title: Meddelande från kommissionen - Europeiska kapitalmarknader för små och medelstora företag: framtidsutsikter och tänkbara hinder för framsteg

eurovoc_concepts:
capital market
financial market
investment
small and medium-sized enterprises
stock exchange

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 05. 05. 1997 KOM(97) 187 slutlig MEDDELANDE FRÂN KOMMISSIONEN Europeiska kapitalmarknader för små och medelstora företag: framtidsutsikter och tänkbara hinder för framsteg INNEHALL I. II. INLEDNING YTTERLIGARE FRAMSTEG INOM UTVECKLINGEN AV KAPITALMARKNADER FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG I EUROPEISKA UNIONEN OCH DERAS FRAMTIDSUTSIKTER III. TÄNKBARA HINDER FÖR INTRODUKTION AV SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG PÅ AKTIEMARKNADERNA IV. TÄNKBARA HINDER FÖR GRÄNSÖVERSKRIDANDE AKTIEHANDEL PÅ EUROPEISKA KAPITALMARKNADER FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG IV. i. IV. ii. IV. iii. IV. iv. Valutaproblem Regleringen av värdepappershandeln på EU-nivå Skillnader i nationella lagar och sedvänjor Institutionell investering V. SLUTSATSER <£ I. INLEDNING Ett av de finansiella problem, som möter många snabbväxande europeiska, små och medelstora företag, utgöres av svårigheten att på de europeiska kapitalmarknaderna uppbringa det externa aktiekapital, som de behöver för sin tillväxt. Europeiska kommissionen har redan tagit upp frågan om europeiska, små och medelstora företags tillgång till kapitalmarknaderna; dess utveckling till dags datum sammanfattades i ett meddelande av den 25 oktober 1995 , där det uppmärksammades, att frånvaron av kapitalmarknadsförsörjning för små och medelstora företag i Europa har lett till, att ett ökande antal europeiska företag söker finansiering på Förenta Staternas aktiemarknader i synnerhet på NASDAQ-marknaden (National Association of Securities Dealers Automatic Quotation). och har också begränsat möjligheterna för europeiska investeringar. Nya riskvilligt kapital att dra sig ur sina kapitalägare med kapitalmarknader för små och medelstora företag måste uppmuntras ej blott på grund av de direkt fördelaktiga återverkningar, som de kan få genom att bereda företag tillgång till långsiktig finansiering, utan också på för den gynnsamma roll, som de kan spela genom att befordra både den europeiska riskkapitalindustrien och de finansiella tjänsterna i Europa. av I 1995 års meddelande sammanfattades också den roll, som kommissionen spelade vid finansieringen (EVCA) genomförbarhetsundersökning tilltänkta grundandet av en europeisk kapitalmarknad för expansiva, små och medelstora företag och inför grundandet av European Association of Securities Dealers (EASD), som uppstod i samband med denna undersökning. Europeiska inför det riskkapitalföreningens EVCA-undersökningens positiva resultat har hittills direkt eller indirekt givit upphov till två privata sektorsfinansierade projekt för att upprätta en europeisk kapitalmarknad för expansiva, små och medelstora företag med internationell inriktning. Dessa båda initiativ, som beskrivs i ovannämnda meddelande, utgörs av EASDAQ-marknaden (European Association of Securities Dealers Automated Quotation = Europeisk kapitalmarknad för expansiva företag) och Nouveau Marché/Euro-NM. - lagstiftning Dessa uppmuntrande och löftesrika initiativ möjliggjordes av den avreglering, som i synnerhet direktivet3 om åvägabragtes genom gemenskapens investeringstjänster - som tillåter värdepappershandlare att verka var som helst i unionen på grundval av ett "pass" utställt av tillsynsmyndigheten i deras egen medlemsstat, och som gör Europeiska unionens reglerade värdepappersmarknader tillgängliga genom "fjärrmedlemskap" för handlare bosatta i andra medlemsstater. I meddelandet uppmärksammades emellertid, att om än den förefintliga europeiska lagsamlingen, när den en gång till fullo trätt i kraft, torde tillåta att dessa marknader grundades, så har det upptäckts ett antal tänkbara hinder, som skulle kunna hämma effektiviteten hos deras verksamhet. KOM(95) 498 slutlig, betitlad "Rapport om genomförbarheten av upprättandet av en europeisk 9 kapitalmarknad för expansiva mindre företag". Se även kommissionens grönbok om innovation, KOM(95) 688 slutlig. 3 93/22/EEG, 10 5. 1993 1 ~ ^ Industrirådet av den 6 och 7 november 1995 bad kommissionen "att tränga djupare in i slutsatserna av dess meddelande och redogöra för sätt att övervinna de olika hinder, som för närvarande föreligger inom medlemsstaterna, vari ingår sådana hinder, som hämmar kanaliseringen av medel från institutions- och privatinvesterare och som skulle kunna stödja skapandet av europeiska andrahandskapitalmarknader för små och medelstora företag under hänsynstagande till redan förefintliga nationella system och erfarenheter". Europaparlamentet välkomnade i en resolution av den 4 juli 19964 kommissionens meddelande och de initiativ, det beskrev, men påpekade, att, för att de nya marknaderna skulle bli framgångsrika, behövdes ett antal frågor angående likviditet, regelsystem och tänkbart tullskydd ställas. Avsikten med detta ytterligare meddelande är därför att det skall motsvara sådana krav genom att bättre definiera tänkbara hinder för effektiv verksamhet hos dessa nya kapitalmarknader för expansiva, små och medelstora företag. Framför allt beskriver det emellertid den senaste utvecklingen vid grundandet av kapitalmarknader i Europa för små och medelstora företag och dryftar dess framtidsutsikter; därefter skildrar det i stora drag de många hinder i form av attityder och bristande kunskap beträffande aktiemarknadsfinansiering, som kan hindra små och medelstora företag från att söka finansiering; till sist behandlar det mer specifika spärrar mot gränsöverskridande aktiehandel i allmänhet och mot kapitalmarknader för små och medelstora företag i synnerhet, t. ex. inom regelsystem och juridik. II. YTTERLIGARE AV KAPITALMARKNADER FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG I EUROPEISKA UNIONEN OCH DERAS FRAMTIDSUTSIKTER UTVECKLINGEN FRAMSTEG INOM Efter offentliggörandet av föregående meddelande har de båda europeiska initiativen, som redan omnämnts nämligen Euro-NM och EASDAQ, fortsatt att göra framsteg liksom planerna på nationella aktiemarknader för små och medelstora företag. Dessa marknader är ämnade för små och medelstora företag, som behöver kapital för att kunna växa, antingen med större belopp eller till lägre kostnader än vad bankerna kan erbjuda på grund av den risk, som förknippas med smärre, expansiva företag. Dår de är framgångsrika, kan dessa små och medelstora företag, som ofta grundar sig på ny teknik, uppnå mycket hög tillväxttakt - gott och väl över 10 % per år - och några av dem kan mycket väl bli morgondagens segrare, om än andra kommer att misslyckas. Det ligger sålunda i sakens natur, att många små och medelstora företag, som är börsnoterade på sådana marknader kommer att bli storföretag vid någon tidpunkt, utan att nödvändigtvis komma att lämna sin börsnotering. En fondbörs för små och medelstora företag är sålunda ej nödvändigtvis en som endast noterar små och medelstora företag; utan även en som, till skillnad från andra börser, företrädesvis inriktar sin inledande marknadsintroduktion (IPO; Initial Public Offering) på företag i ett tidigare skede av deras utveckling. Den franska Nouveau Marché började sina affärer den 20 mars 1996 och vid slutet av 1996 hade arton företag introducerats (inbegripet två icke-franska företag) med ett totalt börsvärde av över 220 miljoner ecu. Nouveau Marché avser att bli en aktiemarknad som 4 A4-0168/96 täcker hela Europa och har för detta ändamål anslutit sig till två andra nyetablerade nationellt baserade aktiemarknader för små och medelstora företag, nämligen Brysselbörsens Nouveau Marché och det tyska börsaktiebolagets Neuer Märkt, tillsammans med aktiebörsen Nieuwe Märkt för att bilda ett marknadsnätverk benämnt "Euro-NM". Euro-NM är en europeisk ekonomisk intressegrupp, som syftar till att befordra samverkansfördelar genom att harmonisera regler och bestämmelser, genom att förena kommersiell och teknisk verksamhet och genom att bedriva sedvanlig marknadsföring. i Amsterdam, EASDAQ-marknaden är ett privat initiativ oberoende av alla förefintliga aktiemarknader, över nittio finansiella institut från tolv länder (däribland de flesta medlemsstaterna) deltar i projektet som aktieägare. Marknaden öppnade den 30 september 1996 och den första inledande marknadsintroduktionen ägde rum den 27 november 1996, ytterligare flera följde därefter. EASDAQ:s mål är 20-30 sådana finansieringar under dess första verksamhetsår och efter fem år sammanlagt flera hundra introducerade företag. Det är emellertid ej blott på europeisk nivå, som kapitalmarknader för små och medelstora företag planeras. Inom medlemsstaterna befinner sig ett antal nationellt baserade marknader antingen i verksamhet eller på planeringsstadiet. Det tyska börsaktiebolagets "Neuer Märkt", det belgiska Nouveau Marché och aktiebörsen Nieuwe Märkt i Amsterdam, som alla deltar i nätverket Euro-NM, har redan omnämnts. I Förenade kungariket har Londonbörsens alternativa investeringsmarknad varit verksam sedan mediet av 1995 med över 160 företag noterade med ett börsvärde av över 3,5 miljarder ecu. Wienbörsen meddelade nyligen att den ämnar inleda ett nytt program, kallat FIT, som skall underlätta introduktionen av små och medelstora företag på aktiemarknaderna. Avsikten är att inleda programmet i mitten av 1997. I Italien föreligger planer att grunda en ny marknad benämnd METIM (Mercato Telematico delle Imprese Medié), den kommer att få nationell och lokal inriktning och kommer att inrikta sig lika mycket på familjeföretag som på tekniska företag. Även i Irland föreligger planer på en ny aktiebörs för små och medelstora företag. Kommissionen välkomnar alla dessa initiativ med största tillfredsställelse. Då endast en förhållandevis liten andel av de små och medelstora företag, som överväger en fondbörsfinansiering, kommer att vara tillräckligt internationellt inriktade för att rättfärdiga en introduktion på en all-europeisk börs, kommer dessa nationella kapitalmarknader för små och medelstora företag att spela en betydelsefull roll vid erbjudandet av förbättrad tillgång till börsfinansiering för små och medelstora företag. Små och medelstora företag, som nått en utvecklingsnivå, där en introduktion på aktiemarknaden befinnes lämplig, behöver ett urval av aktiemarknader - nationella och internationella - i enlighet med deras särskilda behov. Det nya mer konkurrensinriktade klimatet inom de europeiska investeringstjänsterna kommer att tvinga marknaden att noggrannare inrikta sig på tjänstvillighet gentemot kunderna, och en välkommen följd därav är utvecklandet av kapitalmarknader, som tillhandahåller små och medelstora företag med ett större urval av tjänster än vad som hittills varit fallet. Framtidsutsikterna för dessa olika marknader beror på ett antal faktorer, däribland den omfattning, i vilken de tänkbara hinder, som beskrivs senare i detta meddelande, övervinns. Utvecklingen av en mer omfattande "aktiekultur" i Europa kommer också tänkbar att bli viktig, investeringar med högrisk/hög i synnerhet beträffande i små och medelstora avkastnings såsom andelar i små och medelstora företag. Belägg från Förenta Staterna visar, att aktier företag överträffar de nationella aktiemarknadsindexen och i Europa har andelar i allmänhet genomgående lämnat högre avkastning än obligationer. Men trots beläggen har europeiska investerare - till skillnad från amerikanska - en benägenhet att föredra obligationer framför aktier och "blue- chip" aktier framför andelar i små och medelstora företag för att minska den förutsedda risken. Några välkomna undantag föreligger emellertid: i Sverige investeras 35 % av privata finansiella tillgångar i aktier jämfört med 17,5 % i Förenade kungariket, 10 % i Frankrike och 5,5 % i Tyskland; i Förenta Staterna är siffran 21 %5. De nya kapitalmarknaderna för små och medelstora företag får också möjlighet att lära sig av misstagen från andrarangskapitalmarknaderna under det sena 1980-talet. En av de viktigaste av dessa är, att tillräcklig likviditet är en väsentlig förutsättning för framgång. Små rörelsevolymer kan leda till stor lättrörlighet på aktiepriserna och avhåller investerare från rädslan för att fastna i "fällan" att ej kunna sälja sina andelar på grund av som de nya ringa efterfrågan. En av huvudutmaningarna, kapitalmarknaderna för små och medelstora företag kommer att möta, utgöres därför av kravet på att garantera tillräcklig likviditet; denna kan uppnås endast genom en hög grad av reglering och insyn. Den långt framskridna informationsteknik, som används, kommer också att bli en nyckelfaktor för framgång: ett kombinerat system för information, handel, avräkning och likvid, som tillhandahåller snabba, effektiva och "problemfria " tjänster värderas högt av investerare, och de nya kapitalmarknaderna för små och medelstora företag har alla lagt ned en hel del arbete på sina datorsystem. Valet av handelssystem ("quote- driven", "order-driven", eller genom auktion) är också viktigt, då skilda system är lämpligare beroende på transaktionens storlek och angelägenhetsgrad. Erfarenheterna av NASDAQ i Förenta Staterna visar icke desto mindre att det kan dröja ett antal år för en ny marknad att bli mycket framgångsrik. De nya europeiska eller nationella kapitalmarknaderna för små och medelstora företag är privata, vinstinriktade satsningar och mycket kommer att vara beroende av deras kommersiella beslutskraft och skicklighet samt deras kostnader. På den inre marknaden för investeringstjänster måste aktiebörser konkurrera med varandra på grundval av de tjänster, de kan erbjuda kunder, företag och investerare. Skydd för investerarna och fullständigt öppen information kommer också att bli viktiga för att upprätta förtroende för de nya marknaderna. Det kan icke desto mindre antas, att dessa marknader har goda utsikter till framgång, då de uppfyller ett tidigare otillfredsställt behov genom att förse små och medelstora företag med finansieringsmöjligheter och investerarna med gynnsamma placeringstillfällen. III. TÄNKBARA HINDER FOR INTRODUKTION AV SMA OCH MEDELSTORA FÖRETAG PÅ AKTIEMARKNADERNA Trots de stora tillväxtmöjligheterna inom de nya europeiska kapitalmarknaderna för små och medelstora företag tillsammans med de likaledes välgörande effekterna på deras finansieringsutsikter, återstår en del problem, som skulle kunna försena Källa: Tyska förbundsekonomiministeriet framåtskridandet eller minska dess effekt. Många av dessa tänkbara svårigheter ligger i de små och medelstora företagens attityder gentemot deras finansiering, samt deras brist på kunskap om finansiell ledning (management) och de bördor, en introduktion på fondbörsen skulle utsätta dem för. Dessa problem kan i det väsentliga indelas i fem frågor: i) ii) iii) iv) v) Finns det ett tillräckligt antal små och medelstora företag i Europa, som är lämpade och mogna för en aktiemarknadsfinansiering, och om så är fallet, hur kan man igenkänna dem? Är ägarna av de små och medelstora företag, som är redo för en- finansiering, villiga att godtaga den möjliga minskning av kontrollen, som en allmän aktieemission ofta anses medföra? Har de små och medelstora företagen den beredvillighet och finansiella skicklighet, som är nödvändiga för att motsvara de höga