. McKee, E. Mossialos 1995: Choices in Health Policy. Dartmouth. London. Tanskan terveysministeriö 1994a: Lifetime in Denmark. Kööpenhamina. Tanska. Euroopan yhteisöjen komissio 1995a: Komission kertomus terveydentilasta Euroopan yhteisössä. KOM (95) 357 lopullinen. Euroopan yhteisöjen komissio. Bryssel 1995. M. Marmot and E. Brunner 1991: Alcohol and cardiovascular disease: the status of the U shaped curve. BMJ 303:565-568. Ks. esimerkiksi M. G. Lc. C. Hill. A. Kramar. R. Flamant 1984: Alcoholic beverage consumption and breast cancer in a French case-control study -Am J Epidemiol. 120:350-357; T. E. Rohan. A. J. McMichael 1988: Alcohol consumption and risk of breast cancer - Int J Cancer 41:695-699: W. C. Willett et al 1987: Moderate alcohol consumption and the risk of breast cancer - N Eng J Med 316:1174-1180. Tanskan terveysministeriö 1994c: Syövän kehityssuuntia ja syöpäkuolleisuus (tanskaksi). Kööpenhamina. Tanska. 94 25 30 Irlannin terveysministeriö 1995: Developing a Policy for women's health: A discussion document. Stationary Office, Dublin. Euroopan yhteisöjen komissio 1995a: Komission kertomus terveydentilasta Euroopan yhteisössä. KOM (95) 357 lopullinen. Euroopan yhteisöjen komissio. Bryssel 1995. L. Thornton 1992: Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women attending a Dublin maternity hospital. Ph. D. thesis submitted for Membership of the Faculty of Public Health Medicine of the Royal College of Physicians of Ireland, (julkaisematon). Dublin. Ks. esimerkiksi S. W. Glenn. O. A. Parsons. L. Stevens 1989: Effects of alcohol abuse and familial alcoholism on physical health in men and women - Health Psychol. 8:352-341; C. S. North 1996: Alcoholism in women - more common - and serious - than you might think — Postgrad Med 100:221-224; S. P. Chou, D. A. Dawson 1994: A study of the gender differences in morbidity among individuals diagnosed with alcohol abuse and/or dependence - J Subst Abuse 6:381-392 ja H. R. Thomasson 1995: Gender differences in alcohol metabolism. Physical responses to ethanol - Recent Dev Alcohol 212:163-179. Jäsenvaltioitten kertomukset naisten terveydestä, 1996 (julkaisemattomia). M. Sundh. B. Renck 1996: Ruotsin kertomus naisten terveydestä. Karlstad (julkaisematon). M. Vermeuien 1996: Alankomaiden kertomus naisten terveydestä. Amsterdam (julkaisematon). Folkhälsoinstitutet & Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning. Alkohol och narkotikautvecklingen i Sverige. Rapport 95. Tukholma 1995. C. Thomas 1996: Yhdistyneen kuningaskunnan kertomus naisten terveydestä. Lancaster (julkaisematon). Yhdistyneen kuningaskunnan terveysministeriö 1996. Henkilökohtainen yhteys. Euroopan yhteisöjen komissio 1995a: Komission kertomus terveydentilasta Euroopan yhteisössä. KOM (95) 357 lopullinen. Euroopan yhteisöjen komissio. Bryssel 1995. Tanskan terveysministeriö 1994c: Syövän kehityssuuntia ja syöpäkuolleisuus (tanskaksi). Kööpenhamina. Tanska. F. X. Pi-Sunyer 1993: Medical Hazards of Obesity. Ann Intern Med 119:665-660. Ks. myös W. R. Foster, B. J. Burton (toim. ) 1985: National Institutes of Health Consensus Conference: Health Implications of Obesity. Ann Intern Med 103:977-1077. M. Blumen-Krantz 1996: Obesity: The World's Oldest Metabolic Disorder. Mednews. Tanskan terveysministeriö 1994d: Sydäntaudit Tanskassa (tanskaksi). Kööpenhamina. Tanska. Euroopan yhteisöjen komissio 1995a: Komission kertomus terveydentilasta Euroopan yhteisössä. KOM (95) 357 lopullinen. Euroopan yhteisöjen komissio, Bryssel 1995. Tanskan terveysministeriö 1994c: Syövän kehityssuuntia ja syöpäkuolleisuus (tanskaksi). Kööpenhamina. Tanska. M. Sundh. B. Renck 1996: Ruotsin kertomus naisten terveydestä. Karlstad (julkaisematon). SN. Blair et ai. 1989: Physical fitness and all-cause mortality. Journal of American Medical Association. 262(17):2395-2401. Euroopan yhteisöjen komissio 1995a: Komission kertomus terveydentilasta Euroopan yhteisössä. KOM (95) 357 lopullinen. Euroopan yhteisöjen komissio. Bryssel 1995. Jäsenvaltioitten kertomukset naisten terveydestä: 1996 (julkaisemattomia). Ks. esimerkiksi H. King, P. Zimmet 1988: Trends in the prevalence and incidence of diabetes: non- insulin-dependent diabetes mellitus - World Health Statistics Quarterly. Rapport trimestriel de Statistiques Sanitaires Mondiales 41(3-4): 190-196: O. Esh^j et al. 1994: Increased prevalence of insulin-treated diabetes mellitus in Funen County. Denmark - Journal of Internal Medicine 235(5):405-410. British Diabetic Association 1996: Counting the Cost: The Real Impact of Non-Insulin Dependent Diabetes. British Diabetic Association. London. Euroopan yhteisöjen komissio 1995c: The fight against cancer: an action plan for 1996-2000. Social Europe: Two years of Community social policy. July 1993 -June 1995. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Luxemburg. S. 101-103. G. Bentham et ai. 1995: Factors affecting non-response to cervical cytology screening in Norfolk. England. Soc Sci Med 40:131-135. A. Gatrell. A. Maddocks. M. Kirwan. S. Garnett 1995: Making GIS sing and dance to a Purchaser's tune. Proceedings AGI '95. Pukkala 1993: Naiset ja miehet Suomessa. Elinolot 1995: 1 (Suomen syöpärekisteri. STAKESIN syöpätilastot). 95 •49 S3 54 E. Laara, N. E. Day & M. Hakama 1987: Trends in mortality from cervical cancer in the Nordic countries: association with organized screening programmes. Lancet 8544:1247-1249. Screening for cervical cancer (1996). Mednews (208/04728). C. Sanchis 1996: Espanjan kertomus naisten terveydestä. Valencia (julkaisematon). C. Weilandt 1996: Saksan kertomus naisten terveydestä. Bonn (julkaisematon). B. Petersson 1996: Tanskan kertomus naisten terveydestä. Kööpenhamina (julkaisematon). S. Sinkkonen 1996: Suomen kertomus naisten terveydestä. Kuopio (julkaisematon). M. Sundh, B. Renck 1996: Ruotsin kertomus naisten terveydestä. Karlstad (julkaisematon). M. Vermeulen 1996: Alankomaiden kertomus naisten terveydestä. Amsterdam (julkaisematon). C. Thomas 1996: Yhdistyneen kuningaskunnan kertomus naisten terveydestä. Lancaster (julkaisematon). Ks. esimerkiksi Canadian Task Force on the Periodic Health Examination 1986: The Periodic Health Examination: 2. 1985 update - Can Med Assoc J 134:724-729; R. S. Foster. M. C. Constanza 1984: Breast self-examination practices and breast cancer survival - Cancer 53:999- 1005; M. Le Geyte. D. Mant, M. P. Vessey et al 1992: Breast self-examination and survival from breast cancer -Br J Cancer 66:917-918. L. Nyström. L. E. Rutqvist. S. Wall et al. (1993): "Breast cancer screening with mammography: an overview of Swedish randomised trails". Lancet 341:973-978. Cancer screening for patients (1995). Mednews (208/05499). Jäsenvaltioitten kertomukset naisten terveydestä. 1996 (julkaisemattomia). 96 [Kuviot ja taulukot] 97 Kuvio 6. 1 Tupakoivien prosenttiosuus (1991)* 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset eräissä EU-maissa Tanska Alankomaat Ranska Irlanti Yhd. kuningask. Espanja Länsi-Saksa Italia Luxemburg Kreikka Belgia t M »M Portugali g S^ 0% 20% 40% 60% 80% 100% * Belgia: 1989,Espanja ja Italia: 1990 Lähde: Eurostat 95b Taulukko 6. 1 Tupakoivien prosenttiosuus (1991)* 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset eräissä EU-maissa Tanska Alankomaat Ranska Irlanti Yhdistynyt kuningaskunta Espanja Länsi-Saksa Italia Luxemburg Kreikka Belgia Portugali Prosenttia 42 33 32 31 29 27 26 26 26 25 24 12 * Belgia 1989; Espanja ja italia 1990 Lähde: Eurostat 1995b 98 Kuvio 6. 2 Tupakoinnista johtuva kuolleisuus (1990) 35-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 EU15yhteensä f--WMMte^-yWrnm Espanja Portugali Luxemburg Ranska ÉZ3 Belgia Suoni Kreikka M ' W W ÎI Saksa Halla Ruotsi. Mank omaat Ritalta UK E Irlanti 3 4 6 8 10 12 14 16 18 Tupakoinnista johtuvat kuolemantapaukset (%) Lähde: Peto R. Lopez AD. Boreham J. Thun M. Heath C. Mortalitv from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect estimates from vital statistics. Oxford Medical Publications. Oxford, New York. Tokyo. 1994. Taulukko 6. 2 Tupakoinnista johtuva kuolleisuus* (1990) 35-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 Kokonaiskuolleisuus' Prosenttia Irlanti Tanska Yhdistynyt kuningaskunta Itävalta Alankomaat Ruotsi Italia Saksa Kreikka Suomi Belgia Ranska Luxemburg Portugali Espanja EU yhteensä (15) 2. 3 4. 4 48. 0 2. 1 2. 7 2. 0 10. 1 16. 2 1. 3 0. 7 1. 3 2. 2 0. 0 0. 0 0. 0 9,3 14. 2 28. 8 320. 0 3,3 0. 0 45,5 256,0 487. 0 43. 2 24. 9 50. 0 246. 0 1. 8 47. 0 51,0 1817,9 16. 2 15. 3 15. 0 4,9 4. 5 4,4 4,0 3,3 3. 0 2,8 2. 6 0. 9 0. 0 0,0 0. 0 5,1 Lähde: Peto R. Lopez AD. Boreham J. Thun M, Heath C. Mortality from smoking tn developed countries. 1950-2000 Indirect estimates from statistics. Oxford Medical Publications. Oxford. New York. Tokyo. 1994. Tupakoinnista johtuvat kuolemantapaukset kuolemantapausten kokonaismäärää kohti (tuhansina) sekä edellisten prosenttiosuus Tietoja kerättiin (ks. lähde) kahden ikäryhmän osalta: 35-69-vuotiaat sekä 70-vuotiaat ja sitä vanhemmat ja laskettiin sitten yhteen. (Vuodelle 1990 laskettiin arviot. ) 99 Kuvio 6. 3 Maksatautien aiheuttama kuolleisuus (1992) Kaikki naiset, EU 15 VaklellM kuolMsaua. kroonlaan maksatatru la maksaklmosl Kalkki Ikäryhmät /100 000 - Nalaet vuodan 1002 nvkaan EU 15 ITÄVALTA ITALIA (3) PORTUGALI (1) SAKSA (4) LUXEMBURG (1) RANSKA ESPANJA TANSKA »••» BELOIA (2) SUOMI KREIKKA YHD. KUNINGASK. RUOTSI ALANKOMAAT IRLANTI Vakioitu kuolleisuus, krooninen maksatauti ja Kaikki ikäryhmät/im O m- 1M2 maksakirroosi Haisti Mao EU 15 ITÄVALTA ITALIA5 PORTUGALI' SAKSA4 LUXEMBURG' RANSKA ESPANJA TANSKA BELOIA2 SUOMI KREKKA YHD. KUNINGASK. RUOTSI ALANKOMAAT JKLAtfl] muirtMV. icataJlZI -19JI 1 0* -13. 11 -4557 -331 - 3 4« -53. 8J -40. 97 8. 54 10. 5Î 80. 4£ -50. 2 91. A. -10. 8Î -2. 72 -aa 4f •. 11 14 42 13 78 13. 70 12. 84 10. 90 8. 08 8. 92 8. 77 8. 46 6. 01 458 4. 46 419 3. 58 193 1 1071 2 1080 1 1091 Vuot aan 1000 Saktan l i i t t o* asaval t a , Lähde- HFA 1996 '1971 '1989 '1991 'vuoteen 1990 Saksan liittotasavalta Lähde-HFA 1996 Kuvio 6. 4 Yli- ja alipainoisten prosenttiosuus, 18-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset EU 15 (1996) EU 15 Itävalta Belgia Tanska Ranska Suomi Kreikka Itä-Saksa Länsi-Saksa Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhd. kuningask. vzzszzä^^^L rWMS\\\\M « 0 0 0 02 K$SK*K V////////////////2Z. $ms& W//////777Z «MMMMMS W//////ZZZ. flN\fttt WV7ZZ77Z mmm mtts\ms *&$$&$& 40 %i 2 0% t alipainoisia (BM118-20) vakavasti alipainoisia (BMI <18) ylipainoisia (BMI 27-30) 100 20 % \ 40 vakavasti ylipainoisia (BMI >30) Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 Taulukko 6. 3 Yli- ja alipainoisten prosenttiosuus, 18-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset EU 15 (1996) vakavasti alipainoisia (BMI<18) % alipainoisia (18^BMI<20) % normaali painoisia (20SBMK27) % ylipainoisia (27SBMK30) % vakavasti ylipainoisia (BMR30) % EU 15 Itävalta Belgia Tanska Ranska Suomi Kreikka Itä-Saksa Länsi-Saksa Irlanti Italia Luxemburg. Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kunigaskunta 2,8 2,2 4,1 2,4 3. 8 2,8 1. 8 2,1 1. 4 2,6 4. 2 4. 2 2. 2 1,5 3,2 1,7 2. 5 Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 12,4 10,1 10,0 15. 2 20. 5 7. 8 8,7 5,8 11,1 10,5 14,7 14,9 8,6 8,1 10,9 10,0 10. 1 64,4 66,7 67,0 65. 9 60. 1 64,1 56. 3 72,1 71. 0 70,0 62. 0 61,1 68,6 61,9 62. 3 69,4 60. 6 12,4 12,4 8,9 9. 0 9. 9 13,8 16. 6 13,6 12,0 8,8 11. 9 10,7 12,0 14,8 15. 3 11. 8 13,8 8,1 8,5 10,0 7. 5 5,6 11,4 16,6 6,4 4,5 8,1 7,2 9,2 8,6 13,7 8,3 7,0 13,1 kesldmaarfiinen BMI-arvo % 24,0 24,1 24,2 23. 3 23,0 24,7 25,5 24,2 23,6 24,1 23,5 23,7 24,2 24,9 24,3 23,9 25,2 Kuvio 6. 5 Sydäntarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) EU:n keskiarvo Itä-Saksa Portugali Länsi-Saksa Itävalta Kreikka Suomi EU 15 Italia Belgia Irlanti Luxemburg Ranska Yhd. kuningask. Espanja Tanska Ruotsi Alankomaat 0% 20% 40% 6 0% 80% 100% Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 101 Taulukko 6. 4 Sydäntarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) 15-34-vuotiaat 35-64-vuotiaat 65-vuotiaat ja vanhemmat Yhteensi Itä-Saksa Portugali Länsi-Saksa Itävalta Kreikka Suomi EU 15 Italia Belgia Irlanti Luxemburg Ranska Yhdistynyt kuningaskunta Espanja Tanska Ruotsi Alankomaat Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 11,9 15,1 9,0 19. 0 13,1 8. 7 93 9. 9 6. 3 7. 5 11,6 10. 4 8,3 13. 3 5. 4 4. 0 4. 8 39. 7 38. 6 35. 8 23. 0 27. 6 22. 2 22,2 18. 6 21. 1 19. 7 16,7 19,4 15,1 12,8 14,1 12,1 11. 5 66. 3 54,2 61,0 58,9 45,7 47,9 43,7 43. 5 45,5 50,7 40,0 32,3 36,2 35,2 31. 4 32. 2 24. 2 35. 3 32,6 31. 5 27,2 25,4 23,9 2 1^ 20,7 20,4 19,1 18. 5 17,6 17,0 16,9 14,1 12,8 9. 7 Kuvio 6. 6 Kolesterolitarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) n • 50-64 v. Kreikka Itävalta Länsi-Saksa Itä-Saksa Portugali Luxemburg Espanja Ranska Italia Belgia EU 15 Suomi Alankomaat Ruotsi Irlanti Yhd. kuningask. Tanska 0% 20% 40 % 60 % 80% 100% Kyllä järjestys molempien ikäryhmien keskiarvon mukaan Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 102 Kolesterolitarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 6. 5 15-34-vuotiaat 35-49-vnotiaat 50-64-vnotiaat 65-vnotiaatJa vanhemmat Yhteensi Kreikka Itävalta Länsi-Saksa Itä-Saksa Portugali Luxemburg Espanja Ranska Italia Belgia EU 15 Suomi Alankomaat Ruotsi Irlanti Yhdistynyt kuningaskunta Tanska 17. 1 26. 1 11,7 14,8 14,5 19,0 20. 2 24,2 15. 5 11. 1 13,8 9,2 5. 7 3. 5 4,5 3,8 3,6 Lähde: Eurbarometn 44. 3/1996 31. 8 28. 6 22,8 27,2 34,2 33. 7 27. 6 29. 8 24. 7 22. 6 22,8 21. 7 10,6 8. 9 12,3 12. 8 8. 0 56,3 48,1 52,0 49,3 51,4 46,0 35,0 38,9 40. 2 39. 0 37,2 30,4 25. 8 22,6 18,0 14. 9 8. 9 67,9 56,0 48,0 50,0 46,4 49,0 58,1 53,0 46,6 41,4 423 38,7 27,3 23,6 25. 4 16,1 12. 8 38,1 35,6 30,6 32,7 33. 3 31,9 31. 7 33,0 29,1 25,1 26,2 23,5 12. 5 12,8 12,0 10. 6 7. 5 Diabetestarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus 40-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Kuvio 6. 7 Itä-Saksa Länsi-Saksa Portugali Kreikka Luxemburg Itävalta Suomi EU 15 Italia Ranska Espanja Belgia Tanska Yhd. kuningask. Ruotsi Alankomaat Irlanti 0% 20% 40% 6 0% 8 0% 100% järjestys molempien ikäryhmien keskiarvon mukaan Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 103 Taulukko 6. 