finansinformations- och insynskraven, som följer av en notering på aktiemarknaden? Har små och medelstora företag tillgång till erforderlig rådgivning och stöd hos specialister, som erfordras för att förbereda en inledande marknadsintroduktion av aktier (en IPO)? Är små och medelstora företag villiga och förmögna att bära de stora kostnader, som är förenade med inträdesförloppet på aktiemarknaden både med tanke på den inledande introduktionen (IPO) och på de fortgående kostnaderna för noteringen? t. ex. står På den första frågan är svaret nästan säkert - ja. Det är ej blott nybildade företag på hög teknisk nivå, som för första gången skulle kunna noteras på en "small cap" aktiemarknad, utan också mognare familjeföretag, som inför ett generationsskifte. Det finns i Europa gott och väl 500 000 företag med mer än 20 anställda och med en genomsnittlig omsättning av mer än 5 milj. ecu6, och även om endast några få procent av dessa är lämpade för introduktion på aktiemarknaden, skulle det bilda ett antal av 10-20 000 företag; detta överensstämmer med EASDAQ:s bedömning, att 15 000 tänkbara företag i Europa vore lämpade för börsintroduktion7. Om än utgörande blott en liten del av alla små och medelstora företag, besitter dessa företag den största sysselsättningsskapande förmågan. Ytterligare en antydan om att det finns företag lämpade för en aktieemission till allmänheten, utgörs av antalet europeiska företag, som väljer att noteras på NASDAQ. Omkring åttio europeiska företag är numera introducerade där. Ett tänkbart problem ligger i att urskilja de företag som är, och de som ej är lämpade för introduktion. Många företag kan felaktigt tro, att de ej skulle kunna få tillgång till den finansiering, de behöver, genom en marknadsintroduktion av aktier; de bedömer möjligheten för ett företag att "enrtbjuda aktier till allmänheten" som en förmåga, som ledarna för små och medelstora företag ej alltid besitter, och de kan avskräckas från att anlita utomstående specialister och bedömare på grund av kostnaden. I detta fall kan man lära sig från Förenta Staternas misstag, där man har har mer än tjugo års erfarenhet av att bedöma företag inför notering på NASDAQ. Källa: Enterprises in Europe, Fjärde rapporten, 1996. Siffrorna gäller för Europeiska 7 ekonomiska samarbetsomrldet. EASDAQ citerad i Frankfurter Allgemeine Zeitung, 24. 9. 1996. 5 En tänkbar lösning av detta problem, som föreslås, skulle kunna bestå i att upprätta något slags europeisk självbedömningsmetodik för att hjälpa små och medelstora företag att bedöma sin lämplighet för notering på aktiemarknaden. Detta skulle kunna innefatta, att undersöka erfarenheter från Förenta Staterna och annorstädes och att avfatta en handbok, tillgänglig i olika språkversioner och avpassad till de olika förutsättningarna i medlemsstaterna, som skulle hjälpa små och medelstora företag att bedöma sig själva. En sådan verksamhet skulle behöva utföras av en lämplig expertgrupp. En annan tänkbar begränsande faktor gällande antalet möjliga finansieringar av små och medelstora företag på aktiemarknaden består i ägarnas ovilja mot att till aktieägarnas fördel försvaga eller förlora sin kontroll över företaget. Detta är en begriplig inställning; om alternativet emellertid består i att vara beroende av dyra banklån, eller i att avstå från företagets tillväxt eller i att utförsälja rörelsen kan den bästa lösningen vara att erbjuda marknaden aktier (om företaget är redo därför). För övrigt behöver en introduktion på aktiemarknaden ej nödvändigtvis innebära en försäljning av företagets kontrollerande aktiemajoritet;dessutom torde företagarna ej vara medvetna om utbudet av olika slags aktier? som finns, varav somliga saknar rösträtt. Finansinstitut kommer helt naturligt att söka övertyga företag, som uppfattas som tänkbara för marknadsfinansiering, vilket skulle göra fler företag medvetna om deras möjligheter. Sådan verksamhet parad med oberoende expertrådgivning, skulle bidraga till att övervinna ägarstyrda företags ovilja mot att erbjuda allmänheten sina aktier. Men om så ej skulle bliva fallet, skulle det kunna finnas berättigande för ett offentligt stöd på detta område i form av kampanjer för att klargöra för lämpliga små och medelstora företag fördelarna med aktiefinansiering. Det kan också hända, att ett företag ej önskar noteras på den offentliga aktiemarknaden på grund av dess strikta insynsregler för i huvudsak finansiell information. Ett företag kan också vara berett att offentliggöra sådan information men ej har ej resurser att upprätta en erforderlig finansrapport. Här inverkar kulturella och juridiska faktorer, eftersom mängden finansiell information, som avkrävs offentliga och privata företag, växlar avsevärt mellan medlemsstaterna, men i nästan samtliga fall ökar kraven avsevä rt vid en notering på aktiemarknaden. En merkostnadsfaktor utgöres av, att finansiering på en av de nya europeiska aktiemarknaderna för små och medelstora företag kan medföra, att ett företag måste upprätta sin finansrapport i enlighet med regler, som skiljer sig från dem, som gäller i dess egen medlemsstat (t. ex. internationellt accepterade redovisningsnormer, IAS), vilket sålunda nödvändiggör kompletterande dokumentation8. Att befordra en finansiell insynskultur över Europa - innefattande privata företag - skulle kunna förbättra läget genom att minska avståndet beträffande kraven på finansiell rapportering mellan offentligt börsnoterade företag och andra företag. Dessutom kommer finansutbildning säkerligen att behövas inom företag, som förbereder ett prospekt inför en aktieemission. Det börjar bliva allmänt godtaget att minskningen i de krav på finansiell information, som åläggs de små och medelstora företag, som önskar 8 Se avsnitt IV. iii. 2. emittera aktier offentligt, skulle kunna vara kontraproduktivt, då det skulle kunna göra tänkbara investerare mindre benägna att investera i dessa företag. Om än alla dessa faktorer har bemästrats, är det en långvarig och komplicerad uppgift att introducera ett företag på aktiemarknaden, och det krävs medverkan av en sakkunig finansiell mäklare, vanligen en investeringsbank. Dessa finansiella rutiner föreligger kanske ej i erforderlig omfattning överallt inom EU för att uppfylla små och medelstora företags eventuella efterfrågan, i synnerhet om de nya marknaderna för små och medelstora företag uppnår hela sin förmåga och det finns många företag, som önskar bliva noterade. Tillhandahållandet av sådana finansiella tjänster borde på lång sikt överlämnas åt den fria konkurrensen mellan finansmäklare, men om den relativa bristen på sådana tjänster tycks hämma framkomligheten för de små och medelstora företag, som önskar aktiefinansiera sig, kan det bliva nödvändigt att främja uppkomsten av sådana rutiner genom selektiv utbildning och information särskilt mellan medlemsstater med mer välutvecklade kapitalmarknader i synnerhet marknader för små och medelstora företag - och övriga medlemsstater. - Sakkuniga stödtjänster tenderar emellertid att vara kostsamma: att leda ett företag fram till finansiering på aktiemarknaden är. en kostnadskrävande verksamhet. Den franska Nouveau Marché uppskattar, att jurist- och revisorsarvoden förknippade med introduktionsförfarandet kan motsvara ända till 13 % av anskaffade medel, och att arvodena till de obligatoriska rådgivarna/marknadsgaranterna kan nå 7 % av anskaffat kapital9. Ökad konkurrens mellan finansmäklarna t. ex. investeringsbankerna kommer förhoppningsvis att minska dessa kostnader i framtiden, men för närvarande utförs offentliga ingrepp ibland i medlemsstaterna för att hjälpa små och medelstora företag att bestrida dem: t. ex. tillhandahåller under vissa omständigheter den franska Agence Nationale pour la Valorisation de la Recherche företag med återbetalningsbara förskott för att täcka en del av kostnaderna för en inledande marknadsintroduktion (IPO) på aktiebörsen. I många fall kan kostnaderna för en inledande marknadsintroduktion överlåtas på de nya aktieägarna, på så sätt minskar de totala kostnaderna, men kvar finns fortfarande de fortlöpande kostnaderna för en aktiemarknadsintroduktion (teckningsavgifter, jurist- och redovisningssarvoden, revisionsarvoden osv. ). IV. TÄNKBARA HINDER FOR GRANSOVERSKRIDANDE AKTIEHANDEL PÅ EUROPEISKA KAPITALMARKNADER SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG FÖR På ett antal områden föreligger tänkbara hinder, som skulle kunna hämma den gränsöverskridande aktiehandeln på europeiska kapitalmarknader. Några av dem skulle kunna avhålla enskilda eller institutionella investerare från att investera i andra länder än deras eget; några av dem utgöres av problem, som man direkt möter på själva marknaderna eller hos mäklarna. Dessa hinder gäller naturligtvis alla europeiska starka på kapitalmarknader; och kapitalmarknader på Europa-nivå för små och medelstora för vilka gränsöverskridande transaktioner skulle kunna utgöra en mycket stor del av deras skulle emellertid kunna visa sig särskilt företag, 9 Källa: Courrier ANVAR. juni 1996 omsättning. Om än många tänkbara hinder kan komma att uppenbaras i framtiden10, är det endast de, som redan har visat sig kunna vara betydelsefulla, som dryftas nedan. IV. i. Valutaproblem Valutarisk omnämns ofta av värdepappershandlare som ett av de viktigaste hindren för deras deltagande i gränsöverskridande transaktioner. Om risken än kan garderas genom avledande manövrer (så som "derivative products") ökar detta transaktionskostnaden. Växelkursförändringar kan också för institutionella investerare förvränga informationen om kursutvecklingen och avskräcka tänkbara investerare. Dessutom är kraven på valutaavstämning, som åläggs institutionella investerare av nationella regeringar, naturligtvis endast möjliga på grund av förekomsten av olika valutor. Valutaskillnader försvårar upprättandet av inbördes växelverkan mellan nationella marknader och minskar således marknadernas likviditet. för att de nya europeisk värdepappersmarknad, och Införandet av en enda valuta utgör därför en väsentlig förutsättning för en verkligt europeiska enhetlig kapitalmarknaderna för expansiva små och medelstora företag skall uppnå hela sin förmåga. En enda valuta skulle kunna öka insynen på kapitalmarknaderna och jämförbarheten hos investerarnas information, minska investerarnas risk och göra gränsöverskridande transaktioner lättare, snabbare och billigare. Den kommer att förbättra de europeiska kapitalmarknadernas likviditet, och genom sin styrka och stabilitet öka investeringar i europeiska aktier. Europeiska kapitalmarknader utgör ett av de områden i den europeiska ekonomien, som har mest att vinna på ett snabbt införande av den enda valutan. I V. ii. Regleringen av värdepappershandeln på EU-nivå företag. Dessa nya marknaders Det var i första hand den inre marknadens uppkomst inom värdepappersområdet i form av direktivet om investeringstjänster11 och kapitalkravsdirektivet1 , som möjliggjorde grundandet av nya europeiska kapitalmarknader för expansiva internationellt inriktade framtida små och medelstora verksamhet beror sålunda på många sätt på medlemsstaternas fullständiga och noggranna inlemmande och tillämpande av den inre marknadens lagstiftning om för att åvägabringa verklig och rättvis konkurrens mellan värdepappershandel värdepappersmarknaderna. Kommissionen kommer att spela en aktiv roll vid övervakandet av dessa direktivs tillämpning och kommer att vara behjälplig vid lösandet av alla de tolkningsfrågor, som kan uppstå. framgångsrika, Frågor rörande direktivets praktiska tillämpning kommer att kräva ett nära samarbete mellan medlemsstaternas fall vore, om ett investeringsbolag i en medlemsstat skulle begå ett allvarligt fel i en annan medlemsstat. inom Samarbetet mellan de nationella rättskipande organen är redan påtagligt värdepappersområdet, då det juridiskt stöds av särskilda krav i direktiven, såsom det som närmare beskriva detaljer vid introduktion på aktiemarknaden. År 1995 antog rättskipande organ, ett tänkbart 10 Se "Legal and tax issues arising from cross-border dealings on EASDAQ", Europeiska riskkapitalföreningen (EVCA) och European Association of Securities Dealers, 1996. 11 93/22/EEGav 10. 5. 1993. 12 93/6/EEGav 15. 3. 1993. 8 kommissionen ett förslag till ett direktiv om att upprätta en värdepapperskommitté13, som skulle ersätta den dittills varande värdepappersövervakningskommittén på hög nivå, och som skulle ha behörighet för både direktivet om investeringstjänster och kapitalkravsdirektivet. Detta förslag, inväntar fortfarande att antagas av rådet i sambeslut med Europaparlamentet. Enligt direktivet, genom vilket en värdepapperskommitté upprättas, kommer, om det godkänns, en kommitté att inrättas, som skall bistå kommissionen, när den utövar sin befogenhet att grunda ett tekniskt regelverk inom direktivet om investeringstjänster och inom kapitalkravsdirektivet. Värdepapperskommittén kommer också att bli ett nyttigt rådgivande organ, som kommissionen kan rådfråga, när den stöter på nya initiativ på värdepappersmarknaden. Den kommer ej att spela någon roll vid det dagliga reglerandet av värdepapper, vilket inom de nationella tillsynsmyndigheternas ansvarsområde. Direktiven om värdepappersmarknaden fordrar samarbete mellan tillsynsmyndigheterna, och detta omsattes i praktiken, genom att bilaterala avtal upprättas mellan skulle kallas " samförståndsförklaringar ". tillsynsmyndigheterna; dessa fortsätter att ligga Investeringar i små och medelstora företag innebär stora risker och tänkbar hög avkastning. Den totala risken kan minskas, om investeringen utföres som ett led i en riskspridningsstrategi, och om investeringarna sprids i tillräcklig omfattning. Syftet med att reglera kapitalmarknaderna för små och medelstora företag, liksom andra kapitalmarknader, består i att skapa insyn och sålunda skydda investerarna, icke från investeringsrisker utan från missbruk från företagens, marknadsaktörernas och andra investerares sida eller från marknaderna själva. Mer omfattande regleringsfrågor uppstår säkert på längre sikt. Om den nuvarande marknadsutvecklingstendensen med handelns internationalisering och bruket av nyare handelssystem än de traditionella aktiebörserna (innefattande "Proprietary Trading Systems" och möjligtvis Internet) består, förefaller det möjligt att rättskipande myndigheter kan komma att möta ökande svårigheter vid hävdandet av gällande lagstiftning. Med spridningen av gränsöverskridande, elektronisk handel skulle det också öka svårigheterna att avgöra när och var affärerna i verkligheten uppgöres, och frågan vilket rättskipande organ, som är behörigt, skulle kunna bliva svårare att avgöra. Om sådana fall uppstår, kommer de att behöva övervakas och bedömas efter sin inverkan på regelverket för värdepappersmarknaden. IV. iii. Skillnader i nationella lagar och sedvänjor Inom den nyligen upprättade inre marknaden för värdepapper och i synnerhet på den europeiska kapitalmarknaden för expansiva, små och medelstora företag kommer fler och fler transaktioner att engagera två, tre, eller flera medlemsstater. Skillnaderna i lagar och sedvänjor skulle kunna verka som en hämsko vid sådana transaktioner. Nationell lagstiftning kan inom de tre områden, som diskuteras nedan, direkt eller aktier på indirekt kapitalmarknaderna för små och medelstora företag. innebära påverkan på gränsöverskridande handel med 13 KOM(95)360, 17. 07. 1995. IV. Hi. 1. Beskattning. Här handlar det först om skattesystemet, där utländska investerare kan finna sig ogynnsamt behandlade jämförda med investerare, som har sitt ursprung i den egna medlemsstaten. Både skatt på realisationsvinst och kupongskatt på utdelning varierar t. ex. mycket starkt mellan medlemsstaterna. Dubbelbeskattning mellan medlemsstaterna kommer vanligtvis att undvikas genom dubbelbeskattningsavtal, även om dessa kan nödvändiggöra ytterligare admininstrativa förfaranden. Nettointäkten kan bero av om aktieägarens ursprungsland tillämpar ett kredit- eller skattebefrielsesystem på den utdelning, som härrör från utlandet. Då investerare på marknader med högrisk/hög avkastning för små och medelstora företag emellertid troligen hellre strävar efter kapitalvinster än utdelningsintäkter, är det svårt, att veta i vilken utsträckning sådana skillnader påverkar deras investeringsbeslut. I vissa medlemsstater finns särskilda skattelättnader för att uppmuntra investering i aktier. Det finns t. ex. i flera medlemsstater system, varigenom förluster lidna genom investeringar i onoterade privata företag kan (upp till ett tak) kvittas mot den totala skatteskyldigheten, och i Frankrike och Förenade kungariket bibehålls skattelättnaden även om företaget sedermera introduceras på Nouveau Marché eller AIM-marknaden. I alla sådana fall, där det finns särskilda nationella skattelättnader, vore det önskvärt, om de utsträcktes investeringar, som görs på andra europeiska kapitalmarknader (åtminstone i företag, som bildats i den medlemsstat, det gäller); därmed skulle man undvika en tänkbar skattediskriminering mellan olika bolag inom samma medlemsstat beroende på den aktiemarknad, på vilken de valt att introduceras. till att omfatta Skattenackdelar I april 1996 framlade kommissionen ett diskussionsunderlag för Ecofin-rådet, "Beskattning i Europeiska unionen"14, som uppmärksammade att, medan juridiska och ekonomiska hinder för upprättandet av en inre marknad efterhand avlägsnas, uppfattas beskattningen med rätta som en resterande faktor av allt större vikt för att förhindra den inre marknadens fulla förverkligande och dess mål av hållbar tillväxt och hög gränsöverskridande sysselsättningsnivå. finanstransaktioner uppfattades som en komplicerande faktor i medborgarnas liv. Som ett resultat härav beslöt Ecofin-rådet att tillsätta en grupp på hög nivå för att undersöka något sätt att göra framsteg inom dessa och andra skattefrågor, som påverkar den inre marknaden. Kommissionens rapport om denna grupps arbete offentliggjordes den 22 oktober 199615. Däri drogs slutsatsen, att det krävs handling för att undanröja befintliga hinder för gränsöverskridande inkomst- och kapitalflöden. Därefter godkände Europeiska rådet i Dublin den 13-14 december 1996 bildandet av en bestående grupp som skall skapa sig en strategisk överblick av skattepolitiken och samordna medlemsstaternas skattepolitik, dock med hänsyn till subsidiaritetsprincipen. förknippade med 14 SEK(96)487 slutlig, 20. 3. 1996. 15 KOM (96) 546 slultig. 10 IV. Hi. 2. Redovisningsnormer. för (det organet internationella i detta arbete. Dess strategi består Detta är ytterligare ett område, där nationella olikheter skulle kunna motarbeta investerare, om än forskningen16 antyder, att stora investerare är vana vid att behandla skillnader i redovisningen, och att andra faktorer är av större betydelse för deras beslut. The International Standards Accounting Committee strävar för närvarande efter att utarbeta en grundversion om redovisningsnormer, som år 1998 skall godkännas av värdepappershandelsövervakning); IOSCO kommissionen tillkännagav i november 1995 i sitt meddelande "Redovisningsnormer: en ny strategi i förhållande till internationell harmonisering"17 sin avsikta att engagera sig iståndsätta stora börsintroducerade företag att framställa endast en uppsättning koncernredovisningar, som kan uppfylla såväl kraven hos EU:s redovisningsdirektiv som dem hos International Accounting Standards (IAS). En arbetsgrupp, som bildades i november 1995, har nått slutsatsen, att med undantag för två smärre områden kan europeiska företag utarbeta sina koncernredovisningar på grundval av förefintliga IAS utan att komma i konflikt med redovisningsdirektiven. Dess rapport kommer att bilda den grund, på vilken varje medlemsstat skall avgöra, huruvida och i vilken utsträckning företag kan tillämpa IAS, när de så önskar. Under tiden måste de kapitalmarknader, som önskar locka till sig affärsverksamhet, och de företag, som önskar locka till sig investeringar, avgöra vilken redovisningsprincip och -praxis, som de skall antaga inom de ramar, som sätts av nationella regler. i första hand i att IV. iii. 3. Företagsledning Företagsledning ("corporate governance") innefattar i sin vidaste betydelse ledningens rättigheter och skyldigheter gentemot aktieägarna och andra intressenter och de verktyg, de sistnämnda besitter för att kontrollera ledningens verksamhet. Styrelsens sammansättning och makt och den information, som den måste tillhandahålla utgör viktiga delar av företagsledning. En annan utgöres av skyddet av minoritetsaktieägare och det är huvudsakligen inom detta område, som företagsledningsfrågor har betydelse för de nya kapitalmarknaderna för små och medelstora företag, emedan det är möjligt, att avsaknaden av aktieägarskydd skulle kunna avskräcka investerare från att satsa på företag, som är introducerade på sådana marknader. Ledningen i de flesta företag, som finansieras på dessa nya marknader kan sakna erfarenhet i relationerna med aktieägare ledningens och nationella skillnader på sådana områden som uppfattningen om skyldigheter och styrelsens sammansättning (t. ex. en- eller tvåstegsstyrelser) kommer att ytterligare komplicera förhållandena för investerare. Aktieägarnas intresse för ledningsfrågor ökar i Europa och institutionella investerare är också mer intresserade av den inre ledningen i de företag, där de investerar. Institutionella i Förenta Staterna är också uppmärksamma på företagsledningsfrågor. Kommissionen välkomnar det förnyade intresset för goda ledningsnormer I flera medlemsstater och tror, att en Europa- omfattande debatt om lämpliga företagsledningsnormer skulle vara nyttig. investerare utanför EU i synnerhet Utöver nationell och europeisk lagstiftning om företagsledning kan aktiebörser besluta om vilka företagsledningsnormer, de ålägger de företag, som önskar noteras på börsen 17 The European Equity Markets, European Capital markets Institute, 1996 KOM(95)508 slutlig 11 och sådana normer kan vara av betydelse för konkurrensen mellan börserna. Dessutom återstår det att se, om en full uppsättning av europeiska företagsledningsprinciper skulle kunna vara av nytta, och om så är fallet, vilken form den får, och vilket innehåll den skulle kunna få. Kommissionen har i sin nyutkomna grönbok om lagstadgad revision i EU18 antytt, att det kunde vara fruktbart att utge en rekommendation på EU-nivå om tänkbara sätt att förbättra det nuvarande systemet för företagsledning. IV. iv. Institutionell investering Institutionella investerare innefattande kollektiva investeringsfonder, försäkringsbolag och pensionsfonder kommer att bliva en nyckel när utfallet för de nya europeiska kapitalmarknaderna för små och medelstora företag skall avgöras (om än individuella investerare säkert också kommer att spela en betydande roll). På Förenta Staternas institutionellt aktieägande 31% av hela marknaden, där aktiemarknader omfattar pensionsfonder står för 24%; i Förenade kungariket är siffrorna 59 % respektive 51 %, i Tyskland 22 % respektive 12 %, och i Italien 11 % respektive 1 %19. I synnerhet pensionsfonder kommer att genomgå en stark tillväxt under kommande år: trycket på de ofinansierade socialförsäkrings- och pensionssystemen i många länder, som beror på en åldrande befolkning och arbetslöshet, kommer sannolikt att leda till en ökning av medelsavsättning till pension genom finansierade pensionssystem. En rapport20 bedömer att pensionsfondstillgångarna torde behöva öka upp till niofaldigt, till mer än 10 000 miljarder ecu år 2020. Dessa fonder kommer att söka efter nya investeringsmöjligheter, vilket oundgängligen kommer att leda till, att de nya tillväxtmarknaderna för små och medelstora företag kommer att noggrant analyseras av pensionsfonder och andra institutionella investerare med tanke på sådana möjligheter. i Sådana fonders frihet att fritt investera är emellertid för närvarande begränsad av ett antal inskränkningar i medlemsstaterna. Många av dessa inskränkningar utgöres av normala och berättigade försiktighetsåtgärder(och dessutom har många fonder sina egna riskspridningsregler, som fonddirektörer måste iakttaga, t. ex. begränsningar av icke-börsnoterade värdepapper. Men många nationellt ålagda investeringar inskränkningar såsom vissa förbud mot utländska investeringar, åligganden att investera i statsobligationer är diskriminerande. Somliga krav på att investera i likvärdiga valutor kan vara överdrivna och ej nödvändigtvis föreskrivna av försiktighetsskäl. Sådana inskränkningar kan medföra, att investerarna ej uppnår full avkastning på sina investeringar, och kan också medföra snedvridningar av marknaden: t. ex. kan en pensionsfond vara oförmögen att att investera i ett företag från samma medlemsstat, helt enkelt därför att detta är noterat på en utländsk marknad. Emedan de europeiska kapitalmarknaderna för expansiva små och medelstora företag till sin natur är internationella, och emedan de kommer att behöva omfattande institutionella skulle dessa nationella inskränkningar i investeringar kunna få oproportionerligt mycket större effekter på dem i än på andra kapitalmarknader. Deras avskaffande är väsentligt ej blott för att nå investeringar framgångar, 1 R !° KOM(96)338 slutlig, 24. 7. 1996. Källa: Corporate Governance in Europe, Centre for European Policy Studies, 1995. 20 Källa: European Pension Funds: their impact on European capital markets and competitiveness, European Federation for Retirement Provision, juni 1996. 12 pensionsfondsaktörernas och aktiefinansieringssökande företags intresse utan också för fullbordandet av den inre marknaden och för tillämpningen av Fördragets bestämmelser om fri rörlighet för kapital. för att undanröja dessa Kommissionen har nu skrivit till berörda medlemsstater och bett dem att vidtaga tillåtna enligt inte är åtgärder Romfördraget21. Underlåtenhet att ingripa skulle kunna medföra lagsökning för överträdelse inför EU-domstolen. Dessutom kommer effektiva kapitalmarknader att vara ett av de ämnen, som skall behandlas i en grönbok om pensionsfonder, som för närvarande förbereds av kommissionen. inskränkningar som V. SLUTSATSER Till följd av de svårigheter, som möter europeiska, små och medelstora företag vid tillträdet till kapitalmarknaderna, är dessa i stor utsträckning underfinansierade: endast 10 % av de europeiska små och medelstora företag, som undersöktes år 1996, finansierades av externt kapital, medan 49 % hade långfristiga lån, och 54 % övertrasserade22. Bolag i Europa, behöver i medeltal många fler år på sig för att finansieras på aktiebörsen än i Förenta Staterna. De initiativ för att bilda europeiska kapitalmarknader för små och medelstora företag, som tagits under de senaste åren, är därför både lämpliga och nödvändiga, även om de endast utgör en del av lösningen. Början till uppbyggnaden av europeiska och nationella marknader riktade till små och medelstora företag som har gjorts, kan fylla den betydande bristen vid finansiering av små och medelstora företag och tillhandahålla attraktiva investeringsalternativ. Ny teknik och en hög insynsnivå skulle iståndsätta dessa marknader att locka till sig nya investeringar, men de snabba tekniska framstegen väcker också frågor om hur man bäst reglerar kapitalmarknaderna. i område synnerhet direktivet inom värdepappershandelns Upprättandet av dessa nya marknader har möjliggjorts av EU:s lagstiftning för den inre marknaden om investeringstjänster. Detta direktiv har avlägsnat de tidigare oöverstigliga hindren för att upprätta fullständiga europeiska marknader; att det t. ex. funnits nationella monopolmarknader med begränsat tillträde för utländska mäklare. Ett antal tänkbara hinder kvarstår icke desto mindre, som skulle kunna hämma de små och medelstora företagens tillgång till aktiekapital och utvecklingen av marknader ämnade att motsvara deras behov. Många frågor måste enskilda aktiebörser avgöra som en del av sin strategi. De, som behandlas här - de små och medelstora företagens problem vid tillträdet till aktiebörser i allmänhet och tänkbara hinder för gränsöverskridande aktiehandel på de europeiska kapitalmarknaderna för expansiva, små och medelstora företag - kan föranleda ingripande antingen på Europiska unionens nivå eller på medlemsstaternas och detta meddelande föreslår några handlingslinjer. Att förbättra de små och medelstora företagens möjligheter till finanisering genom börsintroduktion samt att lösa eventuella interna problem i företagen i samband med detta är ett av målen för kommissionens tredje Fleråriga Program för små och 21 _2 I artikel 73 förbjuds restriktioner för kapitalrörelser med undantag av rimliga restriktioner som kan rättfärdigas av försiktighetsskäl. Källa: Grant Thornton Business Survey 1996 13 medelstora företag som antogs av rådet den 9 december 199623. I det fleråriga programmet försöker man även få fram innovativa finansieringsmedel för små och medelstora företag och kommissionen skall undersöka hur andra finansieringsmedel såsom värdepapper, bl. a. obligationsemissioner lämpar sig för små och medelstora företag. De små och medelstora företagens förbättrade tillgång till aktiefinansiering både genom att utveckla lämpliga kapitalmarknader riktade till de små och medelstora företagen och genom att hjälpa små och medelstora företag att övervinna inneboende svårigheter, som kan avhålla dem från att finansieras på sådana marknader, kommer att få en mycket gynnsam effekt på den europeiska ekonomien och på sysselsättningsnivån. Ökad tillgång till aktiefinansiering skulle frambringa en kedjereaktion av positiva effekter för företagen: det slculle tillåta dem att satsa på forskning och tillväxt; genom att minska skuldsättningsgraden på aktierna skulle den göra bankerna benägnare att tillskjuta ytterligare för genom riskkapitalägare att avsluta sina investeringar skulle det frigöra riskkapital för investeringar i nystartade och unga företag. Det skulle också uppstå större ekonomiska fördelar: bättre möjligheter för europeiska investerare, i synnerhet pensionsfonder, som på så sätt skulle lindra de nuvarande svårigheterna att finansiera pensioner; fler investeringar i Europa utifrån; utvecklandet av finansiella tjänster i Europa. förbättra möjligheterna skuldfinansieringsmedel; att Kommissionen anser på grund av allt det anförda, att de möjligheter, som öppnar sig genom grundandet av nationella och europeiska kapitalmarknader för små och medelstora företag torde göras så stora som möjligt. Alla ansträngningar även de åtgärder, som beskrivs och föreslås i detta meddelande, torde riktas mot att främja upprättandet av en verklig aktiekultur i Europa för små och medelstora företag. 23 97/15/EG. EGT nr L 6, 10. 1. 1997, s. 25. 14 ISSN 1024-4506 KOM(97) 187 slutlig DOKUMENT SV ©8 09 Katalognummer : CB-CO-97-179-SV-C ISBN 92-78-19075-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg /£-