6 Diabetestarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus 40-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) alle 40-vuotiaat 40-64-vuotiaat 65-vuotiaat Ja vanhemmat YhteensS Itä-Saksa Länsi-Saksa Portugali Kreikka Luxemburg Itävalta Suomi EU 15 Italia Ranska Espanja Belgia Tanska Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsi Alankomaat Irlanti Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996. 23. 7 14. 2 17. 2 12. 8 24. 7 20. 2 16,1 12,5 7,5 15. 2 7,3 10. 7 10,4 13,3 5,8 10. 4 5,8 42. 2 41,7 39. 5 33,3 30. 5 29. 5 29,5 25,1 22,2 19,8 19. 2 19,9 14,6 15. 8 12,1 13. 4 7. 8 62. 5 58,0 48,5 47,6 45,1 44,0 37,8 36,6 34,5 34,9 30,1 23,2 24. 4 19,5 21,4 15,2 15. 5 38. 1 33,0 31,4 26,8 30,0 27,3 26,1 21,6 18,5 19,6 15,4 16,3 14,5 15,4 11. 2 11. 9 7. 9 Kuvio 6. 8 Osteoporoositarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus 50-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Itävalta Länsi-Saksa Itä-Saksa Kreikka Belgia Ranska Italia EU 15 Tanska Espanja Luxemburg Portugali Alankomaat Yhd. kuningask. Ruotsi Irlanti Suomi EU:n keskiarvo 0% 20% 40% 60% 80% 100% Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 104 Taulukko 6. 7 Osteoporoositarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus 50-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) 50-vuotiaat ja vanhemmat 50-64-vuotiaat 65-vuotiaat ja vanhemmat Yhteensä Itävalta Länsi-Saksa Itä-Saksa Kreikka Belgia Ranska Italia EU 15 Tanska Espanja Luxemburg Portugali Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsi Irlanti Suomi 27. 5 26,7 22,8 19,7 19,5 19,2 18,5 16,8 14. 1 12,6 12,3 11,6 10. 3 5,7 5. 5 4. 5 4. 4 Lähde : Eurobarometri 44. 3/1996 28. 9 27,0 18,8 18,2 24. 5 19,2 20,7 16,7 11,0 10,5 19,4 12,2 8,5 5,3 3,5 4,7 2,7 25,9 26,4 29,5 21,7 14,3 19. 4 16,2 17,2 18,3 14,9 7,1 10. 6 15,6 6,1 8,0 4,2 6,1 15,7 13. 6 14,1 9,0 10,3 9,4 8,2 8,7 7,3 7,9 14,3 6,6 4,7 3,6 2,4 2,2 2,9 Kuvio 6. 9 Naispuolista lääkäriä suosivien prosenttiosuus* 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Tanska Suomi Irlanti Länsi-Saksa Italia Itä-Saksa Yhd. kuningask. Kreikka Itävalta EU 15 Espanja Portugali Ranska Belgia Alankomaat Luxemburg Ruotsi l ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^^ EU:n keskiarvo! 0 % 20 % 40% 60% 8 0% 100% samaa mieltä olevien osuuden mukainen järjestys Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 * Vastaajia pyydettiin ilmoittamaan, missä määrin he olivat samaa tai eri mieltä seuraavan väittämän kanssa: "Terveydellisissä ongelmissani kääntyisin mieluiten omaa sukupuoltani olevan lääkärin puoleen". Taulukko osoittaa annettujen vastausten jakauman. 105 Taulukko 6. 8 Naispuolista lääkäriä suosivien prosenttiosuus* 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) vahvasti eri mieltä erimieltä epävarma samaa mietti vahvasti samaa nuettS Tanska Suomi Irlanti Länsi-Saksa Italia Itä-Saksa Yhdistynyt kuningaskunta Kreikka Itävalta EU 15 Kspanja Portugali Ranska Belgia Alankomaat Luxemburg Ruotsi 16,1 8,6 10,0 10,8 21,7 12,6 12,5 15,7 17,4 16,7 9,7 10,5 24,0 15,9 45,8 19,7 15,7 21,8 21,4 22,8 24,3 6,2 26,8 29,7 16,5 20,9 22,3 30,1 26,2 21,6 34,4 15,3 31,0 25,3 2,0 18,8 18,7 22,2 31,2 21,1 18,8 30,2 25,2 25,4 25,7 33,3 31,4 27,6 17,9 29,7 39,4 25,2 30,0 21,7 27,7 21,1 23,1 21,0 23,6 20,7 21,0 23,9 21,3 14,2 15,0 8,9 13,2 13,1 34,9 21,2 26,8 15,0 19,9 16,5 17,9 14,1 15,8 14,6 10,6 8,7 8,8 7,1 12,1 6,5 6,4 Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 * Vastaajia pyydettiin ilmoittamaan, missä määrin he olivat samaa tai eri mieltä seuraavan väittämän kanssa: "Terveydellisissä ongelmissani kääntyisin mieluiten omaa sukupuoltani olevan lääkärin puoleen". Taulukko osoittaa annettujen vastausten jakauman. Kuvio 6. 10 Kohdunkaulan irtosolukokeessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Tanska itävalta Ranska itä-Saksa Suomi Länsi-Saksa Luxemburg Belgia EU 15 Kreikka Italia Yhd. kuningask. Ruotsi Alankomaat Espanja Portugali Irlanti l^-Wàimi/nmtmm^WAIIHrWXMmmei- • BJlUUA. 'U,^Ui^^l^WailML. MJil^llM'Jtl^K'^f'iAU. , iWw^tiiKgH'wafr'yfnA'»mB|ri '^^^mtmeimmm^-^^^iaa- *xnt,~n>mwn ' MMW ,• "m. tfmvhämutmimr ^:BM^^Wv;,^^aatfffi:vi- f ^amifa«--«j:'j,;jswwrjia 1 imm*Mmmmimm*9*i •••aravaa,: 33253- WrM^hffflgfflB- pmmmmtisam- mmMzmmnn- 15 v. ia vii 35-64 v. EU:n keskiarvo 0 % 20 % 40% 60% 80% 100% 35-64-vuotiaiden mukainen järjestys Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 106 Taulukko 6. 9 Kohdunkaulan irtosolukokeessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) 15-34-vuotiaat 35-64-vuotiaat 65-vuotiaat Ja vanhemmat Yhteensä Tanska Itävalta Ranska Itä-Saksa Suomi Länsi-Saksa Luxemburg Belgia EU 15 Kreikka Italia Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsi Alankomaat Espanja Portugali Irlanti Lähde: Eurobarometri 44. 3-1996 51,8 49,3 55,2 55,7 38,0 38,0 42,5 41,6 37,3 24,4 22,2 41,6 26,7 20. 1 29,3 23. 2 14,4 73,2 60,9 60,4 58,1 55,1 53,2 52,2 49,4 45,9 43,0 40,3 38,0 36,8 32,2 31,3 27,3 21,5 58,1 22,0 21,2 27,3 12,8 18,0 18,0 20,2 16,5 15,5 15,5 8,6 11. 2 15,2 12,9 7,2 1,4 63,5 50,2 53,2 52,3 40,6 41,4 42,8 41,0 37,7 31,9 29,1 33,3 28,8 26,4 27,2 22,3 15,8 Kuvio 6. 11 Käsin tehty rintojen tarkastus edellisenä vuonna 15-vuotiaiden ja sitä vanhempien naisten prosenttiosuus, EU 15(1996) ' ' ^ ' ' ^ i V i Y f f K : ^ ^ ^" fm^wjmM-w&y&$me. i^mMsi*-$mBi5m- j"!t1. '. r-. <,flWV,"libJ!VitfJ:^/"f v,vmwi--mw?\ »wfr-rxw <"*••&*?• •" i ^ y c ^1 ' "rjtrmrirsmxsL. vazr-xr 'a. "m. w;. ::. ••:< i 33E2SS3ZEZS2 3SZ353- • *** • < • ' Vf " fF ISvjayii d 50-59 v. EU:n keskiarvo ' ^ • j S S J ^ ^ '. B^ "!' ' y ^ ^ - 'f f-?^1^^ « a » f H ? S 1 3 ^t 32SS2S2SZ3- Itä-Saksa Tanska Itävalta Luxemburg Länsi-Saksa Ranska Belgia EU 15 Suomi Ruotsi Espanja Italia Alankomaat Yhd. kuningask. Portugali Kreikka Irlanti 0 % 20 % 40 % 60% 80% 100% 15-vuotiaiden ja sitä vanhempien mukainen järjestys Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 107 Taulukko 6. 10 Käsin tehty rintojen tarkastus edellisenä vuonna 15-vuotiaidcn ja sitä vanhempien naisten prosenttiosuus, EU 15(1996) 15-34-vuotiaat 35-49-vuotiaat S0-59-vuotiaat 60-vnotiaat ja vanhemmat Yhteensä Itä-Saksa Tanska Itävalta Luxemburg Länsi-Saksa Ranska Belgia EU 15 Suomi Ruotsi Espanja Italia Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunta Portugali Kreikka Irlanti Lähde: b'. uroharonwtri 44. 3 1996 54,2 41,1 55,4 45,8 48,6 42,3 36,3 32,4 24,1 20,4 27,8 20,1 16,3 20,8 19,3 15,9 11,9 71,5 51,5 59,7 66,3 64,3 50,9 58,7 47,0 48,6 38,7 38,6 38,4 39,4 34,3 35,8 29,6 22,8 74,5 64,7 62,7 76,7 63,1 58,2 50,0 48,4 54,8 44,3 36,2 37,7 33,3 37,7 34,5 36,5 22,2 50,8 62,8 32,5 27,3 38,4 39,4 27,0 29,8 33,6 37,9 21,0 23,2 26,0 18,8 18,0 11,5 9,5 61,5 52,8 52,7 52,3 52,0 46,8 41,2 37,9 37,6 33,2 29,9 28,0 27,9 25,8 24. 8 21,4 15,6 Kuvio 6. 12 Mammografista seurantaa kannattavien prosenttiosuus 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Suomi Ruotsi Ranska Yhd. kuningask. Alankomaat Espanja Italia Kreikka EU 15 Irlanti Luxemburg Tanska Itä-Saksa Portugali Belgia Itävalta Länsi-Saksa 15 v. ja yli 50-69 v. EU. n keskiarvo S2BŒ EBsssmsMzmi-. ^ • i ' M V ^ ^ i ^ ^^ '. •i--wnwi. w. rj!vwnv. hw. :mmw-iy^«Bi»i ftWi. lWih!IW!«WMW. m„-,W. 1IIWHU IM!»,,. ,U UJMUft. KW^JgU \VmMaÊÊlhMmmSIH». %±^L,>SHHmL ^maoXnT^^arcmiiE,^ :^BSœEEœŒOŒEEESnîESŒaESESHSSŒEEE232SS i^^^^^^^^^^^^^m^^^^^^^^^m 0 % 20 % 40% 60% 80% 100% 15-vuotiaiden ja sitä vanhempien mukainen järjestys Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 108 Taulukko 6. 11 Mammografista seurantaa kannattavien prosenttiosuus 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) 15-34-vnotiaat 35-49-vuotiaat 50-59-vuotiaat 60-vuotiaat Ja vanhemmat Yhteensä Suomi Ruotsi Ranska Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunta Espanja Italia Kreikka EU 15 Irlanti Luxemburg Tanska Itä-Saksa Portugali Belgia Itävalta Itä-Saksa Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 97,6 97,1 95,4 92,8 94,8 96,5 93,8 92,1 91,3 91,6 90,9 88. 1 86,4 91,3 87,9 82,3 98,6 96,8 93,0 97,0 96,6 96,1 91,1 96,2 91,7 89,7 89,1 89,1 85,7 90,0 87,2 88,3 85,0 98,6 98,9 96,9 91,2 94,3 98,6 93,5 93,2 93,0 90,9 90,3 90,6 90,4 79,3 87,1 90,7 88,2 97,5 93,1 95,7 98,6 94,0 88,7 86,8 82,0 87,4 84,8 82,5 85,8 90,3 86,0 86,9 71,7 73,2 98,0 96,4 95,2 95,0 95,0 94,8 91,2 90,9 90,7 89,6 88,7 88,3 87,9 87,8 87,4 82,8 81,1 Kuvio 6. 13 Mammografisessa tutkimuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus 50-69-vuotiaat naiset, EU 15 (1996) n 60-69 v. 50-59 v. Ruotsi Tanska Alankomaat Luxemburg Suomi Itävalta Yhd. kuningask. Ranska EU 15 Länsi-Saksa Portugali Espanja Itä-Saksa Italia Belgia Kreikka Irlanti 0% 20% 40% 60% 80% 100% molempien ikäryhmien keskiarvon mukainen järjestys Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 109 Taulukko 6. 12 Mammografisessa tutkimuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) alle 40 40-49 50-59 60-69 70 Ja yli Ruotsi Tanska Alankomaat Luxemburg Suomi Itävalta Yhdistynyt kuningaskunta Ranska EU 15 Länsi-Saksa Portugali Lspanja Itä-Saksa Italia Belgia Kreikka Irlanti Lähde : Eurobarometri 44. 3/1996 2,4 11,0 6,1 13,9 2,4 19,1 2,6 6,0 8,1 14,8 10,7 12,6 14,2 3,4 11,0 3,2 2,7 30,3 34,4 16,5 47,0 11,8 41,1 10,5 23,9 24,6 30,4 21,7 32,5 25,5 27,0 31,2 19,3 10,1 70,5 51,2 50,9 64,3 58,3 57,3 40,0 34,4 38,0 37,4 35,6 31,9 31,2 36,0 32,2 30,6 1,9 57,4 57,4 55,6 36,4 33,7 27,1 32,5 32,8 28,4 26,1 22,5 24,3 22,8 19,0 16,7 14,8 6,8 22,4 45,5 15,8 20,0 9,1 19,3 3,2 22,9 11,9 11,8 10,2 3,9 16,0 9,4 10,5 5,1 4,4 Yhteens 8 27,9 31,1 18,4 28,3 17,8 28,9 12,9 18,4 18,1 21,8 18,0 18,8 20,7 15,1 17,2 12,0 4,6 110 7. NAISTEN TERVEYDEN ERITYISKYSYMYKSIÄ Tässä osassa käsitellään eräitä naisten terveyteen liittyviä seikkoja, jotka ovat merkittäviä sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla toteutettavien kansanterveystoimien kannalta. Käsiteltävät kysymykset on valittu siten, että ne kuvastavat naisten terveyteen eri elämänvaiheissa liittyviä seikkoja. Nuorten naisten osalta käsitellään siten syömishäiriöitä sekä hi-virusta ja aidsia. Synnyttämisiässä olevien naisten kohdalla keskitytään perhesuunnitteluun ja aborttiin, kun taas iäkkäitten naisten osalta esillä ovat menopaussi ja siihen liittyvät terveydelliset kysymykset (esim. osteoporoosi ja hormonikorvaushoito). Näiden kysymysten lisäksi käsitellään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa, sillä se koskee kaikenikäisiä naisia. On syytä huomauttaa, että huolimatta näitten kysymysten merkityksestä niitä käsittelevät kansallisia tilastotietoja on vähän. Olemassa olevat tiedot ovat lisäksi vain rajoitetusti vertailtavia erilaisten määritelmien ja/tai tiedonkeruumenetelmien vuoksi. Tätä osaa on sen vuoksi pidettävänä pyrkimyksenä tuoda esiin naisten terveyteen liittyviä tärkeitä ja esille nousevia seikkoja - ei minkään näitten naisten terveydentilaan liittyvien näkökohtien vertailua EY:n sisällä. 7. 1 Syömishäiriöt ja Etupäässä nuorilla naisilla esiintyvät syömishäiriöt, bulimia ja anorexia nervosa, aiheuttavat huomattavaa sairastuvuutta ja kuolleisuutta. Näitä kysymyksiä käsittelevää kansallista kansanterveyspolitiikkaa ei ole tällä hetkellä olemassa missään EY:n alueella, eikä niitten yleisyyttä tilastotietoja ole käytettävissä. Erilaisten bulimia ja anorexia nervosan yleisyyttä koskevien arvioiden mukaan häiriöt ovat EY:ssä yleistymässä. Kun otetaan huomioon niiden saaman huomion lisääntyminen tiedotusvälineissä, on kuitenkin mahdotonta sanoa, onko niiden näennäinen yleistyminen todellista vai vain seurausta ongelmaa koskevan tietoisuuden lisääntymisestä. Luotettavien tietojen hankkimista syömishäiriöitten yleisyydestä vaikeuttaa lisäksi se, että niistä kärsivät pyrkivät usein salaamaan ongelmansa. levinneisyyttä käsitteleviä kansallisia Arviot puheena olevien syömishäiriöitten yleisyydestä vaihtelevat huomattavasti. Erään lähteen' arvioiden mukaan anorexia nervosaa esiintyy länsimaissa lähes 1 %:lla 14—29- vuotiaista naisista. Eräissä muissa tutkimuksissa on kuitenkin päädytty paljon pienempiin lukuihin: ne vaihtelevat Ruotsin2 0,45 tapauksesta 100 000: ssa 8,1 tapaukseen 100 000: ssa Alankomaissa'1 J. Yhdistyneessä kuningaskunnassa luvun on ilmoitettu olevan 0,66-3,77 tapausta 100 000:ssa4. Sanomattakin on selvää, että on mahdotonta sanoa, mikä arvioista on tarkin. Bulimia nervosan yleisyyttä länsimaissa koskevien arvioiden mukaan sitä esiintyy 1-2 %:lla 14-45-vuotiaista naisista5. Yksittäisten tutkimusten antamat arviot vaihtelevat huomattavasti. Luku on pienimmillään Alankomaissab 6 (11,4 tapausta 100 000: ssa) ja suurimmillaan 3-4 % Ruotsissa ja Saksassa 8. Kuten edellä jo todettiin, anorexia ja bulimia nervosa aiheuttavat merkittävän määrän sairastuvuutta ja kuolleisuutta. Erityisen yleisiä ovat itsemurhat ja itsemurhayritykset. Tämän tutkimuksen otoksesta 8. 3 % oli miehiä. Tämän tutkimuksen otoksesta 3. 5 % oli miehiä. 111 sairastuvuudesta syömishäiriöitten aiheuttamasta Näitten ja kuolleisuudesta on valitettavasti vain vähän tietoja, sillä kuoleman (tai sairauden) välittömäksi syyksi määritellään usein jokin muu. Esimerkiksi masennuksen aiheuttama itsemurha tai sydänhäiriö, jotka molemmat ovat yleisiä anorexia nervosan jälkiseurauksia, määritellään usein kuolinsyyksi, kun anorexia nervosa olisi yhtä oikea (tai oikeampi) määritys. Eräässä tutkimuksessa on arvioitu anorexia nervosan aiheuttaman kuolleisuuden olevan 6 % ja bulimia nervosan vastaavasti 3,1 %9. Lisäksi monet naiset kärsivät osittaisesta anoreksiasta tai bulimiasta tai jostakin muusta poikkeavasta ruokailutavasta, jolloin heidän terveytensä vaarantuu ja täysimittaisen syömishäiriön riski lisääntyy. Syömishäiriön syyt eivät ole selviä. Ainakin osasyynä on kuitenkin pidetty painon ja ulkonäön pakonomaista korostamista yhteiskunnassa. Tutkimusten mukaan näyttää siltä, että teini-ikäiset ja nuoret naiset kiinnittävät erityistä huomiota painoonsa, ja tämä saattaa olla syynä syömishäiriöitten korostuneeseen esiintymiseen näissä ikäryhmissä. Esimerkiksi eräässä belgialaisessa tutkimuksessa10 kävi ilmi, että teini-ikäisillä koulutytöillä oli päähänpinttymä painostaan silloinkin, kun heidän painoindeksiarvonsa oli ihanteellinen. He rajoittivat sen vuoksi syömistään, mitä pidetään syömishäiriöitten kannalta riskitekijänä. Eräässä Alankomaissa ilmi, että koulutyttöotoksesta 4 1% piti painoaan liian suurena, 3 3% laihdutti, 11% kärsi jonkinlaisesta syömishäiriöstä ja 1,5 % bulimia tai anorexia nervosasta11. tutkimuksessa kävi samaan tehdyssä tapaan tulokset vahvistavat edellä mainittujen Vuoden 1996 eurobarometrikyselyn ja vastaavanlaisten tutkimusten12 löydökset. Kuten kuviosta 7. 1 ja taulukosta 7. 1 käy ilmi, EY: ssä noin kolmannes 15-24-vuotiaista naisista ilmoitti olevansa tyytymätön painoonsa ja noin 25 % olleensa edellisen vuoden aikana laihdutuskuurilla (ks. kuvio 7. 2 ja taulukko 7. 2). Jäsenvaltioitten välillä on huomattavia eroja. Kreikkalaiset naiset ovat painoonsa tyytymättömimpiä ja irlantilaiset vähiten tyytymättömiä, mikä saattaa kuvastaa ainakin osittain kehon painon jakautumista eri tavoin (ks. osa 6. 3). Kuten kuviossa 7. 3 on osoitettu, tyytyväisyys omaan painoon korreloi voimakkaasti kehon painoon. Vakavasti ylipainoisina pidettävät naiset (BMI-arvo 30 tai suurempi) ovat painoonsa tyytymättömiä huomattavasti todennäköisemmin kuin vakavasti alipainoiset naiset (BMI-arvo alle 18). ravintoneuvonnalla, hoidetaan muun muassa Syömishäiriöitä psykoterapialla, perheterapialla (suositellaan anorexia nervosa -tapauksissa) sekä kognitiivisella terapialla (suositellaan bulimia nervosa -tapauksissa). Lääketieteellistä tai psykiatrista apua saa yleensä sairaaloitten avohoito-ohjelmien kautta. Sairaalahoitoa käytetään vain silloin, kun syömishäiriö uhkaa potilaan henkeä1"1. Joihinkin jäsenvaltioihin (esim. Ruotsi, Suomi, Belgia ja Yhdistynyt kuningaskunta) on perustettu erityisiä syömishäiriöitä hoitavia klinikoita, mutta hoitotarve ylittää tarjonnan. 7. 2 Hiv ja aids ja naisten terveys Ihmisen immuunikatovirus (hiv) sekä immuunikato eli aids ovat nuorten naisten terveyden kannalta tärkeitä kysymyksiä. Ensimmäiset aids-tapaukset vahvistettiin EY: ssä 1980-luvun alussa, ja siitä lähtien hi-viruksen torjunta on ollut tärkeä kansanterveydellinen kysymys. Koska aids levisi laajalle aluksi homo- ja biseksuaalisten miesten keskuudessa, sitä on kuitenkin vasta äsken alettu pitää myös naisia koskevana ongelmana. Syyskuun 30. päivään 1996 mennessä EY: ssä oli 167 021 aids-tartunnan saanutta ihmistä, joista 27 355 112 (17%) oli naisia (ks. taulukot 7. 3 ja 7. 4")14. Naisista enemmistö (52%) oli suonensisäisten huumeitten käyttäjiä. Aidsin levinneisyys homo- ja biseksuaalisten miesten keskuudessa näyttää vakiintuvan, mutta heteroseksuaalisessa väestössä (sekä miehillä että naisilla) tartunnat lisääntyvät edelleen. Tietojen mukaan suurin osa heteroseksuaalien hiv- tartunnoista näyttää EY. ssä olevan peräisin suojaamattomasta seksistä hiv-positiivisten suonensisäisten huumeitten käyttäjien kanssa15. Suurin osa hiv-positiivisina syntyneistä lapsista on saanut (vertikaalisesti eli äidiltä lapselle siirtyvän) virustartunnan syntymänsä yhteydessä äidiltään, joka käyttää suonensisäisiä huumeita tai jonka kumppani kuuluu riskiryhmään. On kuitenkin huomattava, että hiv: n tärkeimmät tartuntatiet naisilla vaihtelevat jonkin verran eri jäsenvaltioitten välillä (ks. kuvio 7. 4). Esimerkiksi Espanjassa, Italiassa, Portugalissa ja Irlannissa suurimmassa osassa aids-tapauksia kyse on suonensisäisten huumeitten käyttäjistä, kun taas Belgiassa heteroseksuaalinen tartunta on tärkein väylä. Koska hiv ja aids ovat miehillä naisia yleisempiä, tiedot hi-viruksen elinkaaresta naisissa ovat suhteellisen rajoittuneita. On kuitenkin selvää, että naiset ovat virukselle (samoin kuin muille sukupuoliteitse tarttuville taudeille) alttiimpia kuin miehet. Toisin sanoen hiv tarttuu miehestä naiseen helpommin kuin päinvastoin. Lisäksi virus diagnosoidaan naisilla myöhemmässä vaiheessa, mikä johtuu yleisistä puutteista naisten oireitten tunnistamisessa. Sukupuoliteitse välittyvät lisääntymisteiden kautta tapahtuvat tartunnat on sitä paitsi määritelty hiv:n leviämiseen liittyviksi osariskitekijöiksi16. Edellisen lisäksi todettakoon, että naisilla on muitakin vaikeuksia suojata itsensä tartunnalta. Heidän on miehiä vaikeampi päättää turvatusta seksistä, olipa suhde vakiintunut, tilapäinen tai kaupallinen. Samalla kuitenkin oletetaan usein vastuun kondomin käytöstä olevan juuri naisella. Nykysuuntaukset osoittavat naisten ja miesten muuttaneen sukupuolikäyttäytymistään: kondomia käytetään entistä useammin ja seksikumppaneitten määrä on vähentynyt. Suojaamatonta seksiä harjoitetaan kuitenkin edelleen. Prostituoiduilla on erityinen tartuntariski, vaikka toisin kuin yleisesti oletetaan, prostituutio ei näytä vaikuttaneen merkittävästi hiv:n leviämiseen EY:ssä17. Tämä osoittaa ryhmän rohkaisemaan ennaltaehkäisytoimin. seksiä, mitä on pyritty jäsenten harjoittavan suojattua Huolimatta naisten kohtaamista riskeistä naisille on suunnattu ennaltaehkäiseviä toimia yleensä vain rajoitetusti. Toimia on suunnattu naisille joko välillisesti osana koko väestön kattavaa yleistä kampanjointia tai käyttämällä erityisiä tietyille ryhmille suunnattuja toimia. Ryhmistä mainittakoon erityisesti suonensisäisten huumeitten käyttäjät ja seksityöntekijät. Erityisesti naisille suunniteltuja toimia tarvitaan lisää, ja niitä on suunnattava nimenomaan nuorille naisille, joiden keskuudessa hiv on tai tullee olemaan yleisintä. 7. 3 Perhesuunnittelu Tärkeimpiä kysymyksiä lisääntymisiässä oleville naisille on perhesuunnittelu. Pystyäkseen hallitsemaan elämäänsä on monien naisten mielestä voitava hallita hedelmällisyyttään eli toteuttamaan lasten ja synnytysväliä. Lisäksi naisten on pystyttävä lukumäärää Taulukoissa olevat tapausten kokonaismäärää osoittavat luvut poikkeavat toisistaan, vaikka lähde onkin samaM. S\ytä tähän ei ole ilmoitettu, mutta ero johtunee sukupuolta koskevien tietojen puuttumisesta taulukon 7. 3 kuvaamissa tapauksissa. 113 seksuaalisuuttaan ilman pelkoa ei-toivotusta raskaudesta tai sukupuoliteitse tarttuvasta taudista. Ehkäisyvälineitten saatavuus ja abortti ovat siksi tärkeitä kysymyksiä. Tehokkaitten ehkäisymenetelmien laaja saatavuus on vaikuttanut syntyvyyden nopeaan vähenemiseen EY: ssä. Syntyvyys on vuodesta 1970 vähentynyt kaikissa jäsenvaltioissa lukuun ottamatta Suomea ja Ruotsia, joissa se on hieman lisääntynyt (ks. taulukko 7. 5). Ehkäisyvälineitten käytöstä ei ole tietoja Kreikan, Irlannin ja Luxemburgin osalta. Useimmat jäsenvaltiot ilmoittavat kuitenkin ehkäisyvälineitten käyttöasteeksi 71-81 %. Luku on pienempi Portugalissa (66 %) ja Espanjassa (59 %). Teini-ikäisten osalta ehkäisymenetelmien käytöstä ei ole tietoja. Teini-ikäisten tiedetään kuitenkin käyttävän ehkäisyvälineitä aikuisia epätodennäköisemmin monestakin syystä. Heiltä saattaa puuttua tietoa asiasta, he saattavat pelätä seksuaalisen aktiivisuutensa tulevan vanhempien tietoon, he eivät saa ehkäisyvälineitä käyttöönsä jne. Nämä tekijät vaikuttavat siihen, että teini-ikäisten synnyttäjien määrä on suhteellisen suuri. Huolimatta viime aikaisesta vähentymisestä tilanne jatkuu EY: ssä samankaltaisena (ks. taulukko 7. 5). EY: n alueella on käytettävissä seuraavanlaisia ehkäisymenetelmiä, luonnonmenetelmät (esim. (esim. rytmimenetelmä, keskeytetty yhdyntä), hormonaaliset menetelmät ehkäisypillerit, ruiskeina tai ihon läpi imeytettävät aineet), mekaaniseen estoon perustuvat menetelmät (esim. miesten ja naisten kondomit, pessaari, kohdunsisäiset välineet), kirurgiset toimenpiteet (esim. miehen tai naisen sterilointi) sekä yhdynnän jälkeinen ehkäisy (katumuspilleri). Yleisimmin käytetty ehkäisymenetelmä ovat ehkäisypillerit ja seuraavaksi kondomi. Kondomin käyttö on lisääntynyt hiv:n leviämisen torjumiseen tähtäävien toimien myötä1819. ja alueelliset terveydentila, todennäköisesti sen saatavuus, hinta ja Ehkäisymenetelmän valintaan vaikuttavat ryysinen saatavuus, hankkimismahdollisuudet, kansallinen politiikka, menetelmän sekä seikat, kulttuuriset tai sosiotaloudellinen asema. Valintaan vaikuttaa myös se, mitä sivuvaikutuksia ehkäisymenetelmällä on. Esimerkiksi joidenkin ehkäisypillereiden yhteydessä puhutaan verenpaineen kohoamisesta ja verisuonitukoksista, ja kohdunsisäisiin välineisiin liitetään lisääntynyt lantion alueen tulehdusriski. Näin ollen nämä menetelmät eivät sovellu kaikille naisille. Nainen vaihtaa todennäköisesti valitsemaansa menetelmää hedelmällisen ikänsä aikana. Nuoret naiset saattavat suosia ehkäisypilleriä ja kondomia, kun taas vanhemmat saattavat valita mieluiten kohdunsisäisen välineen tai kirurgisen steriloinnin. kumppanin mielipide terveysriskejä saa kaikissa yleisesti jäsenvaltioissa Perhesuunnitteluneuvontaa lääkäreiltä, perhesuunnittelukeskuksista, äitiysklinikoilta ja terveyskeskuksista. Neuvonnan hinta vaihtelee kuitenkin suuresti. Joissakin jäsenvaltioissa (esim. Suomessa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) ehkäisyvälineitä saa maksutta20 21, kun taas toisissa (esim. Irlannissa ja Saksassa) kohteena on erityisryhmiä, kuten vähävaraiset22 tai nuoret23. Eräissä jäsenvaltioissa (esim. Suomessa, Alankomaissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) on erityisesti sukupuolisesti aktiivisille teini-ikäisille suunnattuja perhesuunnittelukeskuksia24. 114 7. 4 Abortti Parantuneet perhesuunnitteluohjelmat ovat vähentäneet ei-toivottuja raskauksia mutta eivät poistaneet niitä kokonaan. Raskauden keinotekoisella keskeyttämisellä on edelleen teini-ikäisten keskuudessa25. Syitä aborttiin on useita: kysyntää paljolti ehkäisymenetelmän pettäminen, perhekoon riittävyys, raiskauksen aiheuttama raskaus, sikiöllä todettu epämuodostuma, äidin terveyden vaarantuminen sekä sosiotaloudelliset olot. juuri Abortti on sallittu vaihtelevin perustein tai eri olosuhteissa kaikissa jäsenvaltioissa lukuun ottamatta Irlantia ja Pohjois-Irlantia3. Irlannissa terveydenhoidon ammattilaiset ovat vuodesta 1995 voineet antaa asiakkailleen neuvoja EY. n alueella olevista laillisista aborttipalveluista, mutta tässä yhteydessä neuvoihin on täysimittaisena sisällyttävä kaikki käytettävissä olevat vaihtoehdot eikä aborttia saa suositella. Irlantilaiset naiset saivat samoin vuonna 1992 oikeuden matkustaa EY: n alueella teettääkseen abortin. Abortinsaantiperusteet vaihtelevat abortin sallivissa jäsenvaltioissa. Joka tapauksessa sovelletaan määriteltyjä aikarajoja siten, että abortti sallitaan yleensä ensimmäisten kolmen raskauskuukauden aikana mutta vain rajoitetusti seuraavien kolmen kuukauden aikana. Aborttia edeltää kaikissa jäsenvaltioissa pakollinen neuvottelu, jossa painotetaan muita vaihtoehtoja, sekä harkinta-aika. Joissakin jäsenvaltioissa on erikseen annettu terveysalan työntekijöille oikeus moraalisista syistä kieltäytyä tekemästä aborttia. Jotkin jäsenvaltiot (Espanja, Saksa ja Ranska) ovat viime aikoina olleet ilmeisesti höllentämässä aborttipolitiikkaansa - asiaan liittyy kylläkin erimielisyyttä -, kun taas eräissä toisissa jäsenvaltioissa (Italiassa ja Belgiassa) sitä on yritetty tiukentaa. 26 Aborttien määrä 1 000 naista kohti vaihtelee EY:n alueella (ks. taulukko 7. 6). Luku on korkein Ruotsissa (18,3 aborttia 1 000 naista kohti), Tanskassa (14,3 aborttia 1 000 naista kohti) ja Ranskassa (13,0 aborttia 1 000 naista kohti). Luku on merkittävästi pienempi Italiassa (8,6 aborttia 1 000 naista kohti), Alankomaissa (6,0 aborttia 1 000 naista kohti) ja Espanjassa (5,4 aborttia 1 000 naista kohti). Toinen yleisesti käytetty aborttia koskeva tilastollinen luku on aborttien määrä 1 000 elävänä syntynyttä lasta kohti. Myös tämän luvun arvo vaihtelee odotetusti EY: n alueella. Se on suurin Ruotsissa, Italiassa, Tanskassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa27 ja pienin Alankomaissa, Luxemburgissa ja Espanjassa (ks. taulukko 7. 6). Jälkimmäisen ryhmän maissa luku on vain kolmannes edellisen ryhmän vastaavista. Lääketieteellisesti asianmukaisissa oloissa tehtyihin abortteihin liittyy hyvin harvoin komplikaatioita. Eräässä tutkimuksessa arvioidaan, että kuolleisuus laillisesti tehtyä aborttia seuraavien 8 viikon aikana on 0,5 tapausta 100 000: ssa28. Äitiyskuolleisuus on puolestaan 7 tapausta 100 000:ssa (ks. osa 3. 3). Aborttiin liittyvien kehityssuuntien muuttumisen arviointia monimutkaistaa tietojen niukkuus ja puutteellinen vertailtavuus. Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa ja Espanjassa kerättyjen tietojen tarkastelu näyttää kuitenkin viittaavan siihen, että kehitys on Irlannissa ei ole mahdollisuutta aborttiin. On kuitenkin mainittava, että Irlannin korkeimman oikeuden mukaan abortti voitaisiin sallia, mikäli äidin henki on todella ja merkittävästi vaarassa eikä sitä voida millään muulla keinolla pelastaa. Englannissa. Skotlannissa ja Walesissa sovellettavaa vuoden 1967 aborttilakia ei ulotettu Pohjois-lrlantiin. Siellä abortti sallitaan vain. jos äidin tervevs on vaarassa. 115 abortin laillistamisen jälkeen noudattanut jäsenvaltioissa samaa kaavaa: aluksi aborttien määrä kasvaa, usein merkittävästikin, ja ajan myötä määrä tasoittuu ja saattaa jopa pienentyä. 7. 5 Menopaussi Menopaussi - tarkasti ottaen kuukautisten lakkaaminen - on merkki naisen hedelmällisen iän päättymisestä. Yleensä sillä kuitenkin tarkoitetaan pitempää jaksoa (20 vuotta tai enemmän), jonka aikana naisen keho sopeutuu kuukautisia edeltävän ja seuraavan hormonitoiminnan heikentymiseen. Naiset ovat menopaussin tapahtuessa keskimäärin 50- 52-vuotiaita, joten EY: ssä naiset voivat odottaa elämästään olevan menopaussin jälkeen jäljellä noin kolmanneksen. naisten vaikutukset Menopaussin vaihtelevat. Arvioiden mukaan terveyteen menopaussivaihetta elävistä naisista 75 % kohtaa jonkinlaisia ongelmia tai epämukavaa oloa mutta vain 10-20 % hakeutuu lääketieteelliseen hoitoon29. Menopaussin lyhytaikaisia vaikutuksia ovat verisuonten laajeneminen ja supistuminen (kuumat aallot ja öinen hikoilu), sukuelinten ja virtsateiden oireet sekä mielialan ailahtelu. Näiden oireiden voidaan katsoa johtuvan menopaussiin (estrogeeni) alenemisesta. liittyvästä hormonipitoisuuden Naisten eliniän piteneminen EY:ssä on voimistanut keskustelua menopaussin mahdollisista pitkäaikaisvaikutuksista. Vaikka tällä hetkellä ei ole näyttöä seuraussuhteesta menopaussin jälkeisten hormonitasojen ja menopaussin jälkeisen terveyden välillä, sairastuvuustilastot osoittavat sydän- ja verisuonitautien ja osteoporoosin yleistyneen menopaussin ohittaneilla naisilla. 7. 5. 