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1587/97 del Bertel HAARDER a la Comisión. Definiciones de mercado para las interconexiones en las telecomunicaciones

eurovoc_concepts:
market research
public sector
radio telecommunications
services contract
single market
systems interconnection
telecommunications
telephone

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1542/97 by Hiltrud BREYER to the Commission. Phosphate ester poisoning due to the use of Tiguvon (Fenthion) manufactured by Bayer Leverkusen

eurovoc_concepts:
analytical chemistry
consumer information
consumer protection
dangerous substance
domestic animal
insecticide
labelling
market approval
public health
veterinary medicinal product

formats: html pdf print

text: C 45/48 EN Official Journal of the European Communities 10. 2. 98 (98/C 45/58) WRITTEN QUESTION E-1542/97 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (5 May 1997) Subject: Phosphate ester poisoning due to the use of Tiguvon (Fenthion) manufactured by Bayer Leverkusen The flea-repellant Tiguvon (Fenthion) manufactured by Bayer Leverkusen can be administered in different forms. Tiguvon 10 is intended for cats over 2 kg in weight. The use of Tiguvon 20 is recommended for dogs weighing between 3 and 10 kg, while dogs with a body weight of more than 10 kg should be treated with Tiguvon 20 G. People who have repeatedly treated their pets with Tiguvon (Fenthion) have suffered serious phosphate ester poisoning. As it was unable to answer my Question E-1470/96 (1) on the same subject, I would ask the Commission to answer the following question as a matter of urgency: In the Commission(cid:146)s opinion, does Tiguvon comply with the EU authorizing directives? (1) OJ C 345, 15. 11. 1996, p. 76. Answer given by Mr Bangemann on behalf of the Commission (27 June 1997) Tiguvon (Fenthion) is a veterinary medicinal product. It has been authorised by the Member States according to the provisions of Council Directive 81/851/EEC on the approximation of the laws of the Member States relating to veterinary medicinal products (1) and Council Directive 81/852/EEC on the approximation of the laws of Member States relating to analytical, pharmatoxicological and clinical standards and protocols in respect of the testing of veterinary medicinal products. These directives lay down the procedure to authorise a veterinary medicinal product under the decentralised procedure. In order to obtain a marketing authorisation according to the above mentioned directives an applicant has to produce the results of all physico-chemical, biological, microbiological, toxicological, pharmacological and clinical tests carried out on the product. Detailed studies on toxicology have to refer to potential risks from the exposure of human beings to the veterinary medical product as a result of the administration to the animal. All information which is relevant to the evaluation of the veterinary medicinal product has to be included in the dossier for the application for marketing authorisation, whether favourable or unfavourable to the product. In particular, all relevant detail must be given of any incomplete or abandoned test or trial relating to the product. Moreover, after marketing authorisation, any information not in the original application, pertinent to the assessment of benefit and risk, shall be submitted forthwith to the authorities. As a result of its evaluation of the relevant documentation the national authority will only grant a marketing authorisation, if it is assured that instructions for correct usage and a warning are included in all packets of products which present a potential risk through administration to the animal. In the case of Tiguvon the (human) user is advised to avoid close contact and not to touch the animal at the application site. (1) OJ L 317, 6. 11. 1981, as amended by Council Directives 90/676/EEC OJ L 373, 31. 12. 1990, and 93/40/EEC OJ L 214, 24. 8. 1993. (98/C 45/59) WRITTEN QUESTION E-1549/97 by Niels Kofoed (ELDR) to the Commission (5 May 1997) Subject: Public services and procurement in Objective 5B areas Will the Commission consider investigating the possibility of changing the contract directives in force in such a way that services › e. g. transport › and goods can be procured without further weakening provincial areas and


title: WRITTEN QUESTION No. 1545/97 by Hiltrud BREYER to the Council. Phosphate ester poisoning due to the use of Tiguvon (Fenthion) manufactured by Bayer Leverkusen

eurovoc_concepts:
chemical product
dangerous substance
domestic animal
health risk
indemnification
insecticide
liability
proof
public health