1 Osteoporoosi ja sydän-ja verisuonitaudit lantio- ja nikamamurtumia, mistä Ikään liittyvää osteoporoosia esiintyy niin naisilla kuin miehillä, mutta se on naisilla miehiä yleisempää, sillä naisilla luukato kiihtyy menopaussin jälkeen. Menopaussin jälkeinen osteoporoosi aiheuttaa huolta koko EY: n alueella. Se nimittäin aiheuttaa hyvin paljon luunmurtumatapauksia, erityisesti taas seuraa huomattavaa kuolleisuutta, sairastuvuutta, liikuntakyvyn rajoittumista sekä elämänlaadun heikkenemistä. Tutkimusten mukaan osteoporoosi näyttää yleistyvän. Eräässä kreikkalaisessa tutkimuksessa arvioitiin 9 %:lla yli 45-vuotiaista naisista olevan osteoporoosin oireita30. Suomalaisessa tutkimuksessa taas laskettiin, että 50-vuotiailla ja sitä vanhemmilla naisilla on likipitäen 40 % mahdollisuus kärsiä osteoporoottisesta murtumasta elinaikanaan1. Toisissa tutkimuksissa on osoitettu, että lantiomurtumasta johtuva kuolleisuus on ensimmäisen murtumaa seuraavan vuoden aikana 20 % ja kolmen vuoden aikana 40 %. Sitä paitsi yli puolet lantiomurtumapotilaista ei saa takaisin täyttä liikuntakykyään"2. Ennaltaehkäisytoimissa on keskitytty siihen, miten elämänlaatu voitaisiin säilyttää ikäännyttäessä sekä miten vähentää osteoporoosiin liittyviä kustannuksia. EY: n alueella ei tällä hetkellä ole käytössä kansallisia osteoporoosin seulontaohjelmia, mutta useimmissa maissa tehdään kyllä paikallista seulontaa. Ennaltaehkäisymenetelmien tehokkuutta on tutkittava lisää. Primaariseen ennaltaehkäisyyn sisältyy teini-ikäisten ja menopaussia sekundaarisessa lähestyvien naisten ja kalsiuminsaannin lisääminen, liikunnan 116 ennaltaehkäisyssä korostetaan sairauden varhaista toteamista (ja hoitoa) seulonnan avulla, ja tertiääriseen ennaltaehkäisyyn liittyy tyypillisesti tapaturmien hoito ja osteoporoosista kärsivien naisten kuntoutus. Sydän- ja verisuonitauteja on pitkään pidetty etupäässä miesten sairautena, sillä ne eivät ole naisilla yleisiä ennen menopaussia. Alle 50-vuotiailla naisilla näitä tauteja esiintyy vain neljänneksen verran samanikäisiin miehiin verrattuna. Sydän- ja verisuonitautiriski lisääntyy naisilla kuitenkin iän myötä. 60 ikävuoteen mennessä naisten riski on jo puolet miesten vastaavasta33. Kun naisia tarkastellaan käyttämällä mittapuuna koko elämänkaarta, sydän- ja verisuonitaudit osoittautuvat tärkeimmäksi kuolinsyyksi. Lisäksi naisten eliniän pidetessä taudeista on nopeasti tulossa yhä tärkeämpi sairastuvuuden syy EY. ssä. 7. 5. 2 Ennaltaehkäisy ja oireitten hoito Menopaussin ohittaneilla naisilla esiintyvän osteoporoosin ja sydän- ja verisuonitautien syitä ja hoitoa tutkitaan jäsenvaltioissa jatkuvasti. 1980-luvulta lähtien monet lääkärit ovat alkaneet suositella hormonikorvaushoitoa, sillä se voi ehkäistä sekä osteoporoosia, sydän- ja verisuonitauteja että - kuten vastikään on osoitettu - Alzheimerin tautia"'4. Yksimielisyyttä hormonihoidon suhteellisista kustannuksista ja eduista ei kuitenkaan ole läheskään saavutettu. Hormonihoidon käytön yleisyydestä jäsenvaltioissa ei ole tarkkoja tietoja, mutta arviot vaihtelevat siten, että luku olisi 2 % Italiassa35, 4 % Espanjassa 36 15 % Alankomaissa37, 20 % Itävallassa8 ja Ruotsissa39 sekä 56 % Suomessa40. Tietojen mukaan hormonikorvaushoito sekä korkea sosiotaloudellinen asema ja kaupunkilaisuus näyttävät liittyvän toisiinsa41. Koulutetut naiset käyttävät hormonihoitoa muita todennäköisemmin, mikä antaa aihetta epäillä, että kansalaiset eivät tiedä hoidon mahdollisista hyödyistä (ja sivuvaikutuksista) tarpeeksi. Tämän vuoksi vuoden 1996 eurobarometrikyselyssä tiedusteltiin naisilta, pitivätkö he tietojaan hormonihoidosta hyvinä (vai heikkoina). Tulokset on esitetty kuviossa 7. 5 ja taulukossa 7. 7, ja niiden mukaan 61 % naisista piti hoitoa koskevia tietojaan riittämättöminä. Ikäryhmittäinen analyysi osoitti käsityksen olevan samanlainen kaikissa ryhmissä. 50-64-vuotiaat naiset näyttävät kylläkin pitävän tietojaan hiukan muunikäisiä parempina, mikä saattaa selittyä sillä, että hormonikorvaushoito koskee nimenomaan tätä ikäluokkaa. Kuvio 7. 5 paljastaa lisäksi huomattavia jäsenvaltioittaisia eroja. Portugalissa, Irlannissa, Espanjassa ja Kreikassa tietojansa heikkoina pitävien naisten osuus on suurin ja Suomessa ja Luxemburgissa pienin. Tämä kuvastaa jossain määrin hoidon käyttöastetta kyseisissä maissa. Kaikkiaan tulokset osoittavat selvästi tarpeen lisätä (tai kohentaa) hormonihoitoa koskevaa tiedotusta EY: ssä. 117 7. 6 Naisiin kohdistuva väkivalta Naisiin kohdistuva väkivalta - jota YK: n yleiskokouksen määritelmän mukaan on kaikki sukupuoleen perustuva väkivalta, joka johtaa tai todennäköisesti johtaa naisten fyysiseen, seksuaaliseen tai psykologiseen kärsimykseen, mukaan lukien tällaisen väkivallan uhka, pakotus tai mielivaltainen vapaudenriisto, tapahtuipa tämä julkisessa tai yksityiselämässä42 - on EY. ssä kasvava huolenaihe8 43. Koska aihetta käsittelevät kansalliset tilastotiedot puuttuvat, ei voida varmasti sanoa, onko naisiin kohdistuva väkivalta todella lisääntynyt vai heijastavatko havainnot ongelman laajemmasta tiedostamisesta ja hyväksymisestä johtuvaa julki tulevien tapausten lisääntymistä. Alunperin ihmisoikeuskysymyksenä pidetyn naisiin kohdistuvan väkivallan on vähitellen tunnustettu olevan kansanterveydellinen kysymys. Wienissä 1994 perustettu Euroopan naisten terveysalan verkko määrittelikin naisiin kohdistuvan väkivallan yhdeksi kuudesta tärkeimmästä terveydellisestä kysymyksestä. Vaikka naisiin kohdistuva väkivalta ei tunne sosiotaloudellisia, kulttuurisia, uskonnollisia ja rodullisia rajoja, epäillään joidenkin naisryhmien, kuten iäkkäitten, siirtolaisten ja köyhien naisten, olevan sille erityisen alttiita. Naisiin kohdistuvan väkivallan syyt ovat epäselviä. Alkoholin ja huumeitten väärinkäyttö, köyhyys sekä asumisahtaus ovat tunnettuja tekijöitä, jotka lisäävät naisiin kohdistuvia väkivallantekoja44. On myös esitetty, että naisten aseman parantamiseen (suhteessa miehiin) tähtäävät yhteiskunnalliset muutokset ovat saattaneet lisätä heihin kohdistuvia hyökkäyksiä ja seksuaalista väkivaltaa45. 7. 6. 1 Kotiväkivalta Vaikka asiasta on vain vähän tietoja, kaikissa jäsenvaltioissa tunnustetaan nykyään, että miespuolisen kumppanin naiseen kohdistama väkivalta on kaikkein yleisin väkivallan muoto4647. Käytettävissä olevissa tiedoissa seksuaalinen ja kotiväkivalta erotetaan yleisesti toisistaan. Asiaan liittyy kuitenkin huomattavaa päällekkäisyyttä, sillä intiimissä suhteessa tapahtuvan raiskauksen katsotaan olevan yksi kotiväkivallan muoto. Naisiin kohdistuvan kotiväkivallan pitkäaikaisista terveysseuraamuksista on vain rajallisesti tietoa. Niissä harvoissa tutkimuksissa, joita on tehty, keskitytään tavallisesti psykologisiin seurauksiin fyysisten asemesta. On esimerkiksi arvioitu, että pahoinpidellyt naiset tarvitsevat psykiatrista hoitoa neljä—viisi kertaa todennäköisemmin ja yrittävät itsemurhaa viisi kertaa todennäköisemmin kuin muut naiset48. Itsemurhaa yrittäneitä naisia käsittelevässä tanskalaisessa tutkimuksessa kävi ilmi, että tutkitut olivat joutuneet voimakkaan psykologisen ja fyysisen väkivallan kohteeksi49. Eräissä jäsenvaltioissa on äskettäin tehty tutkimuksia, joilla pyritään hankkimaan perustietoja kotiväkivallan uhreiksi joutuneiden naisten määrästä. Arviot vaihtelevat siten, että luku on Irlannissa50 joka viides, Yhdistyneessä kuningaskunnassa51 joka neljäs ja Portugalissa52 ja Saksassa53 joka kolmas. 7. 6. 2 Raiskaus ja muu seksuaalinen väkivalta Raiskaus ja muu seksuaalinen väkivalta voivat aiheuttaa fyysisiä vammoja sekä syvällisiä tunne-elämän vammoja. Lisäksi raiskauksen uhrit altistuvat usein monenlaisille Euroopan komissio on vastikään tehnyt ehdotuksen yhteisön toimintaohjelmaksi, jolla pyrittäisiin torjumaan seksuaaliseen hvväksikäyttöön tähtäävää naisilla käytävää kauppaa44. 118 terveysriskeille. Näitä ovat kuolema tai itsemurha, ei-toivottu raskaus, sukupuolitaudit hiv mukaan lukien, pitkäaikaiset krooniset sairaustilat samoin kuin psykologiset oireet, kuten masennus, vihan ja syyllisyyden tunne, uni- ja syömishäiriöt, seksin pelko sekä keskittymiskyvyn puute54. Kautta EY: n tunnustetaan, että raiskaus on rikos, josta läheskään kaikki tapaukset eivät tule ilmi. Esimerkiksi Suomessa ilmoitettujen raiskaustapausten vuosittainen määrä oli 1980-luvulla 345, kun todellinen määrä on poliisin arvion mukaan 6 000-10 000 tapausta vuodessa55. Muita ilmoitettuja tietoja raiskausten vuosittaisesta määrästä ovat Portugalin 125 (vuodelta 1992), Ruotsin 1 381 (1995), Espanjan 1 599 (1992) ja Yhdistyneen ilmoitetaan kuningaskunnan 5 082 väestöperusteisesti, määrä lisääntyi 7:stä 10:een tapaukseen 100 000:ssa vuodesta 1980 vuoteen 198856. (1994). Alankomaissa, jossa raiskaustapaukset 7. 6. 3 Sukupuolinen häirintä - Tietoisuus sukupuolisesta häirinnästä (ei-toivotusta seksuaalisesta itsepintainen ja häiritsevä seuraaminen mukaan lukien - on lisääntynyt jäsenvaltioissa viime vuosina. Vaikka asiaa koskevia kansallisia tilastoja ei ole käytettävissä, naisten sukupuolinen häirintä on joidenkin tutkimusten mukaan merkittävän yleistä. Eräässä suomalaisessa tutkimuksessa arvioitiin 18-24-vuotiaista naisista 26%:n (samanikäisistä miehistä 4 %:n) kohtaavan sukupuolista häirintää57. Alankomaissa tehtyjen selvitysten mukaan joka kolmatta alle 16-vuotias tyttöä oli jollakin tavalla lähestytty seksuaalisesti ilman, että tyttö olisi antanut tähän aihetta; tapaukset vaihtelivat sukupuolisesta häirinnästä raiskaukseen58. lähestymisestä) Viitteet R. West 1994: Ealing disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. Office of Health Economics. Lontoo. Ks. viite 1. H. VV. Hoek 1995: Impact of Urbanization on Detection of Eating Disorders. Psychiatry 152:8. 1272-1278. C. Thomas 1996: Yhdistyneen kuningaskunnan kertomus naisten ter\'eydeslä. Lancaster julkaisematon. R. West 1994: Eating disorders: anorexia nen'osa and bulimia nervosa. Office of Health Economics. Lontoo. R. West 1994: Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. Office of Health Economics. Lontoo. C. Weilandt: Saksan kertomus naisten terveydestä. Bonn (julkaisematon). Folkhälsoinstitutet och Socialstyrelsen 1995. Ett liv av vikt. Regeringens uppdrag av anorexia- bulemia. Tukholma. R. West 1994: Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. Office of Health Economics. Lontoo. M. Vervaet et ai (päiväämätön): Attitudes of schoolboys and girls toward body-weight and eating habits and eating-style as a risk factor for eating disorders: a pilot study in young females. (julkaisematon). M. Vermeulen 1996: Alankomaiden kertomus naisten leveydestä. Amsterdam (julkaisematon). M. H. P. Azevedo. CP. Ferreira 1992: Anorexia Nervosa and Bulimia: A Prevalence Study. Acta Psychiatry Scandinavica 86:432-436. F. Baptista et al. 1996: The Prevalence of Disturbances of Eating Behaviour in a Portuguese Female University Population. European Eating Disorders Review 4(0), 114. 1-11. 119 R. West 1994: Eating disorders: anorexia nen'osa and bulimia nen>osa. Office of Health Economics. Lontoo. European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, HIV/AIDS Surveillance in the European Community and COST countries Europe: Quarterly Report No 36, 30. 9. 1996. McKeganey et al. 1992: Female streetworking prostitution and HIV infection in Glasgow. BMJ 305:801-804. Piot et al. 1988: HIVinfection infernale prostitutes. Institute of Tropical Medicine. Antwerpen. M. Alary 1993: HIV infection in European female sex workers: epidemiological link with the use of petroleum based lubricants. AIDS 7:401-408. J. Ditch, J. Bradshaw and T. Eardley 1994: Developments in national family policies in 1994. University of York. Jäsenvaltioiden kertomukset naisten terveydestä. 1996 (julkaisemattomia). S. Sinkkonen 1996: Suomen kertomus naisten terveydestä. Kuopio (julkaisematon). C. Thomas 1996: Yhdistyneen kuningaskunnan kertomus naisten terveydestä. Lancaster (julkaisematon). H. Riper, H. Cowley 1996: Irlannin kertomus naisten terveydestä. Limerick (julkaisematon). C. Weilandt 1996: Saksan kertomus naisten terveydestä. Bonn (julkaisematon). Jäsenvaltioiden kertomukset naisten terveydestä, 1996 (julkaisemattomia). F. M. Coeytaux. A. H. Leonard, CM. Bloomer 1993: Abortion. Teoksessa M. Koblinsky. J. Timyan and J. Gay (eds. ): The health of women: a global perspective. Westview Press. Colorado. J. Ditch. J. Bradshaw and T. Eardley 1994: Developments in national family policies in 1994. University of York. M. J. Saurel-Cubizolles, B. Blondel 1996: La Santé des Femmes. Flammarion Médecine-Sciences. Pariisi. S. Segal, K. D. LaGuardia 1990: Termination of pregnancy: a global view. Baillieres Clin Obstet Gynecol 4:235-247. S. Haas, I. Schiff 1988: Symptoms of oestrogen deficiency. Teoksessa J. W. W. Studd and M. I. Whitehead (eds. ): The Menopause. Blackwell Scientific Publications. Oxford. S. 15-23. G. Kallinikos. A. Roumeliotou 1996: Kreikan kertomus naisten terveydestä. Ateena (julkaisematon). Kröger Heikki (toim. ): Osteoporoosin diagnosointi ja hoito Kuopion yliopistollisen sairaalan alueella. Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin julkaisuja nro 22/1995. Kuopio 1995. B. Stray-Pedersen 1996: Osteoporosis - The Silent Thief. Teoksessa European Institute of Women's Health. Women in Europe: Towards Healthy Ageing. Conference Report, 16 October 1996. European Institute of Women's Health. Dublin. D. Llewellyn-Jones and S. Abraham 1988: Menopause. Penguin Books. Oxford. Ks. esimerkiksi A Paganini-Hill 1995: The risks and benefits of estrogen replacement therapy: leisure world. Int J FeriI Menopausal Stud 40(suppi. 1): 54-62. Ks myös A Boulton 1996: Hormone therapy may protect against Alzheimer's disease. BMJ Vol 313, s. 442. J. Bailey. L. Kraft van Ermel 1995: Hormone replacement therapy, current practice and future trends. European Menopause Journal 2( I), 4-7. F. J. Martinez. E. Varela. S. Suarez 1994: The menopause and hormone replacement therapy: its prevalence in the town of Lugo. Atenciön Primaria 14(9): 1052-7. M. Vermeulen 1996: Alankomaiden kertomus naisten terveydestä. Amsterdam (julkaisematon) A. Birbaumer 1996: Itävallan kertomus naisten terveydestä. Wien (julkaisematon). M. Sundh. B. Renck 1996: Ruotsin kertomus naisten terveydestä. Karlstad (julkaisematon). S. Sinkkonen 1996: Suomen kertomus naisten terveydestä. Kuopio (julkaisematon). Päivi Topo. Timo Klaukka. Elina Hemminki ja Antti Uutela 1991: Use of hormone replacement therapy in 1976-1989 by 45-64 year-old Finnish women. Journal of Epidemiology and Community Health 45:277-280. Yhdistyneet kansakunnat 1994: A/RES/48/104. Euroopan yhteisöjen komissio 1996b: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille naisilla käytä\>ästä kaupasta seksuaalisen hy\>äksikäytön tarkoituksiin. KOM (96) 567 lopullinen. Euroopan yhteisöjen komissio. Bryssel. WHO 1995b: Investing in women's health: Central and Eastern Europe. WHO Regional Publications. Kööpenhamina. S. 55. M. Sundh. B. Renck 1996: Ruotsin kertomus naisten terveydestä. Karlstad (julkaisematon). 