text: C 76/40 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 11. 3. 98 (98/C 76/115) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1541/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (5. toukokuuta 1997) Aihe: Bayer Leverkusen -yrityksen valmistaman (cid:148)Tiguvonin(cid:148) (Fenthionin) ka¤yto¤n aiheuttamat fosforihappoes- terimyrkytykset Bayer Leverkusen -yrityksen valmistamaa kirpuntorjunta-ainetta Tiguvon (Fenthion) voidaan ka¤ytta¤a¤ eri tavoin. Tiguvon 10:ta¤ ka¤yteta¤a¤n kaksikiloisten tai ta¤ta¤ painavampien kissojen kirppujen torjuntaan. Kirpuntorjunta-aine Tiguvon 20:ta¤ suositellaan 3-10 kg:n painoisten koirien ka¤sittelyyn, kun taas yli kymmenkiloiset koirat tulisi ka¤sitella¤ Tiguvon 20 G:lla¤. Ela¤intenomistajat, jotka ovat ka¤sitelleet kotiela¤imia¤a¤n toistuvasti Tiguvon- kirpuntorjunta-aineella (Fenthionilla), ovat saaneet vaikeita fosforihappomyrkytyksia¤. Koska komissio ei voinut vastata samaa asiaa koskevaan kysymykseeni E-1470/96 (1), pyyda¤n neuvostoa vastaamaan mahdollisimman pian seuraaviin kysymyksiin: Vastaako Tiguvon neuvoston ka¤sityksen mukaan ta¤llaisten valmisteiden markkinoille pa¤a¤sta¤mista¤ koskevia EU:n direktiiveja¤? (1) EYVL C 345, 15. 11. 1996, s. 76. (98/C 76/116) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1543/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (5. toukokuuta 1997) Aihe: Bayer Leverkusen -yrityksen valmistaman (cid:148)Tiguvonin(cid:148) (Fenthionin) ka¤yto¤n aiheuttamat fosforihappoes- terimyrkytykset Bayer Leverkusen -yrityksen valmistamaa kirpuntorjunta-ainetta Tiguvon (Fenthion) voidaan ka¤ytta¤a¤ eri tavoin. Tiguvon 10:ta¤ ka¤yteta¤a¤n kaksikiloisten tai ta¤ta¤ painavampien kissojen kirppujen torjuntaan. Kirpuntorjunta-aine Tiguvon 20:ta¤ suositellaan 3-10 kg:n painoisten koirien ka¤sittelyyn, kun taas yli kymmenkiloiset koirat tulisi ka¤sitella¤ Tiguvon 20 G:lla¤. Ela¤intenomistajat, jotka ovat ka¤sitelleet kotiela¤imia¤a¤n toistuvasti Tiguvon- kirpuntorjunta-aineella (Fenthionilla), ovat saaneet vaikeita fosforihappomyrkytyksia¤. Koska komissio ei voinut vastata samaa asiaa koskevaan kysymykseeni E-1470/96 (1), pyyda¤n neuvostoa vastaamaan mahdollisimman pian seuraaviin kysymyksiin: Mika¤ laitos tutkii reseptipakon alaiset ja vapaasti kaupan olevat aineet › loistorjunta-aineet › erityisesti niiden vaarattomuuden ihmisille ja ela¤imille seka¤ niiden ympa¤risto¤vaikutukset? Onko neuvosto tietoinen siita¤, etta¤ valmistajien, jotka haluavat edelleen myyda¤ ennen vuotta 1978 rekistero¤ityja¤ tuotteitaan, ta¤ytyi toimittaa vuoden 1996 loppuun mennessa¤ kaikkien vaadittavien tutkimusten tulokset? Onko na¤ma¤ tulokset toimitettu? Onko ta¤sta¤ olemassa sa¤a¤do¤ksia¤ EU:n lainsa¤a¤da¤nno¤ssa¤? Onko vuoden 1978 ja¤lkeen sallitut tuotteet tutkittu riitta¤va¤n tarkasti? (1) EYVL C 345, 15. 11. 1996, s. 76. (98/C 76/117) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1545/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (5. toukokuuta 1997) Aihe: Bayer Leverkusen -yrityksen valmistaman (cid:148)Tiguvonin(cid:148) (Fenthionin) ka¤yto¤n aiheuttamat fosforihappoes- terimyrkytykset Bayer Leverkusen -yrityksen valmistamaa kirpuntorjunta-ainetta Tiguvon (Fenthion) voidaan ka¤ytta¤a¤ eri tavoin. Tiguvon 10:ta¤ ka¤yteta¤a¤n kaksikiloisten tai ta¤ta¤ painavampien kissojen kirppujen torjuntaan. Kirpuntorjunta-aine Tiguvon 20:ta¤ suositellaan 3-10 kg:n painoisten koirien ka¤sittelyyn, kun taas yli kymmenkiloiset koirat tulisi ka¤sitella¤ Tiguvon 20 G:lla¤. Ela¤intenomistajat, jotka ovat ka¤sitelleet kotiela¤imia¤a¤n toistuvasti Tiguvon- kirpuntorjunta-aineella (Fenthionilla), ovat saaneet vaikeita fosforihappomyrkytyksia¤. Koska komissio ei voinut vastata samaa asiaa koskevaan kysymykseeni E-1470/96 (1), pyyda¤n neuvostoa vastaamaan mahdollisimman pian seuraaviin kysymyksiin: Mita¤ tulee tehda¤, kun ilmenee, etta¤ ela¤imen omistaja on saanut myrkytyksen? Kuka kantaa vastuun terveydelle aiheutuneista kroonisista vaurioista? Millaisten toimenpiteiden avulla vahinkoja aiotaan rajoittaa? Millaisia todisteita on esitetta¤va¤? (1) EYVL C 345, 15. 11. 1996, s. 76


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1532/97 dell'on. Hiltrud BREYER alla Commissione. Informazioni sui mezzi di promozione CE destinati alla Renania-Palatinato nel 1996 (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EAGGF Guidance Section
EU aid
EU programme
European Regional Development Fund
European Social Fund
Rhineland-Palatinate
energy policy
environmental policy
research programme

text: C 76/38 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 11. 3. 98 (98/C 76/110) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1532/97 di Hiltrud Breyer (V) alla Commissione (5 maggio 1997) Oggetto: Informazioni sui mezzi di promozione CE destinati alla Renania-Palatinato nel 1996 A quanto ammontano e a quali azioni erano destinati i fondi erogati nell(cid:146)intero 1996 dalla Comunita‘ nella Renania-Palatinato, a vario titolo, segnatamente: 1. Fondo sociale europeo, 2. IV programma quadro di ricerca, 3. Fondo europeo di sviluppo regionale, 4. programmi dell(cid:146)Unione europea in campo ambientale ed energetico, 5. Fondo europeo agricolo di orientamento e di garanzia › sezioni orientamento e garanzia, 6. altri programmi della Comunita‘? Risposta complementare comune data dal sig. Santer in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-1530/97, E-1531/97 e E-1532/97 (24 settembre 1997) La Commissione si pregia di rinviare l(cid:146)Onorevole Parlamentare alla risposta da essa data alla Sua interrogazione scritta E-1528/97 (1). (1) GU C 60 del 25. 2. 1998, pag. 24. (98/C 76/111) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1533/97 di Hiltrud Breyer (V) al Consiglio (5 maggio 1997) Oggetto: Avvelenamenti da estero fosforico in seguito all(cid:146)uso di «Tiguvon» (fention) prodotto dalla Bayer Leverkusen Il preparato contro le pulci «Tivugon» (fention) prodotto dalla Bayer Leverkusen viene somministrato con modalita‘ diverse. Il Tiguvon 10 viene utilizzato per gatti con piu‘ di 2 kg di peso, mentre per i cani tra 3 e 10 kg di peso si consiglia l(cid:146)uso del preparato Tiguvon 20 e quelli con piu‘ di 10 kg di peso vengono trattati con il Tiguvon 20 G. Tra i proprietari che hanno trattato piu‘ volte il loro animale domestico con il preparato antipulci Tiguvon (fention) si sono verificati gravi avvelenamenti da acido fosforico. Dato che la Commissione non ha dato risposta all(cid:146)interrogazione E-1470/96 (1) sullo stesso argomento, puo‘ il Consiglio rispondere quanto prima ai quesiti seguenti: quando sono stati autorizzati tali preparati per gli animali di piccola taglia, in particolare per i gatti? da chi? sono stati presentati sufficienti dati sperimentali? gli esperimenti sono stati oggetto di valutazione e da parte di chi? (1) GU C 345 del 15. 11. 1996, pag. 76. (98/C 76/112) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1535/97 di Hiltrud Breyer (V) al Consiglio (5 maggio 1997) Oggetto: Avvelenamenti da estero fosforico in seguito all(cid:146)uso di «Tiguvon» (fention) prodotto dalla Bayer Leverkusen Il preparato contro le pulci «Tivugon» (fention) prodotto dalla Bayer Leverkusen viene somministrato con modalita‘ diverse. Il Tiguvon 10 viene utilizzato per gatti con piu‘ di 2 kg di peso, mentre per i cani tra 3 e 10 kg di


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1542/97 dell'on. Hiltrud BREYER alla Commissione. Avvelenamenti da estero fosforico in seguito all'uso di "Tiguvon" (fention) prodotto dalla Bayer Leverkusen

text: C 45/48 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 10. 2. 98 (98/C 45/58) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1542/97 di Hiltrud Breyer (V) alla Commissione (5 maggio 1997) Oggetto: Avvelenamenti da estero fosforico in seguito all(cid:146)uso di «Tiguvon» (fention) prodotto dalla Bayer Leverkusen Il preparato contro le pulci «Tivugon» (fention) prodotto dalla Bayer Leverkusen viene somministrato con modalita‘ diverse. Il Tiguvon 10 viene utilizzato per gatti con piu‘ di 2 kg di peso, mentre per i cani tra 3 e 10 kg di peso si consiglia l(cid:146)uso del preparato Tiguvon 20 e quelli con piu‘ di 10 kg di peso sono trattati con il Tiguvon 20 G. Tra i proprietari che hanno trattato piu‘ volte il loro animale domestico con il preparato antipulci Tiguvon (fention) si sono verificati gravi avvelenamenti da acido fosforico. Dato che la Commissione non ha dato risposta all(cid:146)interrogazione E-1470/96 (1) sullo stesso argomento, puo‘ ora essa rispondere quanto prima ai quesiti seguenti: ritiene la Commissione che il preparato Tiguvon sia conforme alle direttive UE in materia di autorizzazione? (1) GU C 345 del 15. 11. 1996, pag. 76. Risposta data dal signor Bangemann a nome della Commissione (27 giugno 1997) Il Tiguvon (fenthion) e‘ un medicinale veterinario la cui commercializzazione e‘ stata autorizzata dagli Stati membri conformemente alle disposizioni della direttiva 81/851/CEE del Consiglio per il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative ai medicinali veterinari (1) e della direttiva 81/852/CEE del Consiglio per il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative alle norme e ai protocolli analitici, tossico- farmacologici e clinici in materia di prove effettuate su medicinali veterinari. Queste direttive definiscono la procedura di autorizzazione dei medicinali veterinari secondo una procedura decentralizzata. Ai sensi delle direttive summenzionate, per ottenere l(cid:146)autorizzazione all(cid:146)immissione in commercio di un medicinale veterinario il richiedente deve fornire i risultati di tutte le prove fisico-chimiche, biologiche, microbiologiche, tossicologiche, farmacologiche e cliniche effettuate sul prodotto in questione. Studi tossico- logici dettagliati devono fare riferimento ai potenziali rischi collegati all(cid:146)esposizione di persone al prodotto a seguito della somministrazione dello stesso agli animali. Tutte le informazioni pertinenti ai fini della valutazione del medicinale veterinario devono essere incluse nel fascicolo contenente la domanda di autorizzazione alla sua immissione in commercio, a prescindere che siano vantaggiose o meno per il prodotto stesso. In particolare devono essere forniti tutti i dettagli relativi a prove o sperimentazioni incomplete oppure sospese. Inoltre, dopo il rilascio dell(cid:146)autorizzazione, qualsiasi informazione non contenuta nella domanda originale, che sia pertinente ai fini della valutazione dei vantaggi e dei rischi del prodotto, deve essere immediatamente notificata alle autorita‘ competenti. Dopo aver valutato la documentazione relativa al prodotto, l(cid:146)autorita‘ nazionale ne autorizza la commercializ- zazione, a condizione che tutte le confezioni di prodotti la cui somministrazione agli animali presenta potenziali rischi per le persone contengano istruzioni per il corretto uso ed un avvertimento. Nel caso del Tiguvon tale avvertimento precisa di evitare il contatto diretto con il prodotto e con la zona trattata dell(cid:146)animale. (1) GU L 317 del 6. 11. 1981, modificata dalla direttiva 90/676/CEE del Consiglio (GU L 373 del 31. 12. 1990) e dalla direttiva 93/40/CEE del Consiglio (GU L 214 del 24. 8. 1993). (98/C 45/59) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1549/97 di Niels Kofoed (ELDR) alla Commissione (5 maggio 1997) Oggetto: Appalti pubblici di servizi e di forniture nelle zone dell(cid:146)obiettivo 5 B La Commissione ha preso in considerazione la possibilita‘ di modificare le direttive relative ai bandi di gara, in modo che i bandi concernenti servizi › ad esempio, trasporti › e forniture non contribuiscano a indebolire