120 35 L. Heise 1993: Violence against women: the missing agenda. Teoksessa M. Kobiinsky, J. Timyan and J. Gay (eds. ): The health of women: a global perspective. Westview Press. Colorado. R. Romkens 1992: Gewoon Geweld? Swets & Zeitlinger, Amsterdam/Lisse. L. Heise 1993: Violence against women: the missing agenda. Teoksessa M. Kobiinsky, J. Timyan and J. Gay (eds. ): The health of women: a global perspective. Westview Press, Colorado. L. T. Arcel. J. Mantonakis. B. Petersoon et al. 1992: Suicide attempts among Greek and Danish women and the quality of their relationships with husbands or boyfriends. Acta Psychiatr Scandinavica 85(3). 189-95. E. Moloney 1996: Domestic violence 'suffered by 1 in 5 women'. Irish Independent, 30. 4. , 5. K. Mooney 1993: The Hidden Figure: Domestic Violence in North London. Islington Council, Islington. L. Silva 1995: "Entre Marido e Mulher Alguém Meta a Colher". À Bolina: Colecçâo das Mulheres e dos Homens. C. Weilandt 1996: Saksan kertomus naisten terveydestä. Bonn (julkaisematon). L. Heise 1993: Violence against women: the missing agenda. Teoksessa M. Kobiinsky. J. Timyan and J. Gay (eds. ): The health of women: a global perspective. Westview Press, Colorado. S. Sinkkonen 1996: Suomen kertomus naisten terveydestä. Kuopio (julkaisematon). Jäsenvaltioiden kertomukset naisten terveydestä. 1996 (julkaisemattomia). E. Haavio-Mannila. K. Kontula (toim. ) 1993: Suomalainen seksi. Tietoa suomalaisten sukupuolielämän muutoksesta. WSOY. M. Vermeulen 1996: Alankomaiden kertomus naisten terveydestä. Amsterdam (julkaisematon). 54 121 [Kuviot ja taulukot] 122 Painnnncf» t w t v m S t t n m i An DrA«£n**'AS!I!!S* 15-vuGtiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) I I y« M 15-24 v. IP EU: keskiarvo Kreikka Yhd. kuningask Ranska Suomi Alankomaat Tanska EU 15 Espanja Ruotsi Länsi-Saksa Luxemburg Belgia Portugali Italia Itävalta Itä-Saksa Irlanti 0% 20% 40% 60% 80% 100% 15-24-vuotiaiden mukainen järjestys Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 * Vastaajia pyydettiin ilmoittamaan, missä määrin he olivat samaa tai eri mieltä seuraavan väittämän kanssa: "Olen erittäin tyytyväinen painooni". Kuvio osoittaa niiden vastaajien prosenttiosuuden, jotka olivat väittämän kanssa (jossain määrin tai vahvasti) eri miehä. Taulukko 7. 1 Painoonsa tyytymättömien prosenttiosuus* 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) 15-24- vuotiaat 25-34- vuotiaat 35-64- vuotiaat 65-vuotiaat ja vanhemmat Yhteensä 46,5 45,0 40. 0 39,5 35,7 33. 4 33,3 32,7 30,5 30. 2 29,7 28,5 26,9 24. 3 23,0 20,0 18,9 35,3 43. 6 41,2 52. 3 28,7 32. 7 30,6 31. 2 38,2 18. 1 38,8 40,5 27. 4 19. 1 28,0 23,9 27,1 45,9 56,9 43,7 60,0 38,0 43. 8 40,1 37,8 49,3 33. 3 42,3 35,8 31,0 28. 3 33,1 41,2 34,2 33,7 47,9 28,8 45,4 42,4 31. 4 30,7 31,5 39,3 19,4 26,5 28,5 12,6 26. 8 40,7 22,1 26,8 42,1 50,4 40,6 52,2 35,6 38. 0 35,4 34,4 42,6 26. 9 36,9 34,3 26,5 25. 8 28,3 31,7 28,6 Kreikka Yhdistvnvt kuningaskunta Ranska Suomi Alankomaat Tanska EU 15 Espanja Ruotsi Länsi-Saksa Luxemburg Belgia Portugali Italia Itävalta Itä-Saksa Irlanti I ahde • Kurnharnmetn JJ 1/I9Q6 * Vastaajia pyydettiin ilmoittamaan, missä määrin he olivat samaa tai eri mieltä seuraavan väittämän kanssa: "Olen erittäin tyytyväinen painooni". Taulukko osoittaa niiden vastaajien prosenttiosuuden, jotka olivat väittämän kanssa (jossain määrin tai vahvasti) eri mieltä. 123 Kuvio 7. 2 Edellisenä vuonna laihduttaneiden prosenttiosuus 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Kreikka Luxemburg Yhd. kuningask. Tanska Alankomaat EU 15 Ranska Espanja Belgia Italia Länsi-Saksa Suomi Ruotsi Itävalta Irlanti Itä-Saksa Portugali O % 20 % 40% 60% 80% 100% 15-24-vuotiaiden mukainen järjestys Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 Taulukko 7. 2 Edellisenä vuonna laihduttaneiden prosenttiosuus 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) 15-24- vuotiaat 25-vuotiaat ja vanhemmat Yhteensä Kreikka Luxemburg Yhdistynyt kuningaskunta Tanska Alankomaat EU 15 Ranska Espanja Belgia Italia Länsi-Saksa Suomi Ruotsi Itävalta Irlanti Itä-Saksa Portugali Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 43,7 40,7 39,0 35,8 31,4 23,6 22,5 22,1 20. 2 19. 2 19,1 18. 6 16,7 15. 2 14,2 11. 7 7. 7 34,1 34,8 33,7 26,4 23,8 24,7 26,0 24,6 23,7 26,1 17,8 18,5 19,4 18,6 22,7 17,4 22,8 35,7 35,8 34,6 27,7 24,8 24,5 25,4 24,1 23,1 24,8 17,9 18,5 19,0 18,1 20,9 16,7 20,0 124 AUVIO Painoonsa tyytymättömien prosenttiosuus painoluokittani' 18-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) /. J BMI>30 vakavasti ylipainoisia BMI «18 vakavasti alipainoisia Ruotsi Länsi-Saksa Suomi Ranska Kreikka Yhd. kuningask. Tanska Espanja EU 15 Alankomaat Itä-Saksa Irlanti Itävalta Luxemburg Portugali Italia Belgia O % 20 % 40% 60% 80% 100% vakavasti ylipainoisten mukainen järjestys *Ks. huomautus kuvion 7. 1. yhteydessä Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 Taulukko 7. 3 Aids-tapausten kokonaismäärä* tartuntaryhmittäin, EU 15 (1996) Tartuntaryhmä Homo- tai biseksuaalit miehet Suonensisäisten huumeitten käyttäjät Homo- tai biseksuaalit suonensisäisten huumeitten käyttäjät Hemofiliasta tai veren hyytymähäiriöistä kärsivät Verensiirron saaneet *** Heteroseksuaalinen tartunta Muu **** tai määrittelemätön YHTEENSÄ Yhteensä** (n) 14 049 71 1439 10 199 1 597 27 355 Naiset Yhteensä** % 51,4 0,3 5,3 37,3 5,8 100 Miehet Yhteensä** (n) 59 260 51535 2 535 2 806 1635 12 869 6 344 136 984 Yhteensä** % 43,3 37,6 1,9 2,0 1,2 9,4 4,6 100 * 13-vuotiaat ja sitä vanhemmat ** Epidemian puhkeamisesta lähtien *** Verivalmiste-ja kudossiirtoja saaneet mukaan lukien **** Transseksuaalit mukaan lukien Lähde : European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, Quarterly Report No. 36, 30 September 1996 125 Kuvio 7. 4 Aikuisten ja nuorten* aids-tapaukset kahdessa päätartuntaryhmässä, 1985-1995 Itävalta Tapausten määrä** diagnosointivuoden mukaan Women - Femmes Cases-Cas 9 0 -i 8 0- 7 0- 6 0- 6 0- 4 0- 3 0- 2 0- 1 0- 0 *+*. • • i — i — i — i — i —i 85 68 87 68 89 90 91 92 93 94 96 Year of diagnosis - Année de diagnostic Belgia Tapausten määrä** diagnosointivuoden mukaan Women - Femmes Cases - Cas 120-n 100- 8 0- 60 40 -| 20-J - ' *. - ' 0 [. ^. iiy—"•• , " v y * —, 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic , j , , IDU-UDI Heterosex. IDU = Suonensisäisten huumeiden käyttäjät Heterosex. = Heteroseksuaalit * 13-vuotiaat ja sitä vanhemmat ** Ilmoitusviivcet otettu huomioon (1993-1995) 126 Aikuisten ja nuorten* aids-tapaukset kahdessa päätartuntaryhmässä, 1985-1995 Tanska Tapausten määrä** diagnosointi vuoden mukaan Women - Femmes Cases-Cas 160 -j 140- 120- 100 8 0- 6 0- 40 20 M M W M M t M l t r tl • Y y ^T *T'*'*T 8 6 6 6 6 7 88 89 90 *ff I -i ) 9 1 9 2 9 3 9 4 95 ; Year of diagnosis - Année de diagnostic Suomi Tapausten määrä** diagnosointivuoden mukaan Women - Femmes Cases - Cas 30-j 2 5- 20 1 5- 1 0- 5- Q pt. Tj'^. li. y ^ ^ r j ' ^. j r f' f. »f,'^,,?,U. 1 y ,{ 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic IDU-UDI Heterosex. IDU = Suonensisäisten huumeiden käyttäjät Heterosex. = Heteroseksuaalit * 13-vuotiaat ja sitä vanhemmat ** Ilmoitusviiveel oiettu huomioon (1993-1995) 127 Aikuisten ja nuorten* aids-tapaukset kahdessa päätartuntaryhmässä, 1985-1995 Ranska Tapausten määrä** diagnosointivuoden mukaan Women - Femmes Cases-Cas 2500-| 2000- 1500- 1000 500 -i PMVM * # • » * * •• -. » * ' o r i — i — i — « — « — « — « — « — « —» 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year ot diagnosis - Armée de diagnostic Saksa Tapausten määrä** diagnosointivuoden mukaan Women - Femmes Cases-Cas 1400 -» 1200 - 1000- 8 0 0- 600- 4 0 0- 200- r„. « «. r « « 2 " » v a V B V M V H V « V » v » v e vi 85 88 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic IDU-UDI Heterosex. IDU = Suonensisäisten huumeiden käyttäjät Heterosex. = Heteroseksuaalit * 13-vuotiaat ja sitä vanhemmat ** Ilmoitusviiveet otettu huomioon (1993-1995) 128 Aikuisten ja nuorten* aids-tapaukset kahdessa päätartuntaryhmässä, 1985-1995 Kreikka Tapausten määrä** diagnosointi vuoden mukaan Women - Femmes Cases-Cas 140 120- 100- 80 60- 40- 20 "I •n • »m \T '. TSASiatiff^rrtiUiiMiiyfTV. ^itii»»!. —• ^ 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic Irlanti Tapausten määrä** diagnosointivuoden mukaan Women - Femmes Cases-Cas 30-» 25- 2 0- 15 10 61 / \ / % /A/ / / 1 » i r ~ ~i r——i 1 1 i i 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de Diagnostic IDU-UDI Heterosex. IDU = Suonensisäisten huumeiden käyttäjät Heterosex. = Heteroseksuaalit '13-vuotiaat ja sitä vanhemmat '* Ilmoitusviiveet otettu huomioon (1993-1995) 129 Aikuisten ja nuorten* aids-tapaukset kahdessa päätartuntaryhmässä, 1985-1995 Italia Tapausten määrä** diagnosointi vuoden mukaan Women - Femmes Casas-Cas 3000 2500 -I 2000 1500 H 1000 H 500 - ^ :; aya « mf -,^,* "7 86 87 88 1 r r —i I TT 1 1 i 90 91 92 93 94 95 1 Year of diagnosis - Année de otagnostte Luxemburg Tapausten määrä** diagnosointi vuoden mukaan Women - Femmes Cases-Cas 12 10 8- 6- 4 - 2- IIT» i ' r* V—r •Xx ^ -r 86 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Armée de diagnostic IDU-UD1 •Heterosex. IDU = Suonensisäisten huumeiden käyttäjät Heterosex. = Heteroseksuaalit * 13-vuotiaat ja sitä vanhemmat ** llmoitusviiveet otettu huomioon (1993-1995) 130 Aikuisten ja nuorten* aids-tapaukset kahdessa päätartuntaryhmässä, 1985-1995 Alankomaat Tapausten määrä** diagnosointivuoden mukaan Women - Femmes Cases-Cas 400-1 3 5 0- 3 0 0- 250- 200- 150- 100 - 50- n o [ ,. »r- Yr , ^ y >i \ 1 ^ A S : 1 1. » » ^ ^ ' 1 1 1. ?^ 1 85 86 87 88 69 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic Portugali Tapausten määrä** diagnosointivuoden mukaan Women - Femmes Cases-Cas 300-i 2 5 0- 2 0 0- 150- 100- *in — w «•»•»••• ,»• * Jî , « * » - >' Q — «n»»ii<io»f«. i»iii» i|Ki>*»«tftf » II» * T " " " T "T î 85 66 87 88 69 SO 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic IDU-UDl Heterosex. J IDU = Suonensisäisten huumeiden käyttäjät Heterosex. = Heteroseksuaalit * 13-vuotiaat ja sitä vanhemmat ** Ilmoitusviiveet oiettu huomioon (1993-1995) 131 Aikuisten ja nuorten* aids-tapaukset kahdessa päätartuntaryhmässä, 1985-1995 Espanja Tapausten määrä** diagnosointivuoden mukaan Women - Femmes Cases* Cas 4000 -i 3500- 3000 2500 - 2000- 1500- 1000- 500 0 1—«>*Y«**- -•! - — » *!• * — ' T 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic p——. , r , Ruotsi Tapausten määrä** diagnosointivuoden mukaan Women - Femmes Cases-Cas 1 2 0 -1 1 0 0- 8 0- 6 0- 4 0- 2 0- „ „ , , ,' »•. i 65 66 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year ot diagnosis - Année de diagnostic 1 1 1 1 1 IDU-UDI Heterosex. 1DU = Suonensisäisten huumeiden käyttäjät Heterosex. = Heteroseksuaali! * 13-vuotiaat ja sitä vanhemmat ** Ilmoirusviiveet otettu huomioon (1993-1995) 132 Aikuisten ja nuorten* aids-tapaukset kahdessa päätartuntaryhmässä, 1985-1995 Yhdistynyt kuningaskunta Tapausten määrä** diagnosointivuoden mukaan Women - Femmes Cases-Cas 1200-j 1000- 8 0 0- 600- 400 200H 0 •". 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic IDU-UDl - • - • Heterosex. IDU = Suonensisäisten huumeiden käyttäjät Heterosex. = Heteroseksuaalit * 13-vuotiaat ja sitä vanhemmat ** Ilmoitusviiveet otettu huomioon (1993-1995) 133 Taulukko 7. 4 Aids-tapausten kokonaismäärä Molemmat sukupuolet*, EU 15 (1996) Maa havaita Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia lAixemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta EY YHTEENSÄ Yhteensä* 30. 9. 19% 1609 2 203 1957 248 43 451 15 308 1422 549 35 949 114 4 199 3 575 41 598 1445 13 394 167 021 * Epidemian puhkeamisesta lähtien. Lähde : European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS. Quarterly Report No. 36, 30 September 1996 Taulukko 7. 5 Ehkäisyvälineiden käyttö ja hedelmällisyys Naiset, EU 15 Maa Ehkäisyvälinettä käyttävät naiset (%) 1986-1993 Kokonaissyntyvyys Alle 20-vuotiaille naisille elävänä syntyneet (%) viimeisin vuosi Syntyvyys/100 15-19-vuotiaat naiset Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 71 79 78 80 81 75 ei tietoja ei tietoja 78 ei tietoja 76 66 59 78 81 1970 2,30 2. 20 1,90 1. 80 2. 50 2. 10 2,30 3,90 2,40 ei tietoja 2,60 2. 80 2,80 1. 90 2. 40 1993 1,50 1,70 1,70 1,90 1,70 1,30 1,40 2,10 1,30 1,70 1,60 1,60 1,20 2,10 1,80 5,76 (1992) 3,69(1986) 2,73(1988) 2,70(1992) 2,40(1991) 3,36(1991) 5,82 (1992) 4,35(1987) 3,00 (1994) 2,62 (1989) 1,87(1992) 10,35(1985) 5,20 (1989) 3,11(1986) 8. 13(1989) 1970 61,4 31,1 32,4 32,2 26,4 ei tietoja 36,5 16,9 42,8 28,0 22,6 29. 4 14,1 34. 0 49. 7 1990 21,3 12,2 9,1 12,1 9,0 ei tietoja 26,3 16,0 10,0 11,6 8,3 26,3 16,7 12,7 33,0 Lähde : Human Development Report 1995/HFA. 1996. 134 Abortti, EU (15) Maa Aborttilain antamisvuosi Abortteja 1 (NN) naista kohti Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 1975 1990 1970 1975 1992/1996 1986 laiton 1978 1979 1984 1984 1985 1938 1968 ei tietoja ei tietoja 14,3 -(1993) 7,9 - (1994) 13. 0 -(1990) ei tietoja ei tietoja ei tietoja 8,6 -(1994) ei tietoja 6. 0 -(1994) ci tietoja 5. 38-(1994) 18,30-(1994) 12,18-(1994)* Lähde : Human Development Report 1995/HFA. 1996. Abortteja 1 (NN) eläväni syntynyttä kohti, kaildd ikäryhmät ei tietoja ei tietoja 278,00-(1992) 157,34-(1993) 254,00-(1990) 146,60-(1992) 108,25-(1991) ei tietoja 287,30-(1991) 99,00-(1992) 98,70-(1992) 200,00-(1994) 92. 70-(1990) 290,00-(1993) 227,48-(1988) Abortteja 1 (NN) d l v l nl syntynyttä kohtt, alle 20- vuottaat ei tietoja ei tietoja 1856,07-(1988) 961,22-(1991) 1058,00-(1990) ei tietoja 86,47-(1992) ei tietoja ei tietoja ei tietoja 558,50. (1988) ei tietoja ei tietoja 1701,40-(1993) 663. 52-(1988) 135 Kuvio 7. 5 Hormonikorvaushoidosta puutteellisesti tietävien prosenttiosuus 35-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Portugali Irlanti Espanja Kreikka Italia Alankomaat Yhd. kuningask. EU 15 Itä-Saksa Länsi-Saksa Itävalta Ruotsi Ranska Tanska Belgia Suomi Luxemburg 0% 20 % 40 % 60 % 80% 100% heikot t i e d o t ti 50-64-vuotiaiden mukainen järjestys Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 Taulukko 7. 7 Hormonikorvaushoidosta puutteellisesti tietävien prosenttiosuus 35-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) aile 35- vuotiaat 35-49-vuotiaat 50-64-vuotiaat 65-vuotiaat ja vanhemmat Yhteensä Portugali Irlanti Espanja Kreikka Italia Alankomaat Yhdistvnvt kuningaskunta EU 15 Itä-Saksa Länsi-Saksa Itävalta Ruotsi Ranska Tanska Belgia Suomi Luxemburg Lähde: Eurobarometri 44. 3/1996 77,3 69,8 72,7 76,7 89,7 67,9 70,1 71,7 64,5 67,2 64,7 77,0 66,0 71. 4 55,8 54,6 53. 7 69,2 64,4 62,2 75,8 71,2 65,7 60,8 59,3 59,2 51,2 59. 7 57,3 55. 3 53,6 33,1 36,4 44,6 136 67,9 67,4 67,0 65,2 61,6 50,5 50,5 47,1 42,1 40,7 39,4 36. 