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1652/97 του Johanna MAIJ-WEGGEN προς την Επ τροπή. Η αγορά του ρυζιού

eurovoc_concepts:
EU production
import
import price
overseas countries and territories
price reduction
protective clause
rice
shortage
single market


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1618/97 af Sérgio RIBEIRO til Kommissionen. Manipulation og troværdighed i forbindelse med Kommissionens statistiske prognoser

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU statistics
economic forecasting
equal treatment
public finance
statistical method


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1544/97 von Hiltrud BREYER an die Kommission. Phosphorsäureester-Vergiftungen infolge der Verwendung von "Tiguvon" (Fenthion) der Firma Bayer Leverkusen (ERGAENZENDE ANTWORT)

eurovoc_concepts:
European Medicines Agency
chemical product
dangerous substance
domestic animal
health control
marketing
pesticide
veterinary drug

text: C 102/4 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 3. 4. 98 10 kg Gewicht wird die Anwendung des Flohmittels Tiguvon 20 empfohlen, wa¤hrend Hunde ab 10 kg Ko¤rpergewicht mit Tiguvon 20 G behandelt werden sollen. Tierhalter, die ihr Haustier wiederholt mit dem Flohmittel Tiguvon (Fenthion) behandelten, haben sich schwere Phosphorsa¤ure-Vergiftungen zugezogen. Nachdem die Kommission meine Anfrage E-1470/96 (1) zu diesem Thema nicht beantworten konnte, bitte ich die Kommission dringlichst um Antwort auf folgende Fragen: Wann wurden diese Mittel fu¤r Kleintiere zugelassen, insbesondere fu¤r Katzen? Durch wen? Haben ausreichende Tests vorgelegen? Hat eine U¤ berpru¤fung der Tests stattgefunden und durch wen? (1) ABl. C 345 vom 15. 11. 1996, S. 76. (98/C 102/05) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1540/97 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (5. Mai 1997) Betrifft: Phosphorsa¤ureester-Vergiftungen infolge der Verwendung von (cid:132)Tiguvon(cid:147) (Fenthion) der Firma Bayer Leverkusen Das von der Firma Bayer Leverkusen hergestellte Flohmittel Tiguvon (Fenthion) weist unterschiedliche Darreichungsformen auf. Tiguvon 10 wird fu¤r Katzen ab 2 kg Gewicht verwendet. Bei Hunden zwischen 3 und 10 kg Gewicht wird die Anwendung des Flohmittels Tiguvon 20 empfohlen, wa¤hrend Hunde ab 10 kg Ko¤rpergewicht mit Tiguvon 20 G behandelt werden sollen. Tierhalter, die ihr Haustier wiederholt mit dem Flohmittel Tiguvon (Fenthion) behandelten, haben sich schwere Phosphorsa¤ure-Vergiftungen zugezogen. Nachdem die Kommission meine Anfrage E-1470/96 (1) zu diesem Thema nicht beantworten konnte, bitte ich die Kommission dringlichst um Antwort auf folgende Fragen: In welchem Umfang ist bei Tiguvon die Wechselwirkung mit anderen Cholinesterasehemmern und die Wirkung auf Mensch und Tier untersucht worden? Welche Mittel sind kompatibel? In welcher Weise werden Tierhalter vor mo¤glichen Synergisten fu¤r Fenthion und andere Phosphorsa¤urederivate gewarnt? (1) ABl. C 345 vom 15. 11. 1996, S. 76. (98/C 102/06) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1544/97 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (5. Mai 1997) Betrifft: Phosphorsa¤ureester-Vergiftungen infolge der Verwendung von (cid:132)Tiguvon(cid:147) (Fenthion) der Firma Bayer Leverkusen Das von der Firma Bayer Leverkusen hergestellte Flohmittel Tiguvon (Fenthion) weist unterschiedliche Darreichungsformen auf. Tiguvon 10 wird fu¤r Katzen ab 2 kg Gewicht verwendet. Bei Hunden zwischen 3 und 10 kg Gewicht wird die Anwendung des Flohmittels Tiguvon 20 empfohlen, wa¤hrend Hunde ab 10 kg Ko¤rpergewicht mit Tiguvon 20 G behandelt werden sollen. Tierhalter, die ihr Haustier wiederholt mit dem Flohmittel Tiguvon (Fenthion) behandelten, haben sich schwere Phosphorsa¤ure-Vergiftungen zugezogen. Nachdem die Kommission meine Anfrage E-1470/96 (1) zu diesem Thema nicht beantworten konnte, bitte ich die Kommission dringlichst um Antwort auf folgende Fragen: Von welcher Institution wird die Wirkungsweise verschreibungspflichtiger und freiverka¤uflicher Mittel › Antiparasitika › u¤berpru¤ft, insbesondere auf Unbedenklichkeit fu¤r Mensch und Tier und auf Umweltvertra¤g- lichkeit? Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) Hersteller, die ihre vor 1978 registrierten Produkte weiterhin vertreiben wollen, dazu verpflichtet waren, bis Ende 1996 sa¤mtliche Tests nachzureichen? Ist dies bereits geschehen? Gibt es hierfu¤r eine gesetzliche Regelung auf EU-Ebene? Wurden die nach 1978 zugelassenen Produkte ausreichend getestet? (1) ABl. C 345 vom 15. 11. 1996, S. 76


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1547/97 del Hiltrud BREYER al Consejo. Intoxicaciones con ester de ácido fosfórico como consecuencia de la utilización del producto "Tiguvon" (Fentión) de la empresa Bayer Leverkusen

eurovoc_concepts:
EU law
chemical product
dangerous substance
domestic animal
health risk
impact study
insecticide
marketing
proof
public health

text: 11. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 76/41 (98/C 76/118) PREGUNTA ESCRITA E-1547/97 de Hiltrud Breyer (V) al Consejo (5 de mayo de 1997) Asunto: Intoxicaciones con ester de a·cido fosfo·rico como consecuencia de la utilizacio·n del producto «Tiguvon» (Fentio·n) de la empresa Bayer Leverkusen El insecticida contra las pulgas Tiguvon (Fentio·n) de la empresa Bayer Leverkusen se presenta en distintas formas. Tiguvon 10 se utiliza para los gatos con un peso superior a los 2 kg. En el caso de los perros con un peso entre los 3 y los 10 kg. , se recomienda Tiguvon 20. Para los perros con un peso superior a los 10 kg. de peso debe utilizarse Tiguvon 20 G. Los propietarios de animales que han tratado en repetidas ocasiones a sus animales dome·sticos con el insecticida Tiguvon (Fentio·n) han sufrido graves intoxicaciones con ester de a·cido fosfo·rico. Toda vez que la Comisio·n no ha respondido a mi pregunta E-1470/96 (1)sobre este mismo tema, pido al Consejo que responda en el plazo ma·s breve posible a las preguntas que figuran a continuacio·n: ¿Por que· en el caso de la comercializacio·n de productos de estas caracter(cid:14)·sticas y de un grado de peligrosidad similar, cuyas ventajas, cuestionables, son totalmente desproporcionadas con respecto a los riesgos que conllevan, no se invierte, por fin, la carga de la prueba en toda Europa cuando se registren dan(cid:152)os? (1) DO C 345 de 15. 11. 1996, p. 76. Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-1533/97, E-1535/97, E-1537/97, E-1539/97, E-1541/97, E-1543/97, E-1545/97 y E-1547/97 (25 de septiembre de 1997) No se ha sometido al Consejo hasta ahora ninguna iniciativa de la Comisio·n relacionada directamente con los mu·ltiples problemas que plantea Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. No obstante, el Consejo quisiere hacer saber a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que en esta fase no hay todav(cid:14)·a armonizacio·n comunitaria sobre el estatuto de estos productos, que se tratan segu·n apreciacio·n de los Estados miembros, en concreto como medicamento o biocoda. As(cid:14)· las cosas, en lo que se refiere a ciertos aspectos de las preguntas planteadas por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, el Consejo quiere indicar: › que en el contexto de la Directiva 67/548/CEE relativa a la aproximacio·n de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas en materia de clasificacio·n, embalaje y etiquetado de las sustancias peligrosas y de resultas de la 19a adaptacio·n al progreso te·cnico y cient(cid:14)·fico (1) de su Anexo I, se incluye el FENTHION en el (cid:14)·ndice con el nu·mero 015-048-00-8 (2); › que de la posicio·n comu·n adoptada por el Consejo con vistas a la adopcio·n de una futura directiva relativa a la comercializacio·n de biocidas (3), cuyo Anexo V incluye en concreto los productos antiparasitarios, se sigue que dichos productos podra·n comercializarse previa inclusio·n de sus sustancias activas en una lista comunitaria positiva y ello previa evaluacio·n en profundidad de los riesgos que podr(cid:14)·an causar sobre todo a la salud humana. (1) DO L 258 de 11. 10. 1993, p. 29. (2) DO L 258A de 16. 10. 1993, p. 212. (3) Posicio·n comu·n del Consejo de 10. 12. 1996, DO C 69 de 5. 3. 1997, p. 13. (98/C 76/119) PREGUNTA ESCRITA E-1628/97 de Ba·rbara Du¤ hrkop Du¤ hrkop (PSE) al Consejo (14 de mayo de 1997) Asunto: Utilizacio·n de licencias de pesca ¿Que· valorizacio·n hace el Consejo de las declaraciones del Primer Ministro conservador brita·nico, John Major, en Cornualles, durante la campan(cid:152)a electoral, contrarias al mercado comu·n, en las que amenaza con bloquear la Conferencia Intergubernamental si e·sta no pone fin a la compraventa de licencias de pesca de la cuota de un Estado miembro por empresas de otros Estados miembros? ¿Cree el Consejo, como lo ha ratificado suficientemente el Tribunal de Justicia en su jurisprudencia, que los principios de no discriminacio·n y libre circulacio·n de personas, servicios, mercanc(cid:14)·as y capitales son principios fundamentales del mercado interior y de la pol(cid:14)·tica pesquera comu·n?


title: 97/316/CE: Decisão da Comissão de 5 de Maio de 1997 relativa ao apuramento das contas dos Estados-membros a título das despesas financiadas pelo Fundo Europeu de Orientação e Garantia Agrícola (FEOGA), secção «Garantia», no que respeita ao exercício financeiro de 1996

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EU Member State
EU financing
budgetary control
closing of accounts

formats: html pdfa1b print


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 811/97 af 5. maj 1997 om levering af vegetabilsk olie som fødevarehjælp

eurovoc_concepts:
Angola
EU aid
food aid
vegetable oil


title: Proposta di decisione del Consiglio relativa all'approvazione di un accordo fra la Comunità europea e gli Stati Uniti Messicani sul mutuo riconoscimento e sulla protezione delle denominazioni nel settore delle bevande spiritose

eurovoc_concepts:
Mexico
alcoholic beverage
mutual recognition principle
product designation
trade agreement

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 05. 05. 1997 COM(97) 189 def. 97/ 0130 (ACC) Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO relativa all'approvazione di un accordo fra la Comunità europea e gli Stati Uniti Messicani sul mutuo riconoscimento e sulla protezione delle denominazioni nel settore delle bevande spiritose (presentata dalla Commissione) RELAZIONE 1. 2. 3. 4. 5. 6. Gli Stati Uniti Messicani hanno manifestato interesse ad avviare negoziati per il riconoscimento, da parte dell'Unione europea, delle bevande spiritose "Tequila" e "Mezcal", su base di reciprocità conformemente alle disposizioni dell'articolo 11 del regolamento (CEE) n. 1576/89 che stabilisce le regole generali relative alla definizione, alla designazione e alla presentazione delle bevande spiritose. H Consiglio, in data 22 aprile 1996 ha autorizzato la Commissione ad avviare dei negoziati in vista della conclusione di un accordo fra la Comunità europea e gli Stati Uniti Messicani relativo al mutuo riconoscimento e alla protezione delle denominazioni nel settore delle bevande spiritose. I negoziati fra le due parti si sono conclusi con l'elaborazione di un progetto di accordo che riguarda il mutuo riconoscimento di: tutti i prodotti che figurano nell'allegato II del regolamento (CEE) n. 1576/89, nonché le sei denominazioni protette dal medesimo regolamento, le due indicazioni messicane, Tequila e Mezcal. Secondo i servizi della Commissione, il progetto qui accluso sul riconoscimento reciproco e la protezione di tutti i prodotti comunitari e di due prodotti messicani riconosciuti dalla legislazione nazionale del paese terzo in questione rappresenta un risultato più che equilibrato, conforme al principio sancito dall'articolo 11 del regolamento (CEE) n. 1576/89. L'accordo consente di valorizzare ulteriormente le nostre esportazioni di bevande spiritose verso gli Stati Uniti Messicani, che rappresentano attualmente il 2% delle esportazioni totali di bevande spiritose della Comunità europea, ma che superano di quasi sei volte il livello delle importazioni comunitarie di bevande spiritose in provenienza dal paese considerato. L'accordo non ha nessuna conseguenza finanziaria sul bilancio comunitario. Le persone o gruppi di persone interessati sono i produttori, i consumatori e gli importatori ed esportatori di bevande spiritose della Comunità. 7. Si propone pertanto al Consiglio di adottare la proposta allegata. DECISIONE DEL CONSIGLIO del relativa all'approvazione di un accordo fra la Comunità europea e gli Stati Uniti Messicani sul mutuo riconoscimento e sulla protezione delle denominazioni nel settore delle bevande spiritose IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 113, in relazione con l'articolo 228, paragrafo 2, prima frase, vista la proposta della Commissione, considerando che è opportuno migliorare le condizioni di commercializzazione delle bevande spiritose sui rispettivi mercati della Comunità europea e degli Stati Uniti Messicani su basi di uguaglianza, mutuo vantaggio e reciprocità, DECIDE: Articolo 1 È approvato a nome della Comunità europea l'accordo tra la Comunità europea e gli Stati Uniti Messicani sul mutuo riconoscimento e sulla protezione delle denominazioni nel settore delle bevande spiritose. Il testo dell'accordo è accluso alla presente decisione. Articolo 2 Il presidente del Consiglio procede alla notifica di cui all'articolo 22, paragrafo 1 dell'accordo. Articolo 3 A norma del articolo 18 dell'accordo, la Commissione è autorizzata a concludere, secondo la procedura prevista dall'articolo 15 del regolamento 1576/89, gli atti necessari per modificare il presente accordo. Articolo 4 La Commissione, assistita dai rappresentanti degli Stati membri, rappresenta la Comunità nel comitato misto di cui all'articolo 17 dell'accordo. La presente decisione è pubblicata nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Articolo 5 Fatto a Bruxelles, il Per il Consiglio Il presidente 2 PROGETTO DI ACCORDO tra la Comunità europea e gli Stati Uniti Messicani sul mutuo riconoscimento e sulla protezione delle denominazioni nel settore delle bevande spiritose La Comunità europea, in seguito denominata "Comunità", da un lato, e gli Stati Uniti Messicani dall'altro, in seguito denominate "parti contraenti", DESIDEROSE di migliorare le condizioni di commercializzazione delle bevande spiritose sui rispettivi mercati su basi di uguaglianza, mutuo vantaggio e reciprocità; HANNO CONVENUTO QUANTO SEGUE: Articolo 1 Le parti contraenti convengono, sulla base del principio della non discriminazione e della reciprocità, di agevolare e di favorire i rispettivi flussi commerciali di bevande spiritose. Articolo 2 Il presente accordo si applica ai prodotti del codice 2208 della Convenzione internazionale sul sistema armonizzato di descrizione e di codificazione delle merci. Ai fini dell'applicazione del presente accordo si intende per: a) b) e) "bevanda spiritosa originaria di", se tale dicitura è seguita dal nome di una delle parti contraenti: una bevanda spiritosa che figura nell'allegato, elaborata sul territorio della suddetta parte contraente; "descrizione": le denominazioni utilizzate sull'etichetta, sui documenti che scortano il trasporto delle bevande spiritose, sui documenti commerciali, in particolare sulle fatture e sulle bollette di consegna nonché nella pubblicità; "etichettatura": il complesso delle diciture ed altri riferimenti, contrassegni, illustrazioni o marchi che caratterizzano la bevanda spiritosa e che sono apposti sul medesimo recipiente, incluso il dispositivo di chiusura o sul pendaglio appeso al recipiente o sul rivestimento del collo delle bottiglie; d) e) "presentazione": le denominazioni utilizzate sui recipienti e sui dispositivi di chiusura, sulle etichette e sull'imballaggio; "imballaggio": gli involucri protettivi come la carta o involucri di paglia di ogni genere, cartoni e casse, utilizzati per il trasporto di uno o più recipienti. Sono protette le seguenti denominazioni: Articolo 3 a) b) per quanto concerne le bevande spiritose originarie della Comunità europea, quelle che figurano nell'allegato I; per quanto concerne le bevande spiritose originarie degli Stati Uniti Messicani, quelle che figurano nell'allegato IL 1. Negli Stati Uniti Messicani, le denominazioni comunitarie protette: Articolo 4 possono essere utilizzate esclusivamente alle condizioni stabilite dalle disposizioni legislative e regolamentari della Comunità, e sono riservate esclusivamente alle bevande spiritose originarie della Comunità a cui si applicano. 2. Nella Comunità, le denominazioni messicane protette: possono essere utilizzate esclusivamente alle condizioni stabilite dalle disposizioni legislative e regolamentari degli Stati Uniti Messicani, e sono riservate esclusivamente alle bevande spiritose originarie degli Stati Uniti Messicani a cui si applicano. 3. Fatti salvi gli articoli 22 e 23 dell'accordo sugli aspetti dei diritti di proprietà intellettuale che riguardano gli scambi di cui all'allegato IA dell'Accordo che istituisce l'Organizzazione Mondiale del Commercio, le parti contraenti adottano tutte le misure necessarie, conformemente al presente accordo, per garantire la protezione reciproca delle denominazioni di cui all'articolo 3 utilizzate per designare le bevande spiritose originarie del territorio delle parti contraenti. Ogni parte contraente fornisce alle parti interessate i mezzi giuridici per impedire l'impiego di una denominazione per designare bevande spiritose non originarie del luogo indicato dalla suddetta denominazione o del luogo in cui è stata tradizionalmente utilizzata la suddetta denominazione. S 4. Le parti contraenti non rifiutano di accordare la protezione prevista dal presente articolo nelle circostanze specificate all'articolo 24, paragrafi da 4 a 7 dell'Accordo sugli aspetti dei diritti della proprietà intellettuale che riguardano gli scambi. Articolo 5 La protezione di cui all'articolo 4 si applica anche se la vera orìgine della bevanda spiritosa è indicata, ovvero se la denominazione è utilizzata in una traduzione o accompagnata da espressioni quali "genere", "tipo", "stile", "imitazione", "modo", "metodo" o altre espressioni analoghe, comprendenti simboli grafici che possono generare un rischio di confusione. Articolo 6 In caso di denominazioni omonime per le bevande spiritose, la protezione è accordata ad entrambe le denominazioni. Le parti contraenti fissano le condizioni pratiche per differenziare le denominazioni omonime di cui trattasi, tenuto conto della necessità di garantire un trattamento equo dei produttori interessati e di fare in modo che i consumatori non siano indotti in errore. Articolo 7 Le disposizioni del presente accordo non pregiudicano in alcun caso il diritto di una terza persona di utilizzare per fini commerciali il proprio nome o il nome del suo predecessore nell'attività commerciale, a condizione che tale nome non sia utilizzato in modo tale da indurre in errore il pubblico. Articolo 8 Nessuna disposizione del presente accordo obbliga una parte contraente a proteggere una denominazione dell'altra parte contraente che non è protetta o che non è più protetta nel paese d'origine o che è caduta in disuso in tale paese. Articolo 9 Le parti contraenti adottano tutte le misure necessarie per garantire che, in caso di esportazione e di commercializzazione di bevande spiritose originarie delle parti contraenti al di fuori del territorio di queste ultime, le denominazioni di una parte contraente protette in virtù del presente accordo non siano utilizzate per designare e presentare una bevanda spiritosa originaria dell'altra parte. Articolo 10 Nella misura in cui la legislazione pertinente delle parti contraenti lo consente, la protezione conferita dal presente accordo si estende alle persone fisiche e giuridiche nonché alle federazioni, associazioni e organizzazioni di produttori, di commercianti o di consumatori che hanno sede sul territorio dell'altra parte contraente. 6 Articolo 11 Se la descrizione o la presentazione di una bevanda spiritosa, segnatamente sull'etichetta o sui documenti ufficiali o commerciali, oppure nella pubblicità, è contraria al presente accordo, le parti contraenti applicano le misure amministrative o intentano le azioni legali opportune per combattere la concorrenza sleale o impedire qualsiasi altra forma di impiego abusivo della indicazione protetta. Articolo 12 Il presente accordo si applica, da una parte, ai territori in cui si applica il trattato che istituisce la Comunità europea, alle condizioni ivi indicate e, dall'altra, al territorio degli Stati Uniti Messicani. Il presente accordo non si applica alle bevande spiritose: Articolo 13 a) b) in transito sul territorio di una delle due parti contraenti, o originarie del territorio di una delle due parti contraenti e oggetto di spedizioni in piccoli quantitativi. Sono considerati piccoli quantitativi: a) b) e) d) e) f) i quantitativi di bevande spiritose non superiori a 10 litri pro capite contenute nei bagagli personali dei viaggiatori. i quantitativi di bevande spiritose non superiori a 10 litri oggetto di spedizioni fra privati. le bevande spiritose che fanno parte di un trasloco di privati. i quantitativi di bevande spiritose importati per sperimentazioni scientifiche e tecniche, nel limite di 1 ettolitro. le bevande spiritose destinate alle rappresentanze diplomatiche, consolati e corpi assimilati, importate nel quadro delle franchigie autorizzate per i predetti destinatari. le bevande spiritose che costituiscono l'approvvigionamento dei mezzi di trasporto internazionali. Articolo 14 1. Ciascuna delle parti contraenti designa gli organismi responsabili per il controllo dell'applicazione del presente accordo. > 2. Le parti contraenti si notificano reciprocamente le indicazioni e gli indirizzi di tali organismi entro e non oltre due mesi dall'entrata in vigore del presente accordo. Detti organismi cooperano strettamente e direttamente. 1. Se uno degli organismi di cui all'articolo 14 ha motivo di sospettare che: Articolo 15 a) b) una bevanda spiritosa di cui all'articolo 2, che è o che è stata oggetto di scambi tra gli Stati Uniti Messicani e la Comunità europea, non rispetta le disposizioni del presente accordo o la legislazione comunitaria o messicana applicabile al settore delle bevande spiritose e tale trasgressione riveste interesse particolare per l'altra parte contraente e potrebbe comportare il ricorso a misure amministrative o ad azioni legali, l'organismo in questione ne informa immediatamente la Commissione e l'organismo o gli organismi competenti dell'altra parte contraente. 2. Le informazioni fornite in applicazione del paragrafo 1 sono corredate di documenti ufficiali, commerciali o di altri documenti appropriati, nonché dell'indicazione delle misure amministrative o delle eventuali azioni legali. Tali informazioni includono in particolare, per quanto concerne la bevanda spiritosa di cui trattasi: a) b) e) d) il produttore e la persona che detiene la bevanda spiritosa, la composizione di tale bevanda, la descrizione e la presentazione, la natura dell'infrazione alle norme di produzione e di commercializzazione. Articolo 16 1. 2. 3. 4. Le parti contraenti si consultano se una di esse ritiene che l'altra non abbia onorato un impegno contemplato nel presente accordo. La parte contraente che chiede la consultazione comunica all'altra parte tutte le informazioni necessarie per un esame approfondito del caso di cui trattasi. Qualora un ritardo dovesse comportare un rischio per la salute dell'uomo o compromettere l'efficacia delle misure di repressione delle frodi, possono essere adottate misure di salvaguardia provvisorie senza consultazione preventiva, a condizione che si proceda ad una consultazione immediatamente dopo l'adozione delle misure in parola. Se, in seguito alla consultazione di cui ai paragrafi 1 e 3, le parti contraenti non hanno raggiunto un accordo, la parte che ha chiesto la consultazione o che ha adottato le misure di cui al paragrafo 3 può adottare idonee misure conservative per consentire l'applicazione del presente accordo. t Articolo 17 È istituito un comitato misto di cui fanno parte rappresentanti della Comunità europea e degli Stati Uniti Messicani. Detto comitato si riunisce a richiesta di una delle parti e secondo le necessità inerenti all'applicazione dell'accordo, a turno nella Comunità europea e negli Stati Uniti Messicani. Il comitato misto controlla la corretta applicazione del presente accordo ed esamina qualsiasi questione derivante dalla sua applicazione. In particolare, il comitato misto può formulare raccomandazioni per favorire il conseguimento degli obiettivi del presente accordo. Articolo 18 1. 2. 1. 2. Le parti contraenti possono modificare di comune intesa le disposizioni del presente accordo per rafforzare la cooperazione nel settore delle bevande spiritose. Qualora la legislazione di una delle parti contraenti sia modificata per tutelare denominazioni diverse da quelle che figurano negli allegati del presente accordo, l'inclusione di dette denominazioni avrà luogo al termine delle consultazioni, entro una congrua scadenza. Articolo 19 Le bevande spiritose che al momento dell'entrata in vigore del presente accordo sono state prodotte, descritte e presentate legalmente ma che sono vietate dal presente accordo, possono essere commercializzate dai grossisti per un periodo di un anno a decorrere dall'entrata in vigore dell'accordo e dai dettaglianti fino a esaurimento delle scorte. Le bevande spiritose contemplate nel presente accordo non potranno più essere prodotte oltre i limiti delle rispettive regioni d'origine sin dall'entrata in vigore dell'accordo. Salvo convenzione contraria delle parti contraenti, la commercializzazione delle bevande spiritose prodotte, descritte e presentate conformemente al presente accordo, ma la cui descrizione e presentazione non sono più conformi in seguito a una modifica del medesimo accordo, può continuare fino a esaurimento delle scorte. Articolo 20 Gli allegati del presente accordo ne costituiscono parte integrante. Articolo 21 Il presente accordo è redatto in duplice copia in lingua danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca, tutti i testi facenti ugualmente fede. Articolo 22 Il presente accordo entra in vigore il primo giorno del secondo mese successivo alla notifica reciproca tra le parti contraenti dell'espletamento delle procedure all'uopo necessarie. Ciascuna delle parti contraenti può denunciare il presente accordo mediante notifica l'altra parte contraente con un preavviso di un anno. /O 1. Rum 2. a) Whisky b) Whiskey U B U U b M f i u t j f a H Ji Rhum de la Martinique Rhum de la Guadeloupe Rhum de la Réunion Rhum de la Guyane (Queste denominazioni possono essere completate con la menzione "tradizionale") Ron de Màlaga Ron de Granada Rum da Madeira Scotch Whisky Irish Whisky Whisky espafiol (Queste denominazioni possono essere completate con le menzioni "malt" o "grain") Irish Whiskey Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey (Queste denominazioni possono essere completate con la menzione "Pot Still". ) 3. Bevande spiritose di cereali Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise Kom Kombrand 4. Acquavite di vino Eau-de-vie de Cognac Eau-de-vie des Charentes Cognac (Questa denominazione può èssere accompagnata da una delle seguenti menzioni: Fine, Grande Fine Champagne, Grande Champagne, - Petite Fine Champagne, Fine Champagne, - Borderies, - Fins Bois, Bons Bois. ) Fine Bordeaux Armagnac Bas-Armagnac Haut-Armagnac Ténarèse Eau-de-vie de vin de la Marne Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine Eau-de-vie de vin de Bourgogne Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté Eau-de-vie de vin originaire du Bugey Eau-de-vie de vin de Savoie Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône Eau-de-vie de vin originaire de Provence Faugères ou eau-de-vie de Faugères Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc Aguardente do Minho Aguardente do Douro Aguardente da Beira Interior Aguardente da Bairrada // 4. Acquavite di vino (seguito) 5. Brandy Acquavite di vinaccia Acquavite di frutta Aguardente do Oeste Aguardente do Ribatejo Aguardente do Alentejo Aguardente do Algarve Brandy de Jerez Brandy del Penédes Brandy italiano Brandy AxxiKnç/Brandy d'Attique Brandy neAonovvrìoou /Brandy du Péloponèse Brandy KevtpiKrïç EÀÀdôaç/Brandy de Grèce centrale Deutscher Weinbrand Wachauer Weinbrand, Weinbrand Dttrnstein Eau-de-vie de mare de Champagne ou marc de Champagne Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine Eau-de-vie de marc de Bourgogne Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté Eau-de-vie de marc originaire de Bugey Eau-de-vie de marc originaire de Savoie Marc de Bourgogne Marc de Savoie Marc d'Auvergne Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône Eau-de-vie de marc originaire de Provence Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc Marc d'Alsace Gewurztraminer Marc de Lorraine Bagaceira do Minho Bagaceira do Douro Bagaceira da Beira Interior Bagaceira da Bairrada Bagaceira do Oeste Bagaceira do Ribatejo Bagaceiro do Alentejo Bagaceira do Algarve Orujo gallego Grappa Grappa di Barolo Grappa piemontese ou del Piemonte Grappa lombarda ou di Lombardia Grappa trentina ou del Trentino Grappa friulana ou del Friuli Grappa veneta ou del Veneto Sudtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige TOIKOU5IÓ Kpnxnç/Tsikoudia de Crète Toinoupo McuceSoviaç /Tsipouro de Macédoine Toinoupo eeooaÀiaç /Tsipouro de Thessalie Toinoupo TupvóJ3ou /Tsipouro de Tyrnavos Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise Schwarzwâlder Kirschwasser Schwarzwâlder Himbeergeist Schwarzwâlder Mirabellenwasser Schwarzwâlder Williamsbirne Schwarzwâlder Zwetschgenwasser Frânkisches Zwetschgenwasser Frânkisches Kirschwasser !SL> Frânkischer Obstler Mirabelle de Lorraine Kirsch d'Alsace Quetsch d'Alsace rainboisc d'Alsace Mirabelle d'Alsace Kirsch de Fougerolles SUdtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige SUdtiroler Aprikot ou SUdtiroler Marille/Aprikot dell'Alto Adige ou Marille dell'Alto Adige SUdtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige SUdtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige SUdtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige SUdtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige SUdtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto Adige Williams friulano ou del Friuli Sliwovitz del Veneto Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia Sliwovitz del Trentino-Alto Adige Distillato di mele trentino ou del Trentino Williams trentino ou del Trentino Sliwovitz trentino ou del Trentino Aprikot trentino ou del Trentino Mcdronheira do Algarve Medronheira do Buçaco Kirsch ou Kirschwasser Friulano Kirsch ou Kirschwasser Trentino Kirsch ou Kirschwasser Veneto Aguardente de péra da Lousa Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise Wachauer Marillenbrand Calvados du Pays d'Auge Calvados Eau-de-vie de cidre de Bretagne Eau-de-vie de poiré de Bretagne Eau-de-vie de cidre de Normandie Eau-de-vie de poiré de Normandie Eau-de-vie de cidre du Maine Aguardiente de sidra de Asturias Eau-de-vie de poiré du Maine 8. Acquavite di sidro di mele e di sidro di pere 9. Acquavite di genziana Bayerischer Gebirgsenzian SUdtiroler Enzian/Genzians dell'Alto Adige Genziana trentina ou del Trentino 10. Bevande spiritose di frutta 11. Bevande spiritose al ginepro Pacharân Pacharân navarro Ostfriesischer Korngenever Genièvre Flandre Artois Hasseltsejenever Balegemsejenever Péket de Wallonie Steinhâger Plymouth Gin /3 Gin de Mahón 12. Bevande spiritose al carvi Dansk Akvavit/Dansk Aquavit Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit 3. Bevande spiritose all'anice 14. Liquore Anis espaflol Evoca anisada Cazalla Chinchón Ojén Rute Ouzo/Oi)t,o Berliner KUmmel Hamburger KUmmel MUnchener KUmmel Chiemseer Klosterlikôr Bayerischer Krâuterlikôr Cassis de Dijon Cassis de Beaufort Irish Cream Palo de Mallorca GinUnha portuguesa Licor de Singevergs Benediktbeurer Klosterlikôr Ettaler Klosterlikôr Ratafia de Champagne Ratafia catalana Anis portuguès Finnish berry/fruit liqueur Grossglockner Alpenbitter Marizzeller Magenlikôr Mariazeller Jagasaftl Puchheimer Bitter Puchheimer Schlossgeist Steinfelder Magenbitter Wachauer MarUllenlikôr Jâgertee, Jagertee, Jagatee 15. Bevande spiritose Pommeau de Bretagne Pommeau du Maine Pommeau de Normandie Svensk Punsch/Swedish Punsch 16. Vodka Svensk Vodka/Swedish Vodka Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland 'V ALLEGATO» Bevanda spiritosa di Agave TEQUILA:Protetta, elaborata e classificata conformemente alle leggi e ai regolamenti degli Stati Uniti Messicani Bevanda spiritosa di Agave MEZCAL: Protetta, elaborata e classificata conformemente alle leggi e ai regolamenti degli Stati Uniti Messicani yr Scambio di lettere riguardanti l'accordo tra la Comunità europea e gli Stati Uniti Messicani sul mutuo riconoscimento e sulla protezione delle denominazioni nel settore delle bevande spiritose Lettera n. 1 Egregio Signore, Bruxelles, il mi riferisco all'accordo tra la Comunità europea e gli Stati Uniti Messicani sul mutuo riconoscimento e sulla protezione delle denominazioni nel settore delle bevande spiritose. A questo proposito, mi permetto di confermarLe quanto segue: In deroga al disposto dell'articolo 4, paragrafo 2, gli Stati Uniti Messicani e la Comunità hanno convenuto che la tutela della denominazione della bevanda spiritosa "Tequila", di cui all'allegato II dell'accordo, non dovrà impedirne l'utilizzo, in un periodo transitorio di un anno decorrente dall'entrata in vigore dell'accordo, nel Regno di Spagna, a condizione che i produttori locali si impegnino a non aumentarne la produzione attuale. Per la Tequila prodotta in Spagna, le disposizioni di cui all'articolo 19, paragrafo 1, prima frase dell'accordo entrano in vigore alla scadenza del suddetto periodo transitorio di un anno. Le sarei grato se volesse confermarmi l'accordo del governo degli Stati Uniti Messicani su quanto precede. Voglia gradire, Signore, i sensi della mia più viva considerazione. A nome del Consiglio dell'Unione europea. IC Scambio di lettere riguardanti l'accordo tra la Comunità europea e gli Stati Uniti Messicani sul mutuo riconoscimento e sulla protezione delle denominazioni nel settore delle bevande spiritose Lettera n. 2 Egregio Signore, Bruxelles, il ho l'onore di comunicarLe di aver ricevuto la Sua lettera in data odierna cosi' redatta: "Mi riferisco all'accordo tra la Comunità europea e gli Stati Uniti Messicani sul mutuo riconoscimento e sulla protezione delle denominazioni nel settore delle bevande spiritose. A questo proposito, mi permetto di confermarLe quanto segue: In deroga al disposto dell'articolo 4, paragrafo 2, gli Stati Uniti Messicani e la Comunità hanno convenuto che la tutela della denominazione della bevanda spiritosa "Tequila", di cui all'allegato II dell'accordo, non dovrà impedirne l'utilizzo, in un periodo transitorio di un anno decorrente dall'entrata in vigore dell'accordo, nel Regno di Spagna, a condizione che i produttori locali si impegnino a non aumentarne la produzione attuale. Per la Tequila prodotta in Spagna, le disposizioni di cui all'articolo 19, paragrafo 1, prima frase dell'accordo entrano in vigore alla scadenza del suddetto periodo transitorio di un anno. Le sarei grato se volesse confermarmi l'accordo del governo degli Stati Uniti Messicani su quanto precede" Ho l'onore di confermare l'accordo del mio governo sul contenuto di questa lettera. Voglia gradire, Signore, i sensi della mia più viva considerazione. A nome del governo degli Stati Uniti Messicani. Q ISSN 0254-1505 COM(97) 189 def. DOCUMENTI IT 03 02 08 11 N. di catalogo : CB-CO-97-182-IT-C ISBN 92-78-19357-7 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo /e


title: QUESTION ECRITE no 1525/97 de Cristiana MUSCARDINI à la Commission. Préservation du patrimoine architectural

eurovoc_concepts:
Community budget
EU action
EU financing
EU programme
Piedmont
architectural heritage
cultural heritage
heritage protection
public awareness campaign


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1588/97 dell'on. Susan WADDINGTON alla Commissione. Convenzione Europol

eurovoc_concepts:
EU police cooperation
Europol
child protection
crime against individuals
exchange of information
fight against crime
sexual offence
trafficking in human beings