5 28,6 26,8 26,0 15,2 10,8 67,0 74,7 71,0 81. 0 69,0 51,5 62,7 58,5 65,9 54,0 58,2 46,1 45,5 41,9 32,3 32,8 21. 6 71,5 68. 5 68,7 74,6 75,2 62,9 62,8 60,9 57,5 54,7 57,6 57,4 51,4 51,6 39,9 36,7 40,3 8. LOPUKSI terveyteen tarkoituksena on luoda yleiskatsaus naisten Tämän kertomuksen ja terveydentilaan liittyviin seikkoihin. Tavoitteena on virittää tuoreimpien saatavissa olevien koko yhteisön tason tietojen avulla keskustelua ja pyrkiä näin selventämään naisten terveyteen liittyviä kysymyksiä. Kertomusta ei ole ajateltu uuden, naisten terveyttä käsittelevän yhteisön toimintaohjelman pohjaksi. Sen laatimisen yhteydessä tehdyt havainnot liitetään kuitenkin olemassa oleviin ohjelmiin soveltuvin osin. Vaikka käytettävissä olevat tiedot eivät olekaan olleet täydellisiä, on kuitenkin voitu kerätä riittävästi tietoja, jotta on kyetty kuvaamaan (joitakin) naisten terveyteen liittyvistä monista ulottuvuuksista. Eritoten on käynyt selväksi, että naiset ovat EY: n alueella sangen terveitä - niin tällä hetkellä 80 vuoden elinajanodotteen kuin naisten omankin arvion perusteella. Keskimäärin yli 60% EY:n naisista ilmoittaa terveytensä olevan hyvän tai erittäin hyvän. Nykytilannetta on edeltänyt naisten terveyden vuosikymmeniä jatkunut kohentuminen, mikä puolestaan johtuu osittain elinolojen yleisestä parantumisesta EY. n alueella, osittain naisen yhteiskunnallisen aseman kohentumisesta. Sanomattakin on selvää, että naisten terveystilanne vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen, osittain erilaisien lähtökohtien, osittain erilaisen kehitysvauhdin vuoksi. Selvää on, että joissakin niistä jäsenvaltioista, joissa terveystilanne 20 vuotta sitten oli heikoin, on saavutettu mittavinta edistystä, kun taas perinteisesti hyvän terveydentilan jäsenvaltioissa tulokset ovat olleet vaatimattomampia. Myönteisestä kehityksestä huolimatta naisten terveydestä on edelleen syytä kantaa huolta. EY. ssä lähes joka neljäs nainen ilmoittaa kärsivänsä jonkinasteisesta pitkäaikaisen sairauden aiheuttamasta (myös prosentuaalisesti) elää epäterveellisesti (esim. tupakointi, alkoholinkäyttö, vähäinen liikunta ja epäterveellinen ruokavalio). Yhdessä nämä tekijät aiheuttavat EY. n naisten keskuudessa ilmoitusten mukaan (suuren määrän) työkyvyttömyyttä, sairastuvuutta ja ennenaikaisia kuolemantapauksia. työkyvyttömyydestä. Lisäksi suuri määrä naisia Naisten tärkeimmät kuolinsyyt ovat sydän- ja verisuonitaudit sekä syöpä. Nämä sairaudet aiheuttavat lisäksi huomattavan paljon ennenaikaisia kuolemantapauksia, jotka voitaisiin sangen pitkälti estää joko primaarisen ennaltaehkäisyn eli elintapojen parantamisen tai sekundaarisen ennaltaehkäisyn (sairauden varhainen toteaminen esimerkiksi seulonnalla) avulla. Valitettavasti naisilla näyttää olevan merkittävän paljon virheellisiä käsityksiä siitä, kuinka suuri heidän sydäntautiriskinsä on ja mitkä sairauden tärkeimmät riskitekijät ovat. Tiedot terveyden edistämiseen ja sairauksien ehkäisemiseen tähtäävistä toimista osoittavat suurta jäsenvaltioittaista vaihtelua siinä, missä määrin naiset saavat tarvitsemiaan palveluja. Erityisesti on pantava merkille, että ylipainoisista yli 40-vuotiaista naisista alle puolet oli tyypin II diabeteksen varalta, vaikka heidän edellisen vuoden aikana seulottu sairastumisriskinsä on kohonnut ja tauti yleistyy nopeasti ja aiheuttaa merkittävän paljon kuolemantapauksia ja sairastuvuutta. Huomattavaa on myös se, että useimmat naiset iästä riippumatta pitävät tietojaan hormonikorvaushoidon mahdollisista eduista ja haitoista riittämättöminä. Nämä seikat osoittavat muiden ohella, että olemassa on joukko naisten terveyden kannalta tärkeitä kysymyksiä, joita on vielä käsiteltävä. 137 Kertomuksen loppuosassa on pyritty tuomaan esille joitakin seikkoja terveydellisistä kysymyksistä, joiden merkitys naisille heidän eri ikäkausinaan on kasvamassa. Erityisesti on selvää, että hiv ja aids eivät enää ole nimenomaan (homoseksuaalisia) miehiä koskevia kysymyksiä. Naiset ovat itse asiassa miehiä alttiimpia saamaan tartunnan, vaikka heidän osuutensa aidsin uhrien määrästä on edelleen miehiä pienempi. Tämän taudin leviämisen estämistoimia on sen vuoksi suunnattava myös naisille. Myös nuorten naisten syömishäiriöt näyttävät olevan yhä merkittävämpi terveydellinen ongelma, jolla voi olla vakavia seurauksia. Iäkkäitten naisten tärkeimpiä huolenaiheita on osteoporoosin yleistyminen, mikä johtuu osittain yhteiskunnan ikääntymisestä ja osittain ennaltaehkäisyyn ja hoitoon kiinnitetyn huomion riittämättömyydestä. Lopuksi on tärkeää korostaa, että tämän naisten terveyttä käsittelevän kertomuksen tarkoitus ei ole antaa ymmärtää, että naisten terveyttä olisi korostettava miesten terveyttä voimakkaammin vaan että biologisista, yhteiskunnallisista ja muista syistä naisten terveydelliset ongelmat ovat toisenlaisia kuin miehillä ja että tämä ansaitsee huomiota. Naiset saattavat elää miehiä vanhemmiksi, mutta sairastaminen ja työkyvyttömyys on heillä merkittävän yleistä. Naisten erityisten terveydellisten ongelmien tunnustaminen on ensiaskel naisten tilanteen parantamiseen. 138 LnTEl Sanasto Anorexia nervosa Etupäässä naisilla esiintyvä psykologinen syömishäiriö. Sen yhteydessä esiintyy äärimmäisyyksiin menevää laihduttamista, painon vähentymistä ja nälkiintymistä. Käsitys omasta kehosta on vääristynyt, itsekontrolli häviää, ja tila voi johtaa kuolemaan1. Bulimia nervosa Etupäässä naisilla esiintyvä psykologinen syömishäiriö. Sen yhteydessä esiintyy suurten ruokamäärien syömistä lyhyessä ajassa (ahmimista), tunne itsekontrollin toistuvaa kompensoivaa käyttäytymistä painonnousun häviämisestä estämiseksi esim. oksentamalla2. sekä Verenkiertojärjestelmän sairaudet Akuutti sydänlihaksen infarkti ja muita iskeemisiä sydänlihassairauksia. Iskeemisyys merkitsee verensaannin paikallista estymistä3. Sairastuvuus Kirjatut sairauden uudet tapaukset tiettynä aikana (tavallisesti vuosi)4. Vastasyntyneiden kuolleisuus Alle yksivuotiaiden lasten kuolemantapausten määrä 1 000 elävänä syntynyttä lasta kohti5. Elinajanodote Niiden vuosien keskimäärä, jonka ajan tietynikäisen ihmisen voidaan olettaa elävän olettaen, että vallitseva ikäryhmittäinen kuolleisuus säilyy muuttumattomana. Esimerkiksi elinajanodote 65-vuotiaana merkitsee niiden vuosien keskimäärää, jonka ajan 65 vuotta täyttävä ihminen voi odottaa elävänsä6. Äitiyskuolleisuus Synnytykseen liittyvät kuolemantapaukset. Ilmoitetaan 100 000 kohti. tavallisesti tapauksina Menopaussi Kuukautisten lakkaaminen, joka merkitsee naisen hedelmällisen iän päättymistä. EY. ssä keskimääräinen menopaussi-ikä on 50-52 vuotta. 139 Levinneisyys Tiettynä aikana tai ajanjaksona väestön keskuudessa esiintyvät tapaukset tiettyä sairautta7. Elinajanodotteen väheneminen (vuosina) kuoleman vuoksi ennen 65 ikävuotta Elinajanodotteen oletettu kasvu ikäryhmässä ei esiintyisi lainkaan kuolleisuutta8. siinä tapauksessa, että 0-64-vuotiaitten Ikävakioitu kuolleisuusluku Kuolemantapausten määrä 100 000 asukasta kohti mukautettuna ikävakioituun väestömäärään Euroopassa. Ikävakioidun kuolleisuusluvun avulla voidaan tehdä maitten välisiä vertailuja ajan suhteen, sillä luku kuvaa kuolleisuutta riippumatta populaatioiden ikärakenteen eroista. Tässä kertomuksessa käytetyt kuolleisuusluvut ovat WHO:n laskemia9. Kokonaishedelmällisyysluku Naiselle hänen elinaikanaan elävänä syntyvien lasten keskimääräinen lukumäärä olettaen, että nainen synnyttäisi lapsia kussakin ikävaiheessa vallitsevien ikävaihetta koskevien lukujen mukaisesti10. Viitteet American Psychiatric Association 1987: Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM III-R). American Psychiatric Association. Washington D. C. Ks. viite 1. Eurostat 1995b: Vuosikirja 1995. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Luxemburg. Euroopan yhteisöjen komissio 1995a: Komission kertomus terveydentilasta Euroopan yhteisössä 1995. KOM (95) 357 lopullinen. EY:n komissio, Bryssel. Ks. viite 4. Euroopan yhteisöjen komissio 1995b: Komission kertomus Euroopan unionin väestötilanteesta vuonna 1994. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Luxemburg. Euroopan yhteisöjen komissio 1995a: Komission kertomus terveydentilasta Euroopan yhteisössä 1995. KOM (95) 357 lopullinen. EY:n komissio. Bryssel. WHO 1996: Health for All Database. WHO:n Euroopan alueen toimisto, Kööpenhamina. Euroopan yhteisöjen komissio 1995a: Komission kertomus terveydentilasta Euroopan yhteisössä 1995. KOM (95) 357 lopullinen. EY:n komissio. Bryssel. Eurostat 1995b: Vuosikirja 1995. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Luxemburg. Euroopan yhteisöjen komissio 1995a: Komission kertomus terveydentilasta Euroopan yhteisössä 1995. KOM (95) 357 lopullinen. EY:n komissio. Bryssel. 10 140 LHTE II Kuvioiden luettelo Kuvio 1. 1 Kuvio 1. 2 Kuvio 2. 1 Kuvio 2. 2 Kuvio 2. 3 Kuvio 2. 4 Kuvio 2. 5 Kuvio 2. 6 Kuvio 3. 1 Kuvio 3. 2 Kuvio 3. 3 Kuvio 3. 4 Kuvio 3. 5 Kuvio 3. 6 Kuvio 3. 7 Kuvio 3. 8 Kuvio 3. 9 Naisten terveyteen kiinnitetty riittävästi huomiota 1996, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 Naisten terveyteen kiinnitetty riittävästi huomiota 1996, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset Naisistumisaste 1996 (EU 15) Naisistumisaste ikäluokissa 0-19-vuotiaat sekä 60-vuotiaat ja sitä vanhemmat 1996 (EU 15) Perheet ennen ja nyt, EU 15 Syntyvyyden taloudellisen indikaattorin kehityssuuntia edellisten 40 vuoden aikana Työllisyyden muutokset (EU) Nykyinen väestörakenne ja aktiivisen väestönosan rakenne Elinajanodote syntymähetkellä 1970-1995, naiset, EU 15 Ennenaikaisen kuoleman aiheuttama elinajanodotteen vähentyminen Elinajanodote syntymähetkellä (vuosina), EU 15 (1995) Vastasyntyneiden kuolleisuus Äitiyskuolleisuus Oma arvio terveydentilasta, 1996, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset (EU 15) Oma arvio terveydentilasta, iäkkäät naiset, EU 15 (1996) Keskipituus (cm), 18-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Keskipituus (cm), 18-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset ikäryhmittäin, EU 15(1996) Kuvio 3. 10 Keskipituus (cm), naiset ikäryhmittäin, EU 15(1996) Kuvio 4. 1 Kuvio 4. 2 Kuvio 4. 3 Kuvio 4. 4 Kuvio 4. 5 Kuvio 4. 6 Pitkäaikaissairaudesta johtuvasta työkyvyttömyydestä kärsivien prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Pitkäaikaissairaudesta johtuvasta työkyvyttömyydestä kärsivien prosenttiosuus ikäryhmittäin ja työkyvyttömyyden vakavuuden mukaan, EU 15 (1996) Pitkäaikaissairaudesta johtuvasta työkyvyttömyydestä kärsivien prosenttiosuus, 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Sairauden tai tapaturman vuoksi edellisten kahden viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus, 16-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 11 (1994) Sairauden tai tapaturman vuoksi edellisten kahden viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus, 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 11 (1994) Tunne-elämän tai mielenterveyden vuoksi edellisten kahden viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus, 16-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 12(1994) 141 Kuvio 4. 7 Kuvio 4. 8 Kuvio 4. 9 Tunne-elämän tai mielenterveyden vuoksi edellisten kahden viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus, 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 12 (1994) Lääkärinhoitoa kahden edellisen viikon aikana saaneiden prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Lääkärinhoitoa kahden edellisen viikon aikana saaneiden naisten prosenttiosuus ikäryhmittäin, EU 15 (1996) Kuvio 4. 10 Muuhun kuin synnytykseen liittyvää sairaalahoitoa edellisenä vuonna saaneiden prosenttiosuus, 16-vuotiaat ja sitä vanhemmat, EU 15 (1996) Kuvio 5. 3 Kuvio 4. 12 Kuvio 5. 1 Kuvio 5. 2 Kuvio 4. 11 Muuhun kuin synnytykseen liittyvää sairaalahoitoa edellisenä vuonna saaneiden prosenttiosuus ikäryhmittäin, EU 15 (1996) Sairaalaöiden keskiarvo edellisenä vuonna, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Tärkeimmät kuolinsyyt (1992), kaikki naiset, EU 15 Moottoriajoneuvo-onnettomuksien aiheuttama kuolleisuus (1992), kaikki naiset, EU 15 Itsemurhan ja itse aiheutettujen vammojen aiheuttama kuolleisuus (1992), EU 15 Syöpäkuolleisuus (1992), 0-64-vuotiaat naiset, EU 15 Syöpäkuolleisuus ( 1992), kaikki naiset, EU 15 Naisten syöpäkuolleisuus (1992), kaikki naiset, EU 15 Rintasyöpäkuolleisuus (1992), 0-64-vuotiaat naiset, EU 15 Rintasyöpäkuolleisuus (1992), kaikki naiset, EU 15 Rintasyöpäkuolleisuus ( 1992), kaikki naiset 1970-1992, EU 15 Kuvio 5. 4 Kuvio 5. 5 Kuvio 5. 6 Kuvio 5. 7 Kuvio 5. 8 Kuvio 5. 9 Kuvio 5. 10 Kohdunkaulasyöpäkuolleisuus ( 1992), 0-64-vuotiaat naiset, EU 15 Kuvio 5. 11 Kohdunkaulasyöpäkuolleisuus (1992), kaikki naiset, EU 15 Kuvio 5. 12 Hengityselinten syövän aiheuttama kuolleisuus ( 1970-1992), 0-64- vuotiaat naiset, EU 15 Kuvio 5. 13 Hengityselinten syövän aiheuttama kuolleisuus ( 1992), 0-64-vuotiaat naiset, EU 15 Kuvio 5. 14 Hengityselinten syövän aiheuttama kuolleisuus ( 1992), kaikki naiset, EU 15 Kuvio 5. 15 Käsitykset yleisemmin keuhkosyöpää sairastavasta sukupuolesta, kaikki naiset, EU 15 (1996) Kuvio 5. 16 Verenkiertojärjestelmän sairauksien aiheuttama kuolleisuus ( 1992), 0-64- vuotiaat naiset, EU 15 Kuvio 5. 17 Verenkiertojärjestelmän sairauksien aiheuttama kuolleisuus ( 1992), kaikki naiset, EU 15 Kuvio 5. 18 Käsitykset yleisemmin sydäntautia sairastavasta sukupuolesta, kaikki Kuvio 5. 19 Kuvio 5. 20 naiset, EU 15 (1996) Iskeemisen sydäntaudin aiheuttama kuolleisuus (1992), 0-64-vuotiaat naiset, EU 15 Iskeemisen sydäntaudin aiheuttama kuolleisuus (1992), kaikki naiset, EU 15 Kuvio 5. 21 Käsitykset sydäntaudin pääriskitekijöistä (1996), kaikki naiset, EU 15 Kuvio 5. 22 Kuvio 5. 23 Kuvio 6. 1 Aivo verisuonitautikuolleisuus (1992), 0-64-vuotiaat naiset, EU 15 Aivoverisuonitautikuolleisuus (1992), kaikki naiset, EU 15 Tupakoivien prosenttiosuus ( 1991 ), 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, eräät EU-maat 142 Kuvio 6. 2 Kuvio 6. 3 Kuvio 6. 4 Kuvio 6. 5 Kuvio 6. 6 Kuvio 6. 7 Kuvio 6. 8 Kuvio 6. 9 Tupakoinnista johtuva kuolleisuus ( 1990), 3 5-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 Maksatautien aiheuttama kuolleisuus (1992), kaikki naiset, EU 15 Yli- ja alipainoisten prosenttiosuus, 18-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Sydäntarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus, 15- vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Kolesterolitarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus, 15- vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Diabetestarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus, 40- vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Osteoporoositarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus, 50-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15(1996) Naispuolista lääkäriä suosivien prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Kuvio 6. 10 Kohdunkaulan irtosolukokeessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Kuvio 6. 11 Käsin tehtävä rintojen tarkastus edellisenä vuonna, prosenttiosuus 15- vuotiaista ja sitä vanhemmista naisista, EU 15 (1996) Kuvio 6. 12 Mammografista seulontaa kannattavien prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Kuvio 6. 13 Mammografisessa tutkimuksessa edellisenä vuonna käyneiden Kuvio 7. 1 Kuvio7. 2 Kuvio 7. 3 Kuvio 7. 4 Kuvio 7. 5 prosenttiosuus, 50-69-vuotiaat naiset, EU 15 (1996) Painoonsa tyytymättömien prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Edellisenä vuonna laihduttaneiden prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Painoonsa tyytymättömien prosenttiosuus painoluokittain, 18-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Nuorten/aikuisten aids-tapaukset kahdessa tärkeimmässä tartuntaryhmässä 1985-1995 Hormonikorvaushoidosta puutteellisesti tietävien prosenttiosuus, 35- vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) 143 LUTE III Taulukkoluettelo Taulukko 1. 1 Naisten terveyteen kiinnitetty riittävästi huomiota kotimaassa, 1996, 15- vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset Taulukko 2. 1 Naisten osuus Euroopan unionin kokonaisväestöstä 1993 (EU 15) Taulukko 2. 2 Naispuolinen ja miespuolinen väestö EU: ssa ( 15) Taulukko 2. 3 Avioliitot ja avioerot EUssa (EU 15) 1960-1995 Taulukko 2. 4 Syntymät ja syntyvyys EUssa (EU 15) 1960-1995 Taulukko 2. 5 Ehkäisyvälineitten käyttö ja syntyvyys (EU 15) Taulukko 2. 6 Työllisyys, EU 15, (1993) Taulukko 2. 7 Osa-aikatyö prosentteina kokonaistyöllisyydestä EU 15 (1993) Taulukko 2. 8 Työttömyysaste, EU 15 (1993) Taulukko 2. 9 Sukupuoleen liittyvät kehitysindeksit Taulukko 3. 1 Elinajanodote syntymähetkellä (vuosina), EU 15 (1995) Taulukko 3. 2 Elinajanodote 15-vuotiaana (vuosina) EU 15 (1995) Taulukko 3. 3 Elinajanodote 45-vuotiaana (vuosina) EU 15 (1995) Taulukko 3. 4 Elinajanodote 65-vuotiaana (vuosina) EU 15 (1995) Taulukko 3. 5 Arvio terveydentilasta 1996, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 Taulukko 3. 6 Arvio terveydentilasta 1996, 65-74-vuotiaat naiset, EU 15 Taulukko 3. 7 Arvio terveydentilasta 1996, 75-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 Taulukko 3. 8 Keskipituus (cm), 18-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset ikäryhmittäin, EU 15(1996) Taulukko 4. 1 Pitkäaikaissairauden aiheuttama työkyvyttömyys,, EU 15 (1996) Taulukko 4. 2 Pitkäaikaissairaudesta johtuvasta työkyvyttömyydestä kärsivien prosenttiosuus ikäryhmittäin, EU 15 (1996) Taulukko 4. 3 Pitkäaikaissairaudesta johtuvasta työkyvyttömyydestä kärsivien prosenttiosuus, 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 4. 4 Sairauden tai tapaturman vuoksi edellisten kahden viikon aikana Taulukko 4. 5 toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus, 16-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 11 (1994) Sairauden tai tapaturman vuoksi edellisten kahden viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus, 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 11 (1994) Taulukko 4. 6 Tunne-elämän tai mielenterveyden vuoksi edellisten kahden viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus, 16-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 12 (1994) Taulukko 4. 7 Tunne-elämän tai mielenterveyden vuoksi edellisten kahden viikon aikana toimintaansa rajoittaneiden prosenttiosuus, 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 12 (1994) Taulukko 4. 8 Lääkärinhoitoa kahden edellisen viikon aikana saaneiden prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 4. 9 Lääkärinhoitoa kahden edellisen viikon aikana saaneiden naisten prosenttiosuus ikäryhmittäin, EU 15 (1996) Taulukko 4. 10 Muuhun kuin synnytykseen liittyvää sairaalahoitoa edellisenä vuonna saaneiden prosenttiosuus, 16-vuotiaat ja sitä vanhemmat, EU 15 (1996) 144 Taulukko 4. 11 Muuhun kuin synnytykseen liittyvää sairaalahoitoa edellisenä vuonna saaneiden prosenttiosuus ikäryhmittäin, EU 15 (1996) Taulukko 4. 12 Sairaalaöiden keskiarvo edellisenä vuonna, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 5. 1 Käsitykset yleisemmin keuhkosyöpää sairastavasta sukupuolesta, kaikki naiset, EU 15 (1996) Taulukko 5. 2 Käsitykset yleisemmin sydäntautia sairastavasta sukupuolesta, kaikki naiset, EU 15 (1996) Taulukko 5. 3 Käsitykset sydäntaudin pääriskitekijöistä (1996), kaikki naiset, EU 15 Taulukko 6. 1 Tupakoivien prosenttiosuus ( 1991 ), 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, eräät EU-maat Taulukko 6. 2 Tupakoinnista johtuva kuolleisuus ( 1990), 35-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 Taulukko 6. 3 Yli- ja alipainoisten prosenttiosuus, 18-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 6. 4 Sydäntarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus, 15- vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 6. 5 Kolesterolitarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 6. 6 Diabetestarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus, 40- vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 6. 7 Osteoporoositarkastuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus, 50-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 6. 8 Naispuolista lääkäriä suosivien prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 6. 9 Kohdunkaulan irtosolukokeessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 6. 10 Käsin tehtävä rintojen tarkastus edellisenä vuonna, prosenttiosuus 15- vuotiaista ja sitä vanhemmista naisista, EU 15 (1996) Taulukko 6. 11 Mammografista seulontaa puoltavien prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 6. 12 Mammografisessa tutkimuksessa edellisenä vuonna käyneiden prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 7. 1 Painoonsa tyytymättömien prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 7. 2 Edellisenä vuonna laihduttaneiden prosenttiosuus, 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) Taulukko 7. 3 Aids-tapausten kokonaismäärä tartuntaryhmittäin, EU 15 (1996) Taulukko 7. 4 Aids-tapausten kokonaismäärä kummallakin sukupuolella, EU 15 (1996) Taulukko 7. 5 Ehkäisyvälineiden käyttö ja hedelmällisyys naisilla, EU 15 Taulukko 7. 6 Abortti, EU 15 Taulukko 7. 7 Hormonikorvaushoidosta puutteellisesti tietävien prosenttiosuus, 15- vuotiaat ja sitä vanhemmat naiset, EU 15 (1996) 145 LIITE IV Kirjallisuusluettelo Abel-Smith, B. , Figueras, J. , Holland, W. , McKee, M. , Mossialos, E. (1995), Choices in Health Policy. London: Dartmouth. Alary, M. et al. (1993), "HIV infection in European female sex workers: epidemiological link with the use of petroleum based lubricants," AIDS, 7:401-408. American Psychiatric Association (1987), Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSMIII-R), Washington, D C: American Psychiatric Association. Arcel, L. T. , Mantonakis J. , Petersson, B. , et al. (1992), "Suicide attempts among Greek and Danish women and the quality of their relationships with husbands or boyfriends," Acta Psychiatry Scandinavica, 85(3), 189-95. Azevedo, M. H. P. ; Ferreira, C. P. (1992), "Anorexia Nervosa and Bulimia: A Prevalence Study," Acta Psychiatry Scandinavica, 86 : 432-436. Bailey, J. , Kraft van Ermel, L. (1995), "Hormone replacement therapy, current practice and future trends," European Menopause Journal, 2(1), 4-7. Baptista, F. et. al. (1996), "The Prevalence of Disturbances of Eating Behaviour in a Portuguese Female University Population," European Eating Disorders Review, 4(0), 144. 1-11. Bentham G. , et al (1995), "Factors affecting non-response to cervical cytology screening in Norfolk, England," SocSciMed, 40: 131-35. Bille-Brahe U. , Jessen G. (1994), "Suicide in Denmark, 1922-1991 : The Choice of Method, " Acta Psychiatrica Scandinavica, 90 (2) 91-96. Birbaumer, A. (1996), Itävallan kertomus naisten terveydestä, Wien julkaisematon. Blair, SN. et ai. (1989), "Physical fitness and all-cause mortality, " Journal of American Medical Association, 262( 17):2395-2401. Blumen-Kantz, M. (1996), "Obesity: The World's Oldest Metabolic Disorder," Mednews. Boulton, A. (1996), "Hormone therapy may protect against Alzheimer's disease," BMJ, Vol. 313, p. 442. British Diabetic Association (1996A Counting the Cost: The Real Impact of Non-Insulin Dependent Diabetes, London: British Diabetic Association. British Heart Foundation (1996), personal communication. Bruggeman, K. (1996), Belgian kertomus naisten terveydestä, Bryssel: julkaisematon. Burdorf, A. , Swuste, P. Maas, P. v. d. (1988), "Asbest en gezondheid: van patientbespreking naar erkenning van beroepsziekten in Nederland," Ned Tijdschr Geneeskunde, 132:2162-7. Canadian Task Force on the Periodic Health Examination (1986), "The Periodic Health Examination: 2, 1985 update," Can Med Assoc J, 134:724-729. Cancer screening for patients (1995), Mednews, 208/05499, December 1996. CancerNet (1996a), Screening for cervical cancer, 208/04728,. National Cancer Institute. CancerNet (1996b), Prevention of cervical cancer, 208/04734, National Cancer Institute. Chou, S. P. , Dawson, D. A. (1994), "A study of the gender differences in morbidity among individuals diagnosed with alcohol abuse and/or dependence," J Subst Abuse, 6:381-392. Coeytaux, F. M. , Leonard, AH. , Bloomer, CM. (1993), "Abortion," in: Kobiinsky, M. , Timyan, J. , and Gay, J. (eds. ), The health of women: a global perspective, Colorado: Westview Press. Da Silva, L. F. (1996), Portugalin kertomus naisten terveydestä, Porto: julkaisematon. 146 Davey-Smith, G. , Blane, D. , Bartley, M. (1994), "Explanations for socio-economic differentials in mortality. Evidence from Britain and elsewhere," European Journal of Public Health, 4: 131-144. Ditch, J. , Bradshaw, J. , Eardley, T. (1994), Developments in national family policies in 1994. York: University of York. Donaldson, R. J. and Donaldson, L. J. (1993), Essential Public Health Medicine, Dordrecht: Kluwer Academic Publishers. Dooghe, G. and Appleton, N. (1995), Elderly Women in Europe. Choices & Challenges, Leuven: Centrum voor Bevolkings- en Gezinsstudies. Eshoj, O. , et al. (1994), "Increased prevalence of insulin-treated diabetes mellitus in Funen County, Denmark," Journal of Internal Medicine, 235 (5) 405-10. Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen neljäs vuosikertomus, 1996, s. 330. Euroopan yhteisöjen komissio (1990), Eurooppa syöpää vastaan: 1990-1994, Toinen toimintaohjelma, Luxemburg. Euroopan yhteisöjen komissio (1992), Direktiivi 92/85/ETY, 10. 10. 1992, Bryssel: Euroopan yhteisöjen komissio. Euroopan yhteisöjen komissio (1995a), Komission kertomus terveydentilasta Euroopan yhteisössä 1995, KOM(95) 357 lopullinen, Bryssel. Euroopan yhteisöjen komissio. Euroopan yhteisöjen komissio (1995b), Väestötilanne Euroopan unionissa 1994, Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Euroopan yhteisöjen komissio (1995c), "The fight against cancer: an action plan for 1996- 2000," Social Europe Two years of community social policy: July 1993-June 1995. Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, pp. 101-103. Euroopan yhteisöjen komissio (1996a), Väestötilanne Euroopan unionissa 1995, Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Euroopan yhteisöjen komissio (1996b), Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille naisilla käytävästä kaupasta seksuaalisen hyväksikäytön tarkoituksiin. KOM (96) 567 lopullinen. Euroopan yhteisöjen komissio, Bryssel. European Bureau for Action on Smoking Prevention ( 1994), Tobacco and health in the European Union, an overview. Brussels: BASP. European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, HIV/AIDS Surveillance in the European Community and Cost countries Europe: Quarterly Report No. 36, 30. 9. 1996. European Journal of Cancer Prevention (1994), Vol 3, Supplement 1. European Working Group (1996), Environmental tobacco smoke and lung cancer risk. Trondheim. European Working Group. Eurostat (1993), Population and social conditions. Women in the European Community, Rapid Reports, No. 10, Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Eurostat (1995a), Women and Men in the European Union: A Statistical Portrait, Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Eurostat (1995b), Yearbook 1995, Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Eurostat (1996), Social Portrait of Europe, Luxemburg: Office for Official Publications of the European Communities. Fiebach, N. H. , Viscoli, M. and Horwitz, R. I. (1990), "Differences between Women and Men in Survival after Myocardial Infarction: Biology or Methodology?" JAMA, Vol. 263, No. 8, 1092-1096. Fisher, N. J. , Nielsen, P. K. (1993), "Death after previous self-inflicted poisonings. A ten-year study from an intensive care unit" (in Danish), Ugeskrift for Lœger, 155: 1857-61 Folkhälsoinstitutet & Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning (1995J, Alkohol och narkotikautvecklingen i Sverige. Rapport 95. Stockholm, Sweden. 147 Folkhälsoinstitutet och Socialstyrelsen ( 1995,), Ett liv av vikt. Regeringens uppdrag av anorexia-bulemia, Stockholm, Sweden. Foster, R. S. , Cönstanza, MC. (1984), "Breast self-examination practices and breast cancer survival," Cancer, 53:999-1005. Foster, W. R. , Burton, B. T. (eds) (1985), "National Institutes of Health Consensus Conference: Health Implications of Obesity," Ann Intern Med, 103: 977-1077. Frigo, AC. (1996), Italian kertomus naisten terveydestä, Padova: julkaisematon. Gatrell A. , Maddocks A. , Kirwan M. , Garnett S. (1995), "Making GIS sing and dance to a Purchaser's tune, "Proceedings AGI 1995. Glenn, S. W. , Parsons, O. A. , Stevens, L. (1989), "Effects of alcohol abuse and familial alcoholism on physical health in men and women," Health Psychol, 8:325-341. Haas, S. , Schiff, I. (1988), "Symptoms of oestrogen deficiency," in: Studd, J. W. W. and Whitehead, M. I. ( eds), The Menopause. Oxford: Blackwell Scientific Publications, pp. 15- 23. Haavio-Mannila E. , Kontula K. (toim. ) (1993), Suomalainen seksi. Tietoa suomalaisten sukupuolielämän muutoksesta. WSOY. Hall, EM. , Johnson, J. V. , Tsou, T. (1993), "Women, Occupation, and Risk of Cardiovascular Morbidity and Mortality," Occupational Medicine, Vol. 8, No. 4, 709-719. Hein, Suadicani, Gyntelberg (1992), "Lung Cancer Risk and Social Class," Danish Medical Bulletin, 39:173-6. Heise, L. (1993), "Violence against women: the missing agenda," in: Kobiinsky, M. , Timyan, J. , and Gay, J. ( eds), The health of women: a global Perspective. Colorado: Westview Press. Hoek, H. W. ( 1995), "Impact of Urbanization on Detection of Eating Disorders," Psychiatry 152:8, 1272-1278. Irish Department of Health (1995), Developing a Policy for women's Health: A Discussion Document. Dublin: Stationary Office. Kallinikos, G. , Roumeliotou, A. (1996), Kreikan kertomus naisten terveydestä, Ateena: julkaisematon. Khan, S. et ai. (1990), "Increased Mortality of Women in Coronary Artery Bypass Surgery: Evidence for Referral Bias," Ann Int Med, 112: 561-567. King, H. , Zimmet, P. (1988), "Trends in the prevalence and incidence of diabetes: non-insulin- dependent diabetes mellitus," World Health Statistics Quarterly. Rapport Trimestriel de Statistiques Sanitaires Mondiales, 41 (3-4) 190-6. Kliewer, E. V. , Smith, K. R (1995), "Breast cancer mortality among immigrants in Australia and Canada," Journal of the National Cancer Institute, 87(15): 1154-1161. Kroger, H. (éd. ) (1995), "Osteoporoosin diagnoisointi ja hoito Kuopion yliopistollisen sairaalan alueella," Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin julkaisuja, Publication Series of the Pohjois-Savo Hospital District, No 22/1995, Kuopio. Laara, E. , Day N. E. , Hakama M. (1987), "Trends in mortality from cervical cancer in the Nordic countries, association with organized screening programmes," The Lancet, 8544:1247-9. Law, MR. , Hackshaw, A. K. (1996), "Environmental Tobacco Smoke," Br Med Bull, 52: 22- 34. Le Geyte, M. , Mant, D. , Vessey, MP. , et al. (1992), "Breast self-examination and survival from breast cancer," Br J Cancer, 66:917-918. Le, M. G. , Hill, C, Kramar, A. , Flamant, R. (1984), "Alcoholic beverage consumption and breast cancer in a French case-control study," Am J Epidemiol, 120:350-357. Lee, P. N. (1992), Environmental tobacco smoke and mortality. Bask: Karger. 143 Lerner, D. J. , Kannel, W. B. (1986), "Patterns of coronary heart disease morbidity and mortality in the sexes: A 26-year follow-up of the Framingham population," American Heart Journal, Vol. 111, No. 2, 383-390. Llewellyn-Jones, D. , and Abraham, S. (1988), Menopause. Oxford: Penguin Books. Marmot, M. , Brunner, E. (1991), "Alcohol and cardiovascular disease: the status of the U shaped curve," BMJ; 303:565-568. Martinez, F. J. , Varela E. , Suarez S. (1994), "The menopause and hormone replacement therapy: its prevalence in the town of Lugo," Atenciôn Primaria, 14(9); 1052-7. McKeganey, N. , et al. ( 1992), "Female streetworking prostitution and HIV infection in Glasgow," BMJ, 305: 801-804. McWilliams, M. , Gray, A. M. (1996), Pohjois-Irlannin kertomus naisten terveydestä, Belfast: julkaisematon. Ministère de la Santé de Grand-Duché de Luxemburg (1994), Santé pour Tous, Luxemburg. Ministry of Health, Denmark ( 1994a), Lifetime in Denmark, Copenhagen: Ministry of Health. Ministry of Health, Denmark ( 1994b), Trends in Sucide Mortality in Denmark, (in Danish), Copenhagen: Ministry of Health. Ministry of Health, Denmark ( 1994c), Cancer Trends and Cancer Mortality in Denmark, (in Danish), Copenhagen: Ministry of Health. Ministry of Health, Denmark ( 1994d), Heart Disease in Denmark, (in Danish), Copenhagen: Ministry of Health. Moloney, E. (1996), "Domestic violence 'suffered by 1 in 5 women'," Irish Independent, 30 April, 1996. Mooney K. (1993), The Hidden Figure: Domestic Violence in North London. Islington: Islington Council. Nordentoft, M. , et al. (1993) "High mortality by natural and unnatural causes: A 10 year follow up study of patients admitted to a poisoning treatment centre after suicide attempts, "BMJ, 306: 1637-41. North, C. S. (1996), "Alcoholism in women - more common ~ and serious -- than you might think," Postgrad Med, 100:221-224. Nyström, L. , Rutqvist, L. E. , Wall, S. ym. (1993): "Breast cancer screening with mammography, an overview of Swedish randomised trails", Laiteet 341:973-978. O'Malley, M. S. , Fletcher, S. W. (1987), "Screening for breast cancer with breast self examination," JAMA; 257:2197-2203. Paganini-Hill, A. (1995), "The risks and benefits of estrogen replacement therapy: leisure world," Int J FertilMenopausal Stud, 40(suppl 1 ): 54-62. Petersson, B. (1996), Tanskan kertomus naisten terveydestä, Kööpenhamina: julkaisematon. Peto, R. et ai. (1994), Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect estimates from vital statistics, Oxford: Oxford Medical Publications. Pi-Sunyer, F. X. (1993), "Medical Hazards of Obesity," Ann Intern Med, 119:665-660. Piot, P. , et al. (1990), HIV infection in female prostitutes, Antwerp: Institute of Tropical Medicine. Platts et al. (1992), "WHO/EURO Multi-Centre Study on Parasuicide," Acta Psychiatry Scandinas'ica, 85:97-104. Pukkala (1993), Women and men in Finland, Living Conditions 1995:1, Finnish Cancer Registry: Cancer Statistics of NAWH. Riper, H. , Cowley, H. (1996), Irlannin kertomus naisten terveydestä, Limerick: julkaisematon. Roberts, H. (1992), "Introduction: women's health matters," in: Women's Health Matters. Roberts, H. (éd. ), London: Routledge, pp. 1-10. Rohan, T. E. , McMichael, A. J. (1988), "Alcohol consumption and risk of breast cancer," Int J Cancer, 41:695-699. 149 Romkens, R. (1992), Gewoon Geweld? Amsterdam/Lisse: Swets & Zeitlinger. Salonen, J. T. , Nyyssönen, K, Korpela, H. , Tuomilehto, J. , Seppänen R. , Salonen, R. (1992), "High stored iron levels are associated with excess risk of myocardial infarction in eastern Finnish men," Circulation, 86:803-811. Sanchis, C. (1996) Espanjan kertomus naisten terveydestä, Valencia, julkaisematon. Saurel-Cubizolles, MJ. , Blondel, B. (1996), IM Santé des Femmes, Paris: Flammarion Médecine-Sciences. Schaapveld, K. , Hirasing, RA. (1993), Preventiegids, Assen/Maastricht: Van Gorcum. Scientific American (1996), Special Issue: What you need to know about cancer, Vol. 275, No. 3. Screening for cervical cancer (1996), Mednews (208/04728), March 1996. Segal, S. , LaGuardia, K. D. et al. , (1990), "Termination of pregnancy: a global view," Baillieres Clin Obstet Gynecol, 4:235-247. Silva, L. (1995), "Entre Marido e Mulher Alguém Meta a Coiner". In: À Bolina: Colecçâo das Mulheres e dos Homens. Sinkkonen, S. (1996), Suomen kertomus naisten terveydestä, Kuopio: julkaisematon. Smith, G. D. and AN. Phillips (1996), "Passive smoking and Health: Should we believe Philip Morris's 'experts'?" BMJ; 313: 929-33. Stray-Pedersen, B. (1996), "Osteoporosis - The Silent Thief in: European Institute of Women's Health, Women in Europe: Towards Healthy Ageing, Conference Report, 16 October 1996, Dublin: European Institute of Women's Health. Sundh, M. , Renck, B. (1996) Ruotsin kertomus naisten terveydestä, Karlstad: julkaisematon. Sytkowski, P A, Kannel, W. B, D'Agostino, R. B. (1990), "Changes in risk factors and the decline in mortality from cardiovascular disease," N Engl J Med, 322:1635-41. The National Women's Health Resource Center (1992), National Women's Health Report, New York: The National Women's Health Resource Center. Thomas, C. (1996), Yhdistyneen kuningaskunnan kertomus naisten terveydestä, Lancaster: julkaisematon. Thomasson, H. R. (1995), "Gender differences in alcohol metabolism. Physical responses to ethanol, " Recent Dev A kohol, 12:163 -179. Thornton, L. (1992), Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women attending a Dublin maternity hospital. Dublin: Ph. D. thesis submitted for Membership of the Faculty of Public Health Medicine of the Royal College of Physicians of Ireland (julkaisematon). Topo Päivi, Klaukka Timo, Hemminki Elina ja Uutela Antti (1991), "Use of hormone replacement therapy in 1976-89 by 45-64 year-old Finnish women," Journal of Epidemiology and Community Health, 45: 277-280. Tunstall-Pedoe, H. et al. (1994), "Myocardial Infarction and Coronary Deaths in the WHO MONICA Project," Circulation, 90:583-612. Vermeulen, M. (1996), Alankomaiden kertomus naisten terveydestä, Amsterdam: julkaisematon. Vervaet, M. et ai. (päiväämätön), Attitudes of schoolboys and girls towards body-weight and eating habits and Eating-style as a risk factor for eating disorders: a pilot study in young females. (Belgia, julkaisematon) Vioque J, Fenollar J. (1995), "The distribution of mortality by cervical cancer in Spain from 1981 to 1986. An ecological study," Medicina Clinica, 104 (8): 287-92. West, R. (1994), Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health Economics. WHO (1995a,), Highlights on Women's Health in Europe. Copenhagen: WHO Regional Office for Europe. 150 WHO (1995b), Investing in women's health: Central and Eastern Europe. Copenhagen: WHO Regional Publications, 55. WHO (1995c), Highlights on Health in Belgium, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft) WHO (1995d), Highlights on Health in Denmark, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995e), Highlights on Health in France, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO ( 1995f), Highlights on Health in Germany, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995g), Highlights on Health in Greece, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995h), Highlights on Health in Ireland, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995i), Highlights on Health in Italy, Copenhagen. WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995j), Highlights on Health in Luxemburg, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995k), Highlights on Health in Portugal, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995m), Highlights on Health in Spain, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995n), Highlights on Health in The Netherlands, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995o), Highlights on Health in the United Kingdom, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). Wielandt, C. (1996), Saksan kertomus naisten terveydestä, Bonn: julkaisematon. Willett, W C, et al. (1987), "Moderate alcohol consumption and the risk of breast cancer," N Eng J Med, 316: W4-n%0. World Health Organization (WHO) (1994), Health in Europe, European Series, No. 56, Regional Publications, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe. Yhdistyneet kansakunnat (1991), The World's Women 1970-1990, Trends and Statistics. New York: Yhdistyneet kansakunnat. Yhdistyneet kansakunnat ( 1994), A/RES/48/104. Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (1995), Human Development Report 1995. New York: Oxford University Press. TIETOLÄHTEET European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS. HIV/AIDS Surveillance in the European Community and COST countries: Quarterly Report no 36. 30. 9. 1996. Euroopan yhteisöjen komissio (1995), Väestötilanne Euroopan unionissa 1994, Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Euroopan yhteisöjen komissio (1996a), Väestötilanne Euroopan unionissa 1995, Luxemburg. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Eurostat (1995a), Women and Men in the European Union: A Statistical Portrait. Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. 151 Eurostat (1995b), Yearbook 1995, Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. Eurostat (1996), Social Protrait of Europe, Luxemburg: Office for Official Publications of the European Communities. Eurostatin tietokanta 1997. OECD (1994), Employment Outlook. Paris: OECD, July, 1994. OECD (1995), The Labour Force Statistics: 1973-1993. Paris: OECD. Peto, R. etal. (1994), Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect estimates from vital statistics, Oxford: Oxford Medical Publications. WHO(1995p), 1994 World Health Annual Statistics. Geneva. WHO. WHO (1996), Health for All Database, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe. 152 LIITE V Jäsenvaltioiden koordinaattorit Jäsenvaltioiden koordinaattorit laativat kansalliset kertomukset naisten terveydestä. Näitä julkaisemattomia kertomuksia käytettiin tietolähteinä tätä kertomusta laadittaessa. Alankomaat Ms. Mary Vermeulen Foundation Augustus Amsterdam Belgia Katrien Bruggeman Prof. Mieke van Haegendoren Nederlandstalige Nationale Vrouwenraad 'De Amazone Bryssel Espanja Carmen Sanchis Institute of Public Health of Valencia Generalitat Valenciana (Conselleria de Sanitat i Consum) Institut Valencia d'Estudis en Salut Publica (IVESP) Valencia Irlanti Drs. H. Riper Mrs. H. Cowley University of Limerick Limerick Italia Prof. Francesco Grigoletto Dr. Anna Chiara Frigo Universita' degli Studi di Padova Instituto di Igiene Padova Itävalta Andrea Birbaumer Technische Universitat Wien Inst. f. Gestaltungs- und Wirkungsforschung Abteilung fur CSCW Wien 153 Kreikka Dr. George Kallinikos Prof Anastasia Roumeliotou National School of Public Health Ateena Luxemburg Drs. H. Riper University of Limerick Limerick Pohjois-Irian ti Dr. Monica Mc Williams Dr. Ann Marie Gray University of Ulster Belfast Portugali Prof Luisa Ferreira Da Silva Comissao Para a Igualdade e Para os Direitos das Mulheres (Tasa-arvon ja naisten oikeuksien komitea) Ministry of Employment and Social Security Porto Ranska (Perusteena käytetty julkaisua. Saurel-Cubizolles, MJ. , Blondel, B. (1996), La Sante des Femmes. Paris: Flammarion Médecine-Sciences. Ks. kirjallisuusviitteet. Tätä julkaisua ei ole laadittu osana Euroopan naisten terveyttä koskevaa hanketta). Dr. Beatrice Blondel INSERM Unité de Recherches Epidemiologiques sur la Santé des Femmes et des Enfant-U 149 Villejuif Cedex France Ruotsi Mona Sundh Barbro Renck Centrum for Folkhälsoforskning Kansanterveysalan tutkimuskeskus Karlstad Saksa Dr. Caren Weilandt Ms. Adrienne Zeir Wissenschaftliches Institut der Arzte Deutchslands (WIAD) Bonn 154 Suomi Prof. Sirkka Sinkkonen Prof. Katri Vehviläinen-Julkunen Terveyshallinnon ja -talouden laitos Kuopion yliopisto Kuopio Tanska Dr. Birgit Petersson Department of Social Medicine Medical Female Research Unit University of Copenhagen Panum Institute Kööpenhamina Yhdistynyt kuningaskunta Dr. Carol Thomas University of Lancaster Dept. of Applied Social Science Lancaster 155 ISSN 1024-4492 KOM(97) 224 lopullinen zVkjJI^V J \ J. J VJ jfV A FI 05 Luettelonumero : CB-CO-97-214-FI-C ISBN 92-78-19703-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg