title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Matkaviestinnän ja langattoman viestinnän uusista kehitysnäkymistä - Euroopan unionin haasteita ja valintoja

eurovoc_concepts:
EU policy
new technology
radio telecommunications
standardisation
telecommunications industry

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 29. 05. 1997 KOM(97) 217 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE MATKAVIESTINNÄN JA LANGATTOMAN VIESTINNÄN UUSISTA KEHITYSNÄKYMISTÄ Euroopan unionin haasteita ia valintoja I TIIVISTELMÄ Tässä tiedonannossa luodaan katsaus vuodelta 1994 olevan matkaviestintää ja henkilökohtaista viestintää koskevan vihreän kirjan1 jälkeiseen Euroopan yhteisön matkaviestinnän ja langattoman viestinnän markkinakehitykseen ja tarkastellaan matkaviestinnän ja langattoman viestinnän tulevaisuutta. Tällä tiedonnannolla myös vastataan vihreää kirjaa seuranneeseen neuvoston ja Euroopan parlamentin komissiolle esittämään pyyntöön laatia kertomus matkaviestinnän kehityksestä2. liittyvien digitaalisten Tiedonannossa on otettu huomioon GSM:n ja siihen yhteisössä viestintäpalveluiden markkinamenestys ja maailmanlaajuisesti, matkaviestinverkkojen lisääntyvä käyttö yksittäisten tietokoneiden välisissä ja satelliittivälitteisten henkttöviestintäjärjestelmien kehitys, 1. Internet-yhteyksissä, tammikuuta 1998 alkavaan televiestintämarkkinoiden vapautumiseen useimmissa jäsenvaltioissa tähtäävän lainsäädäntötyön merkittävä edistyminen sekä maailman kauppajärjestön WTO:n sopimus televiestinnän peruspalveluista. Näiden kehityssuuntien pohjalta viestintäteollisuus on luomassa strategista näkemystä seuraavan sukupolven digitaalisesta matkaviestinjärjestelmästä (josta Euroopassa usein käytetään lyhennettä UMTS (LTniversal Mobile Telecommunications System, palvelumallien yleismaailmallinen yksityiskohtia ja käyttäjien asettamia vaatimuksia on vielä käsiteltävä, jotta kansallisella ja Euroopan tasolla voidaan päättää lainsäädäntöön, taajuuksiin ja standardointiin liittyvistä toimenpiteistä. matkaviestinjärjestelmä)). Tulevaisuuden liittyvien lisäarvopalvelujen kanssa, mutta myös Kun otetaan huomioon matkaviestinalan ennustettu nopea kasvu, sen lähentyminen älyverkkojen, multimedian sisältötuotannon, navigoinnin, sijainninmäärityksen ja tuleva asema niihin maailmanlaajuisessa televiestinnässä, tästä seuraavat lupaavat vientinäkymät, sen vaikutukset talouden kokonaissuorituskykyyn sekä sen työllistävä vaikutus ja laajemmat todeta, että, "langattoman tietoyhteiskunnan" kehitykseen liittyvät poliittiset edut ovat monitahoisia ja huomattavan tärkeitä. ja yhteiskunnalliset vaikutukset, voidaan sosiaaliset sen Tällä tiedonannolla pyritään helpottamaan poliittista keskustelua pyytämällä liittyvät sekä tuleviin kolmannen lausuntoja keskeisistä kysymyksistä, jotka sukupolven järjestelmiin että niiden syntyä edistäviin olosuhteisiin. Nämä kysymykset seuraavat: ovat kiteytettyinä 1 Green Paper on a common approach to mobile and personal communications in the European Union, COM(94) 145 final, 27. 4. 1994 2 Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 19 päivänä toukokuuta 1995 (A4-0097/95; EYVL N:o C 151, 19. 6. 1995, s. 473) ja neuvoston päätöslauselma, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1995, matka-ja henkilökohtaisen viestinnän uusista kehitysnäkymistä Euroopan unionissa (95/C 188/02; EYVL N:o C 188, 22. 7. 1995, s. 3) 1 CK Onko nyt oikea hetki laatia UMTS:n käyttöönottostrategia vai olisivatko nyt toteutetut lainsäädäntötoimet ennenaikaisia? Ollaanko Euroopassa käsitteellisellä tasolla samaa mieltä UMTS:stä tai kolmannen sukupolven matkaviestinnästä? Tuleeko kyseeseen uusi yksittäinen tekniikka vai joukko eri tekniikoihin perustuvia yhteentoimivia ratkaisuja? Millainen asema yksityisellä sektorilla ja viranomaisilla olisi oltava UMTS:ään siirtymisessä? Miten UMTS voi vaikuttaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn? Miten voimme varmistua siitä, että "langatonta tietoyhteiskuntaa" kehitettäessä turvataan laajemminkin sosiaaliset ja yhteiskunnalliset edut? tekee tarvittaessa Euroopan parlamentille Tästä tiedonannosta saadun palautteen ja muiden asiaan liittyvien tekijöiden perusteella komissio ja neuvostolle ehdotuksen toimenpiteistä. Lausunnot on toimitettava 15. heinäkuuta 1997 mennessä osoitteeseen: Euroopan komissio, pääosasto XEQ/A/l, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, Jean-Eric de Cockborne (telekopio + 32 2 296 8391) tai sähköpostitse osoitteeseen: umts@bxl. dgl3. cec. be. - m- 1b SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 2. NYKYTILANNE 2. 1. Matkaviestintä nykypäivän Euroopassa ja muualla maailmassa 2. 2. Lainsäädäntö ja standardointi ovat olleet keskeisiä matkaviestinnän markkinoiden kehityssuuntauksia tukevia tekijöitä 2. 3. Markkinat ja tekniikka kehittyvät nopeasti 2. 4. Maailmanlaajuiset ja alueelliset toimet tukevat tätä kehitystä ii iv 1 5 S 6 7 - 10 3. MATKAVIESTINNÄN KEHITYSNÄKYMÄT: KESKEISET HAASTEET JA KYSYMYKSET 13 3. 1. Tulevaisuuden matkaviestinnän suuret haasteet 3. 2. UMTS:n uusi ympäristö 3. 3. Tulevaisuuden tärkeimmät päätökset: keskeiset kysymykset 3. 4. Kehitystä tukevien olosuhteiden luominen: viranomaisten asemaan liittyvät keskeiset kysymykset 4. PÄÄTELMÄT LIITTEIDEN SISÄLLYSLUETTELO LIITE I: EUROOPAN MATKAVIESTINTÄ LUKUINA LIITE II: MATKAVIESTINTÄLAINSÄÄDÄNTÖ LIITE III: KATSAUS MATKAVIESTINNÄN TAAJUUKSIIN LIITE IV: LYHENNELUETTELO 13 13 14 16 20 22 23 26 28 32 - I V- O I 1. JOHDANTO Nykypäivän Eurooppaan on luotu matkaviestinnätte suotuisat olosuhteet ja se on saavuttanut aseman maailman matkaviestinnän eturintamassa Matkaviestintä on viiden viime vuoden ajan ollut televiestintämarkkinoiden nopeimmin kasvavia segmenttejä. Tätä osoittaa GSM-käyttäjien määrän3 ja alan sijoitusten ilmiömäinen kasvu. Vuonna 1992 kaupalliseen käyttöön otetusta GSM:stä ja siihen liittyvistä digitaalitekniikoista, DCS 1800:sta ja PCS 1900:sta, on tullut maailmanlaajuinen matkaviestinnän standardi, jota noudattavia palveluja tarjotaan lähes 200 verkossa yli 30 miljoonalle käyttäjälle yli sadassa maassa. GSM- järjestelmien suurimpien asiakkaiden joukkoon on nousemassa Aasia, kun taas Yhdysvalloissa nopeaa suosiota on saavuttanut PCS-1900-järjestelmä Euroopassa on GSM, jonka tilaajat saavat yhdellä liittymällä kattavuusalueekseen koko Euroopan, käytännön esimerkki toimivasta Euroopan laajuisesta verkosta. Se on kehitetty teollisuuslähtöisesti asianmukaisen lainsäädännön ja oikein ajoitettujen standardien tuella. GSM. n räjähdysmäinen kasvu näkyy myös muiden matkaviestinjärjestelmien ja langattomien tekniikoiden jatkuvana käyttöönottona Euroopassa ja muualla maailmassa. Tällaisia ovat langattomat puhelimet, rakennusten sisäiset langattomat puhelin- ja tietokoneverkot, hakulaitteet sekä langattomien tekniikoiden käyttö paikallisliittymien markkinoilla kilpailussa yleistä kiinteää puhelinverkkoa vastaan. Satelliittivälitteisten henkilöviestintäjärjestelmien tulo markkinoille edistää sekin matkaviestinjärjestelmien käyttöönottoa4. Satelliittijärjestelmät mahdollistavat korkeatasoiset ja usein suurta siirtokapasiteettia vaativat yhteydet sellaisiin osiin sekä myös maailmaa, kustannustehokkaan tavan kattaa oman mantereemme syrjäisimmät kolkat. joissa maanpäälliset alikehittyneitä, verkot ovat Euroopan kansalaisille on hyötyä matkaviestinjärjestelmistä kilpailusta ja niiden välisestä Käyttäjät voivat nykyään olla yhteydessä toisiinsa riippumatta olinpaikastaan. Matkaviestintä ei enää ole liikemiesten tai paljon matkustavien etuoikeus, vaan tarjoaa jokaiselle mahdollisuuden puheluihin, telekopiointiin, sähköpostin lukemiseen ja Internetin käyttöön myös tullut kaikenkokoisten yritysten keskeinen työkalu, mutta se on yleistymässä myös kodeissa, liikkeellä oltaessa. Matkaviestinnästä on 3 Tässä tiedonannossa GSMllä tarkoitetaan seuraavaa tekniikkakokonaisuutta: GSM 900, DCS 1800 ja PCS 1900. Nämä kaikki tukevat samoja toiminteita ja palveluita. 4 Edistääkseen ennakoivampaa ja johdonmukaisempaa lähestymistapaa sateiliittiviestimiässä komissio satelliittitietoliikenne unionin ja laati tietoyhteiskunnassa, komission sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, KOM(97) 91 lopull. , Bryssel, 5. 3. 1997 tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, asiakirjan Euroopan toimintasuunnitelma: äskettäin talous- ucfL ja tässä mielessä sillä on tärkeä yhteiskunnallinen ja taloudellinen merkitys5. Skandinaviassa useammalla kuin joka neljännellä on matkapuhelin, joskus jopa kiinteän liittymän asemesta. Matkaviestinverkot ja langattomat verkot tarjoavat myös todellisen vaihtoehdon puhelinyhtiöille ja erityisesti uusille markkinatulokkaille, jotka haluavat tarjota kustannustehokkaita Näin matkaviestinjärjestelmillä ja langattomilla järjestelmillä voidaan tuoda kilpailua myös suoraan paikallisliittymien tasolle. kotitalouksille. yrityksille yhteyksiä ja Kohti jokaiselle tietoyhteiskuntaa kansalaiselle ja yritykselle tarkoitettua langatonta Langattoman tietoyhteiskunnan mahdolliset hyödyt ovat ilmeisiä6. Komissio painotti tiedonannossaan yleispalveluista7, että "uusien vuorovaikutteisten palvelujen tulisi olla yhteisön kaikkien kansalaisten käytettävissä, jotta uusien tekniikoiden ja palvelujen ja ammatillinen koulutus, edut ulottuvat sellaisille alueille kuin koulutus terveydenhoito ja pääsy julkisiin tämän tulevaisuudennäkymän toteuttamisessa. tietoihin ". UMTS voi olla apuna Eurooppalaiset voivat hyötyä UMTS:stä sekä kansalaisina ja kuluttajina että työssään lisääntyneiden valinnanmahdollisuuksien, alhaisempien hintojen täydellisen liikkuvuuden myötä. Tämä mahdollistaa laajemman pääsyn viihdepalveluihin, helpottaa vanhusten ja vammaisten asemaa sekä tuo julkiset tietopalvelut ja postimyynnin ja telepankkien kaltaiset tapahtumakeskeiset palvelut yhä useampien ulottuville. ja Matkaviestinnän hyödyntäminen etätyöskentelyssä lisää työllisyyttä, liikkuvuutta ja kehitystä maa- ja syrjäseuduilla sekä parantaa yleisemminkin Euroopan teollisuuden kilpailukykyä. Tällä on todennäköisesti merkittävä työllisyyttä lisäävä vaikutus kaikilla alueilla Euroopan yhteisössä. Koska UMTS myös samalla toimii askeleena kohti langatonta tietoyhteiskuntaa, se tuo mukanaan sosiaalisia ja yhteiskunnallisia haasteita, joita on käsiteltävä teknisten rinnalla. kysymysten 5 Matkaviestintä voi esimerkiksi helpottaa etätyöskentelyä tai yhteyksiä vakituiseen toimipisteeseen matkoilla oltaessa. Ks. vihreä kirja Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa - Ihmisläheisyys etusijalle, KOM (96) 389, 24. 7. 1996, ja Tietoyhteiskunta: Euroopan unionin tehtävä, komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, KOM (97). annetaan piakkoin Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle teleyleispalvelusta täysin vapautetun ympäristön näkökulmasta, KOM (96) 73 lopull. 13. 3. 1996 2- Kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmien haasteet Internetin kehittymisenä näkyneeseen televiestinnän, tietotekniikan ja julkaisutoiminnan lähentyminen. Samalla lähentymiseen sijainnin televiestintä seurantamahdollisuus osoittaa. Tämä johtaa sellaisten palvelujen lisääntyvään kysyntään, jotka kattavat datan-, äänen-ja kuvansiirron sekä kiinteissä että matkaviestinverkoissa. liittyy kiinteiden ja matkaviestinpalveluiden kuten GSM:n globalisoituu, lähes maailmanlaajuinen ovat (GMM). käyttävään multimediaan Teleteollisuus kehittelee parhaillaan strategisia suunnitelmia kolmannen sukupolven digitaalisista matkaviestinjärjestelmistä8. Tämänhetkisessä kehitystyössä Euroopassa keskitytään yleismaailmalliseen n^tloiviestmjärjestelmään (UMTS) ja maailmanlaajuiseen matkaviestintekniikoita Nämä tulevaisuudensuunnitelmat ovat keskeisiä matkaviestinnän ja langattoman viestinnän kehitykselle Euroopassa. Ne tuotaessa matkaviestintätekniikkaa laajaan markkinakäyttöön, jossa kilpaillaan suoraan nykyisten kiinteän verkon operaattoreiden kanssa. Lisäksi niillä on suuri merkitys mahdollisesti yhdistettäessä kiinteitä ja langattomia verkkoja henkilökohtaisen viestinnän ympäristöjä muodostettaessa. Vaikka suuri osa UMTS:n yksityiskohdista on vielä auki, tiettyjä yleisiä tavoitteita on jo määritelty ETSIn kertomuksessa GMM:n standardoinnin suuntaviivoista9. ETSI kuvailee UMTSrää järjestelmänä, joka tarjoaa henkilökohtaisia maailmanlaajuisesti saatavilla olevia korkealaatuisia matkaviestinpalveluja, jotka täyttävät seuraavan kaltaiset tavoitteet: kiinteiden ja matkaviestinpalveluiden yhdistäminen, mikä sallii saman päätelaitteen käytön, multimediaominaisuudet, alhaiset kustannukset ja taajuuskaistojen tehokas käyttö10. tärkeitä myös olennaisen Vaikka pääasiallisen sysäyksen UMTS:n kehittämiselle on tultava alan valmistajilta vastauksena käyttäjien tarpeisiin, Euroopan yhteisölle ja sen jäsenvaltioille on suuri haaste turvata suotuisa ympäristö, jossa tällaiset uudet ideat voivat kehittyä ja laajentaa GSM:n menestystä kolmannen sukupolven järjestelmissä. Tässä on Euroopan teollisuudelle merkittävä mahdollisuus, kun otetaan huomioon matkaviestinten ja niihin liittyvien palveluiden markkinoiden maailmanlaajuinen luonne. Tätä kehitystä on tarkasteltava suhteessa Euroopan televiestintämarkkinoiden täydellinen vapauttaminen kilpailulle 1. tammikuuta 1998 lähtien sekä neuvottelujen saattaminen onnistuneesti päätökseen WTO:ssa. Nämä neuvottelut koskivat maailmanlaajuista televiestinnän peruspalveluiden tarjonnan vapauttamista ja tietotekniikkatuotteiden tullimaksujen asteittaista poistamista11. televiestintäalan kehitykseen, yleiseen johon liittyy 8 Analogisia matkaviestinjärjestelmiä pidetään ensimmäisen sukupolven tekniikoina, kun taas digitaaliset tekniikat, esim. GSM Euroopassa ja D-AMPS tai PCS 1900 Yhdysvalloissa edustavat toista sukupolvea. 9 Global Multimedia Mobility (GMM) - A standardisation Framework, ETSIn asiakirja ETSI/TA24(96)45, lokakuu 19% 10 Ks. jäljempänä kohta 2. 4 11 WTO GATS GBT (televiestinnän peruspalvelut) tehty 14. helmikuuta 1997; tietotekniikkasopimus (TTA), joka perustuu ministerien julistukseen (WTO:n ministerikokous Singaporessa 13. joulukuuta 1996) ja jonka ITA-neuvotteluosapuolet allekirjoittivat Genevessä 26. maaliskuuta 1997. 3- keskenään Määriteltäessä UMTS:ltä odotettuja ominaisuuksia koskevat tarpeelliset yhteisön ja kansalhsen tason toimet on otettava huomioon tekijöitä, jotka heijastelevat vaihtelevia ja toisinaan vakiintuneiden matkaviestinverkon operaattoreiden ja mahdollisten uusien markkinatulokkaiden sekä laitevalmistajien ja käyttäjien etuja. Tähän olisi sisällyttävä muun muassa langattoman tietoyhteiskunnan sosiaaliset ja yhteiskunnalliset näkökohdat sekä maailmanlaajuisten standardien kehitys. asianosaisten ristiriitaisia tahojen eli Tässä tiedonannossa komissio vastaa neuvoston ja Euroopan parlamentin pyyntöön12 laatia kertomus matkaviestinnän kehityksestä ja siirtymisestä kohti UMTS:ää, jonka ne esittivät matkaviestinnän ja henkilökohtaisen viestinnän kehittämistä käsittelevää vihreää kirjaa koskevan lausuntokierroksen jälkeen. Jaksossa 2 luodaan katsaus n^rldtinoihin, lainsäädännöllisiin ja teknisiin suuntauksiin. Jaksossa 3 pyydetään eri kysymyksiä koskevia lausuntoja, tulevaisuuden UMTS:n joiden avulla voidaan paremmin hahmottaa peruspiirteitä ja toimenpiteitä, joita tarvitaan sen kehittämisen edistämiseksi. 12 Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 19 päivänä toukokuuta 1995 (A4-O097/95; EYVL N:o C 151, 19. 6. 1995, s. 473) ja neuvoston päätöslauselma, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1995, matka-ja henkilökohtaisen viestinnän uusista kehitysnäkymistä Euroopan unionissa (95/C 188/02; EYVL N:o C 188, 22. 7. 1995, s. 3) 2. NYKYTILANNE 2. 1. Matkaviestintä nykypäivän Euroopassa ja muualla maailmassa Euroopassa on tällä hetkellä yli 37 miljoonaa matkaviestinten käyttäjää (kuva LI). Näistä 25 miljoonaa käyttää digitaalista (GSM) ja 12 miljoonaa analogista järjestelmää. Lisäksi analogisia ja digitaalisia hakujärjestelmiä käyttää noin 4,5 miljoonaa ihmistä. Matkaviestinjärjestelmien datapalveluiden käyttäjämäärät kasvavat Euroopassa nopeasti: määrän arvioidaan kasvavan nykyisestä noin 3 miljoonasta käyttäjästä (n. 1 prosentti väestöstä) 8 miljoonaan vuoteen 2000 mennessä. Tällä hetkellä matkaviestinten tilaajaliittymät edustavat noin 14 prosenttia kaikista liittymistä Euroopassa. Solukkopohjaisten nmtkaviestinjärjestelmien yleisyys on joissain jäsenvaltioissa jo 30 prosentin luokkaa (kuva 1. 2). Euroopassa luvun arvioidaan kasvavan 40-50 prosenttiin vuoteen 2005 mennessä13. \ Nykyään jokaisessa EU:n jäsenvaltiossa on käytössä vähintään kaksi digitaalista matkaviestinjärjestelmää (paitsi Luxemburgissa, joka kuitenkin pian myöntää toisen toimiluvan). DCS 1800 -järjestelmille on myönnetty 6 jäsenvaltiossa ja muita jäsenvaltioita koskee vaatimus myöntää tälle järjestelmälle toimilupia 1. tammikuuta 1998 lähtien. Näiden digitaalisten järjestelmien lisäksi yhteisössä on käytössä 20 analogista kolmannes matkapuhelinliittymistä. verkkoa, edelleen kuuluu joiden piiriin lähes Meneillään on asteittainen mutta nopeutuva siirtyminen analogisista digitaalisiin matkapuhelin-, data- ja liakupalveluihin, joskin monissa yhteisön jäsenvaltioissa analogiset verkot kuitenkin jatkavat tasaista kasvuaan, koska tavalliset käyttäjät tarvitsevat harvoin sijainnin seurantaa ja analogisten järjestelmien palvelupaketit ovat edullisempia. GSM on kuitenkin jo ohittanut analogiset palvelut käyttäjien määrässä Euroopassa (kuva 1. 3). Vuonna 1992 kaupalliseen käyttöön otetusta GSM:stä on tullut maailmanlaajuinen matkaviestinnän standardi. GSM ja siihen liittyvät digitaaliteknologiat, DCS 1800 ja PCS 1900, kattavat 187 verkkoa 103 maassa ja niillä on 32,7 miljoonaa käyttäjää. GSM- järjestelmien suurimpien asiakkaiden joukkoon on nousemassa Aasia, jossa markkinoiden koon ja sopimusten määrän perusteella Kiina on merkittävin. Yhdysvalloissa on saavuttanut nopeaa suosiota PCS-1900-järjestelmä, jota käyttävät verkot kattavat tällä hetkellä lähes 100 % asutuksesta. Solukkojärjestelmien osalta tilanne on maailmassa tällä hetkellä sellainen, että useat eri tekniikat, sekä analogiset että digitaahset, kilpailevat asiakkaista. Tästä on miltei ainoana poikkeuksena Eurooppa, jossa GSM on nykyään ainoa digitaalinen järjestelmä. Niinpä maailmanlaajuinen sijainnin seuranta GSM-järjestelmän ulkopuolella on käytännössä 13 Yksityiskohtaista markkinatietoa ja ennusteita on kahdessa komission teettämässä tutkimuksessa: Mobile Market Review, KPMG, marraskuu 1996 ja UMTS Market Forecast, Analysys/Intercai, helmikuu 1997 mahdotonta ja toisinaan vaikeaa jopa kansallisellakin tasolla. Käyttäjän on matkustaessaan vuokrattava paikalliseen järjestelmään soveltuva päätelaite, mutta tästäkin huolimatta yhteyksien ylläpito saattaa tuottaa vaikeuksia. Tällainen järjestelmien välinen kilpailu on johtanut pyrkimyksiin luoda muuntuvia ja monikaistaisia päätelaitteita, jotka osaavat "puhua" näitä alueellisia eri "kieliä". 2. 2. Lainsäädäntö ja standardointi ovat olleet keskeisiä matkaviestinnän markkinoiden kehityssuuntauksia tukevia tekijöitä Matkaviestinpalvelujen synnyttäminen on alusta asti ollut yhteisön televiestintäpoUtiikan keskeinen teema. 1980-luvulla tehty sopimus GSM-palvelujen taajuusalueista ja aikataulu järjestelmän yhteensovitetusta käyttöönotosta yhteisössä14 olivat olennaisen tärkeitä luotaessa Eurooppaan otollista ympäristöä GSM- ja DCS 1800-palvelujen käyttöönotolle. Näitä päätöksiä tehtiin samanaikaisesti yksityiskohtaisen standardointityön kanssa, jota ETSI harjoitti CEPTin15 toiminnan ja GSM-aiesopimuksen pohjalta. Lisäksi komissio on digitaalisten matkaviestinten ja matkaviestinpalvelujen vuonna 1992 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen pyrkinyt ennalta varmistamaan, että niitä tarjotaan kilpaillussa ympäristössä16. Tästä syystä on varmistettu, että useimmissa jäsenvaltioissa on vähintään kaksi digitaalisten solukkojärjestelmien operaattoria, lupamenettelyt ovat ja lupamenettelyin on luotu oikeudenmukaiset avoimia, tasapuolisia ja syrjimättömiä, markkinaolosuhteet kilpailijoille erityisesti silloin, kun ne ovat tulleet markkinoille myöhemmin kuin ensimmäinen jäsenvaltioissa on joka useimmissa automaattisesti ollut kiinteän verkon operaattori17 (ks. myös liite H). luvanhaltija, Nyt useimmat valtiot suosivat tällaista kilpailua ja hyödyntävät yhä enemmän markkinalähtöisiä mekanismeja varmistaakseen mahdollisimman hyvän tasapainon palvelun laadun, yleisen edun ja valtion tulojen kesken. Myös taajuusalueiden huutokauppaa 14 Katso neuvoston direktiivi, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1987, taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteensovitettuun käyttöönottoon yhteisössä, 87/372/ETY, EYVL N:o L 196, 17. 7. 1987, s. 85. suositus yleiseurooppalaisen yleisen Tämän direktiivin yhteydessä annettiin neuvoston solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitetusta käyttöönotosta yhteisössä, 87/371/ETY, EYVL N:o L 196,17. 7. 1987, s. 81 15 Euroopan telehallintojen neuvottelukunta (Conférence Européenne des Postes et Télécommunications) 16 Tilanteeseen ovat kehittyneet markkinointirakenteet Verkko-operaattoreista riippumattomien palveluntarjoajien olemassaolo on edistänyt palvelujen leviämistä ja innovatiivisten hinnoittelupakettien syntyä. vaikuttaneet myös jäsenvaltioissa joissain pitkälle 17 Useissa tapauksissa komissio puuttui asiaan varmistaakseen, että toimilupaehtojen ollessa epäoikeudenmukaisia toteutettiin kilpailijan hyväksi kompensoivia toimenpiteitä. Katso komission päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 1996, GSM-matkapuheHntoiminnan toiselle toiminnan harjoittajalle Espanjassa asetetuista ehdoista, EYVL N:o L 76,18. 3. 1997 ja komission päätös, tehty 4 päivänä lokakuuta 1995, GSM-matkapuhelinliikenteen toiselle toiminnanharjoittajalle asetetuista ehdoista Italiassa, EYVL N:o L 280,23. 11. 1995 taloudellisesti käytetään erityisesti Yhdysvalloissa tämän arvokkaana resurssina pidetyn voimavaran lainsäädännössä kohdentamiseksi tunnustetaan mahdollisuus kansallisiin taajuusalueiden kohdentamiseen) liittyviin maksuihin, joilla pyritään varmistamaan näiden resurssien optimaalinen käyttö, kuitenkin niin, että maksut ovat syrjimättömiä ja niillä pyritään edistämään innovatiivisten palveluiden ja kilpailun kehittymistä19. tavalla18. Yhteisön (eli toimilupamenettelyihin tehokkaalla 2. 3. Markkinat ja tekniikka kehittyvät nopeasti Langattomien puhelinjärjestelmien ja solukkopohjaisten matkaviestinjärjestelmien keskeiset sovellukset ovat osittain päällekkäisiä GSM-pöhjaiseen digitaaliseen matkaviestinjärjestelmään siirtymisen lisäksi ovat rajallista liikkuvuutta tarjoavat langattomat järjestelmät kasvattaneet nopeasti suosiotaan. Tämän seurauksena ja matkaviestinsovellusten päällekkäisyydet lisääntyvät. langattomien sovellusten Euroopassa on kehitetty DECT-järjestelmä (Digital Enhanced Cordless Telephone) ja se on nyt kaupallisesti saatavilla (kuva 1. 4). Tällaiset järjestelmät mielletään nykyään paljon muuksikin kuin rajoitettua liikkuvuutta asiakkaan kiinteistössä tarjoaviksi järjestelmiksi (johdottomat kotipuhelimet, langattomat puhelinvaihteet), koska niitä voidaan myös käyttää kiinteän verkon keskeisenä osana eli langattomana tilaajaliittymänä (WLL). Langattomat tilaajaliittymät ovat erittäin suosittuja Keski- ja Itä-Euroopassa, jossa niitä pidetään kustannustehokkaana tapana laajentaa kiinteän verkon palveluja kaupungeissa vuosien pituisten odotusaikojen lyhentämiseksi kuukausiksi ja viikoiksi. Esimerkiksi Unkarissa yli 200 000 kotitaloutta on liittynyt verkkoon juuri langattoman tilaajaliittymän välityksellä. Matkaviestintekniikoita on käytetty myös yhteisön harvaan asutuilla alueilla, esimerkiksi osissa Espanjaa, verkon kattavuuden täydentämiseksi tarjoamalla kiinteää puhelinyhteyttä langattoman hittymän välityksellä. Lisäksi GSM-pohjaisia ratkaisuja pidetään langattomalle tilaajaliittymälle. Itä-Euroopan maissa vaihtoehtona joissain Keski- ja Lisäksi DECTin kaltaiset digitaaliset langattomat järjestelmät tarjoavat käyttäjille rajoitetun liikkuvuuden (esim. rajoitettun kantoalueen; joissain järjestelmissä on myös rajoitettu mahdollisuutta siirtyä verkon solusta toiseen) edullisena vaihtoehtona täysipainoisille matkaviestinjärjestelmille, mikä saattaa olla kiinnostava vaihtoehto harvaan asutuilla alueilla. Muualla maailmassa myös PACS- (Public Access Cordless System, 18 Yhdysvalloissa henkilökohtaisen viestintäpalvelujen taajuusalueiden huutokaupassa myönnettyä taajuusaluetta ei ole sidottu tiettyyn tekniikkaan. Tämän voidaan nähdä antavan markkinoilla toimijoille suuremman vapauden määrätä saamansa taajuusalueen käytöstä. Tästä syystä ainakin kolmea digitaaktekniikkaa (PCS 1800, D-AMPS ja IS-95/IS-54 CDMA) käytetään eri alueilla, eikä mahdollisuutta maanlaajuiseen sijainnin seurantaan voida taata. 19 Ks. telepalvelualan yleisten valtuutusten ja yksittäisten toimilupien yhteisistä puitteista 10 päivänä huhtikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/13/EY 11 artiklan 2 kohta, 7- yleisen televerkon johdoton sovellus) ja PHS (Personal Handyphone System, johdoton henkilöpuhelinjäijestelmä) -järjestelmät ovat huomattavan suosittuja. Tämä on nähtävissä erityisesti Japanin PHS-järjestelmässä, joka otettiin käyttöön vuonna 1995 ja jolla nyt on lähes 6 miljoonaa käyttäjää. Järjestelmää käytetään lähinnä edullisena rajoitetun liikkuvuuden tarjoavana palveluna (kuva 1. 5). Matkaviestinnän ja langattomien tekniikoiden yhdistelmä tuo todellista kilpailua tilaajaliittymien markkinoille laajennetaan sekä syrjäisillä että Sen lisäksi, että yleispalvelun kaupunkialueilla, kilpailua voidaan laajentaa paikallisliittymiin yhdistämällä matkaviestinpalvelut, jotka on hinnoiteltu suoraan kilpailukykyisiksi yleisessä kiinteässä verkossa tarjottavien palvelujen kanssa, ja langattomien yhteyksien käyttö kodeissa ja yrityksissä. tarjoamista Useissa OECD-maissa ostetaan tällä hetkellä enemmän matkapuhelinliittymiä kuin kiinteän verkon liittymiä. Tämä kuvastaa sekä matkaviestinpalvelujen että kiinteän verkon palvelujen yleisyyttä kyseisissä maissa. Todennäköistä on, että yhä useammat käyttäjät korvaavat kiinteän liittymänsä matkapuhelimella. Matkaviestinverkot ja yhdessä langattomat kaapelitelevisioinfrastruktuurin (jos sellainen on olemassa) kanssa käyttäjälle todellisen vaihtoehdon vakiintuneen operaattorin verkolle. lähitulevaisuudessa saattavat tarjota verkot siis mahdollisuuksia Satelliittivälitteiset maailmanlaajuiseen sijainnin seurantaan ja nullä voidaan kattaa myös alueet, joiden tietoliikenneverkot ovat kehittymättömiä matkaviestinjärjestelmät luovat hetkellä maailmanlaajuisen matkaviestinnän mahdolhsuuden tarjoavat Tällä satelliittivälitteiset henkilöviestintäjärjestelmät (S-PCS), jotka toteutetaan parin vuoden kuluessa. Useimmiten niissä käytetään muuntuvia päätelaitteita, jotka tukevat sekä Sen lisäksi, että nämä satelliittipalveluja että maanpäällisiä matkaviestinpalveluja. järjestelmät antavat matkustaville käyttäjille mahdolhsuuden yhteydenpitoon myös sellaisilla maailman alueilla, joilla tietoliikenneverkot ovat suhteellisen kehittymättömiä, käyttäjät voivat niiden avulla myös päästä käyttämään laajakaistakapasiteettia. Digitaaliset matkaviestinpalvelut kehittyvät käyttäjien tarpeiden perusteella GSM-tekniikoiden kokonaisuus kehittyy edelleen vastaamaan käyttäjien tarpeita, jotka koskevat lisääntyvää liikkuvuutta sekä parempaa soveltuvuutta datan siirtoon ja Internet-pohjaisten palveluiden käyttöön20: • Kolmikaistainen GSM (Tribandphone) eli muuntuva päätelaite, joka toimii sekä GSM- 900, DCS-1800 että PCS-1900 ympäristössä, on parhaillaan kehitteillä. Se antaa käyttäjälle mahdollisuuden hyödyntää mitä tahansa näistä verkoista, jos asianmukaisista sijainnin seurantajärjestelyistä on sovittu. 20 Ks. esim. UMTS Market Forecast, Analysys/Intercai, helmikuu 1997 8- Muuntuvat GSM/PHS ja GSM/CDMA laitteet on jo kehitetty ja esitelty. Japanissa kehitetään lisäksi GSM- ja PHS-tekniikoita lähentävää infrastniktuurimallia. GSM:lle kehitetään uusia multimediatoiminteita nykyisten puheen- ja datansiirron (9,6 Kbit/s) sovellusten lisäksi21. Yksi tällainen kehityskohde on äskettäin standardoitu HSCSD-menetelmä (High Speed Circuit-Switched Data), jota käyttävää laitteistoa on tarkoitus olla saatavilla vuoteen 1999 mennessä. pyritään laajentamaan matkaviestinten multimediaan Internetin matkaviestinkäytön (Mobile Internet) ketottyminen on olennaisen tärkeää matkaviestinpalvelujen ja langattomien palvelujen tulevan käyttöönoton kannalta. Parhaillaan liittyviä käyttömahdolhsuuksia22 ja parantamaan yhteensopivuutta Internet-yhteyskäytäntöön perustuvien Internet-palvelujen kanssa 23. Internet-yhteyskäytäntöön perustuvien palveluiden yhdistyminen langattomiin palveluihin on jo nähtävissä uudessa GPRS- standardissa. (General Packet Radio Service), jonka on tarkoitus valmistua ETSIssä vuonna 1998 ja johon liittyvien tuotteiden on tarkoitus valmistua vuoteen 2000 mennessä. Maailmanlaajuiset strategisia etuja kehityssuuntaukset tukevat maailman eri osien moninaisia Eri puolilla vallinneet kehityssuuntaukset matka- ja langattomassa viestinnässä ja satelliittivälitteisissä henkilöviestinnän palveluissa eivät ole yksittäisiä ilmiöitä, vaan ne on nähtävä osana suurempaa strategista kokonaisuutta. ennakoitu muuntuminen yrityksiin Matkaviestintämarkkinoiden ja marginaalisiin jo käyttäjäryhmiin painottuneista markkinoista nähtävissä. Japanissa tämä on saanut kulutusmarkkinoilla yleensä vahvoilla olevat kulutuselektroniikkayritykset langattoman viestinnän markkinoille. Nämä yritykset panostavat nyt viimekädessä laajoille maailmanmarkkinoille suunnattavien uusien viestintäjärjestelmien (esim. johdoton puhelinjärjestelmä PHS), laitteistojen ja kannettavien päätelaitteiden suurtuotantoon. laajoiksi kulutusmarkkinoiksi on lähtemään mukaan matka- ja Yhdysvalloilla on etunaan vahva asema satellhttiviestinnässä, mikä johtuu suurelta osin maanpuolustussyistä tälle alalla viime vuosikymmeninä suunnatuista suurista resursseista. Uudet kaupalliset toimintamuodot, esim. Iridium ja Teledesic, hyödyntävät tätä vahvuutta ja ovat jo rakenteilla tai suunnitteluvaiheessa. Iridiumissa, jonka on tarkoitus olla kaupallisessa käytössä vuoteen 1998 mennessä, keskitytään lähinnä matkaviestinkäyttöön, 21 Suurempi siirtonopeus on mahdollinen käytettäessä useita aikavälejä, mutta tällainen kehitys edellyttäisi lisää kaistanleveyttä. Usean aikavälin GSM on parhaillaan kehitteillä. 22 Mobile Data Initiative (MDI) -hankkeeseen on liittynyt monia laitteistovalmistajia ja operaattoreita. Hankkeen tarkoituksena on testata erilaisia GSM-ympäristössä tapahtuvan mikrotietokoneiden (myös kannettavien) välisen tiedonsiirron yhteyskäytäntöjä. 23 Valmistajien keskuudessa Internet- yhleyskäytännöstä (TCP/IP), johon Internet-palvelut jo nykyään perustuvat, voisi tulla tulevaisuuden johtava siirtoyhteyskäytäntö multimediapalveluille ja -sovelluksille. syntymässä yksimielisyys tuntuu olevan siitä, että kun taas Teledesic tähtää paljon pitemmälle ja pyrkii luomaan satelhittivähtteisen tehdä maanpäälliset verkot maapalloa ympäröivän tarpeettomiksi. tiedon valtatien, joka voi Euroopan on pysyttävä ajan tasalla näiden maailmanlaajuisten kehityssuuntausten suhteen ja hyödynnettävä vahvuuksiaan, lähes maailmanlaajuinen kattavuus integroida viestintäjärjestelmiä. joita ovat esimerkiksi GSM-tekniikoiden ja Euroopan perinteisesti hyvä kyky 2. 4. Maailmanlaajuiset ja alueelliset toimet tukevat tätä kehitystä Maailmanlaajuiset toimet (ITU) • Vuoden 1992 WARC-konferenssissa varattiin FPLMTS-järjestelmälle24, johon sisällytettiin myös satelliitteja käyttävät järjestelmät, 230 Mhz kaistatilaa taajuusalueilta 1885-2025 ja 2110-2200 MHz. Tämä johti siihen, että tällä hetkellä Eurooppa ja Japani ovat varanneet kolmannen sukupolven maanpäällisille matkaviestinpalveluille samat taajuusalueet, kun taas Yhdysvaltojen ratkaisu poikkeaa tästä. WARCissa kuitenkin varattiin taajuuksia matkaviestinpalveluille yleensä eikä minkään yhdistetty tiettyjä taajuuksia tiettyihin tekniikoihin. Näin ollen Yhdysvalloissa on osa taajuusalueesta myönnetty toisen sukupolven järjestelmille, joita siellä yleisesti kutsutaan PCS- järjestelmiksi. Tällainen kehitys vaikuttaa todennäköisesti mahdollisuuksiin varata taas saattaa johtaa UMTS:lie koko maailmassa yhteinen markkinoiden kehittymistä maailmanlaajuiseksi järjestelmäksi. pirstoutumiseen, mikä vaikeuttaa UMTS:n taajuusalue. Tämä • Kansainvälisessä teleliitossa (ITU) kehitellään parhaillaan IMT2000-järjestelmää (International Mobile Telecommunications 2000), joka aikaisemmin tunnettiin nimellä FPLMPS. Tarkoitusta varten on perustettu erityinen työryhmä (TG8/1), jossa keskustellaan eri puolilta maailmaa tulevista tulevaisuuden matkaviestinjärjestelmiä koskevista ehdotuksista. Tässä yhteydessä Euroopan yhteinen etu kärsii kuitenkin yhdenmukaisuuden ja yhteisten näkemysten puutteesta, kun otetaan huomioon tietyt koskevat kolmannen epävarmuustekijät. sukupolven matkaviestinjärjestelmien yksityiskohtia • Euroopan yhteisön, Yhdysvaltojen ja Japanin sääntelyviranomaisten ja teollisuuden välinen säännöllinen vuoropuhelu tulevaisuuden matkaviestinjärjestelmistä on jatkunut FAMOUS-kokouksissa25. Euroopanlaajuiset toimet 24 FPLMTS: Future Public Land Mobile Telecommunications System. ITUn standardoinnissa tämä kirjainyhdistelmä on korvattu lyhenteellä IMT2000 (International Mobile Telecommunications 2000) 25 FAMOUS: Future Advanced Mobile Universal System perustettiin vuonna 1991 Yhdysvaltojen, Japanin ja EU:n viranomaisten välisessä vuotuisessa kokouksessa, jollaisissa keskustellaan tulevaisuuden matkaviestinjärjestelmistä erityisesti yhteensopivuutta silmällä pitäen. -10 Matkäviestinmarkkinoiden maailmanlaajuiseen kasvuun liittyvissä asioissa valmistajat, operaattorit, tutkimuslaitokset ja tiedeyhteisöt ovat harjoittaneet merkittävää tutkimus- ja kehitystyötä varsinkin Euroopan yhteisön tutkimusohjelmissa, joita ovat esim. RACE (kehittyneen tutkimus ja kehitys Euroopassa) ja ACTS (kehittyneet televiestintätekniikat ja -palvelut). Vuosina 1991-1998 suunnataan noin 180 miljoonaa ja henkilökohtaisen viestinnän tutkimukseen ja kehitykseen, johon kuuluvat sekä maanpäälliset että satelliittivälitteiset järjestelmät. rahoitusta matkaviestinnän, televiestintätekniikan ecua yhteisön langattoman • • Euroopassa on valmistajien laajalla tuella ja komission avustuksella perustettu UMTS- yhteistyöelin (UMTS Forum), jossa on mukana suuri joukko asianosaisia kehittämässä strategioita26. Yhteistyöelin kehittelee yhteistä näkemystä UMTS:ää koskevia UMTS:stä ja pyrkii kokoamaan tarkkoja valmistajien ja käyttäjien asettamia vaatimuksia, joihin kuuluvat myös taajuusalueisiin liittyvät erityistarpeet. Ensimmäinen kertomus on tarkoitus julkaista kesäkuuhun 1997 mennessä. Euroopan radioviestintäkomitea ERC (European Radio Communications Committee) on äskettäin julkistanut UMTS:n käyttöön tulevista taajuuksista päätösehdotuksen, josta pyydetään CEPTin osallistujavaltioilta lausuntoja. Siinä ehdotetaan, että taajuusalueet 1900-1980 MHz, 2010-2025 MHz ja 2110-2170 MHz varattaisiin maanpäällisille UMTS-sovelluksille. Lisäksi ehdotetaan, että ainakin kaksi 30 Mhz:n kaistaa vapautetaan 1. tammikuuta 2000 mennessä. Vaatimukset lisätaajuuksien vapauttamisesta kyseisillä taajuusalueilla riippuvat markkinakysynnästä. Määräaika päätöstä koskeville lausunnoille on 30. toukokuuta 1997. Annetut lausunnot huomioon ottava lopullinen päätös on tarkoitus tehdä kesäkuussa. Päätös sitoo vain sen allekirjoittaneita maita. ETSIssä on määritelty tiettyjä väljiä vaatimuksia kolmannen sukupolven päätelaitteiden ja verkkojen ominaispiirteistä. UMTS:n määrittelytyötä on tehty jo muutamia vuosia. liikkuvuuden käsitteensä, ETSI julkisti äskettäin multimedian maailmanlaajuisen GMM:n (Global Multimedia Mobility). Tämä käsite on tärkeä tekijä UMTS:n määrittelyssä. On ehdotettu työsuunnitelmaa, jossa UMTS kehitettäisiin kahdessa vaiheessa, joista ensimmäinen johtaisi UMTS-palvelujen käyttöönottoon vuoteen 2002 mennessä. Ensi vuoden alkupuolella odotetaan tehtävän merkittäviä päätöksiä UMTS:ssä käytettävistä ilmarajapinnoista. 26 UMTS-yhteistyöclin perustettiin muodollisesti 16. joulukuuta 1996 jatkamaan UMTS-erityisryhmän (UMTS Task Force) työtä. Yhteistyöelin kokoaa yhteen sääntelyviranomaiset, operaattorit, laitteistovalmistajat, satelliittipalveluja tarjoavat yritykset ja muut asianosaiset sekä ETSIn, EROn ja ETOn kaltaiset järjestöt. Toimintaa rahoittavat yhteistyöelimen 70 jäsentä, ja sen vuotuinen budjetti on noin 500 000 ecua. 11 ETSIn asettamat tavoitteet UMTS:lle Kotitalouksille 1. tarjottavien matkaviestinpalvelujen yhdeksi samaa päätelaitetta järjestelmäksi, ja palvelujen toimistokäyttöön ja yhdistäminen jossa käytetään Siirtokapasiteetin 9. käyttömahdollisuus taajuusalueella liikennetyyppien mukaan eri joustava tietyllä ja verkkojen Puheen- ja palvelunlaatu vähintään 2. tasoa. nykyisten Huomioon on otettava myös turvallisuus, jota ei voida laiminlyödä matkaviestinnässä verkkojen kiinteiden 10. Taajuuskaistojen tehokas käyttö 3. Palveluissa valmius käyttää multimediaa 11. Suoran satelliittiyhteyden suurille käyttäjämäärille luominen 4. Palveluntarjonta erotettu toisistaan ja verkkotoiminnot 12. WARC '92 (1885-2025 ja 2110-2200 MHz) taajuuskaistojen käyttö 5. UMTS:n käyttäjän numero riippumaton verkon tai palvelun tarjoajasta 13. Edulliset palvelut ja päätelaitteet Kapasiteetti ja mahdollisuudet koko 6. väestön palvelemiseksi 14. Henkilökohtaisen käyttöönoton käytön, helppous ja 7. Maailmanlaajuinen aukoton kattavuus radioteitse saavutettavissa 15. Joustavuus uusien palveluiden ja teknisten ominaisuuksien käyttöönotossa 8. Kapasiteetti radioteitse jopa 2 Mbit/s 16. Soveltuvuus eri tarpeisiin: julkinen, yksityinen, ja kehittyneen televiestinnän multimedian __ laajakaistapalvelut peruspuhelinliikenne Lähde: ETSI TA 24, report on Global Multimedia Mobility (GMM) 12- 3. MATKAVIESTINNÄN KEHITYSNÄKYMÄT: KESKEISET HAASTEET JA KYSYMYKSET 3. 1. Tulevaisuuden matkaviestinnän suuret haasteet Tietotekniikka- ja viestintäteollisuus on tärkeää Euroopan taloudelle, koska se on merkittävä ja kasvava osa teollista toimintaa. Ala on myös keskeinen tuotantoprosessien, tuotteiden ja palveluiden tulevan kilpailukyvyn kannalta sekä perusta kehittyvälle tietoyhteiskunnalle. Jos Eurooppa aikoo ottaa täyden hyödyn GSM:n menestyksestä, sen on vastattava kahteen haasteeseen: on vastattava käyttäjien muuttuviin matkaviestintää koskeviin tarpeisiin on edelleen kehitettävä matkaviestinnän kilpailukykyä edistäviä olosuhteita Näiden päämäärien saavuttaminen ei ole tärkeää ainoastaan televiestintäalalle, vaan myös koko talouden kannalta. Euroopan matkaviestintäteollisuuden kilpailukyvyn parantaminen auttaa myös sitä itseään hyödyntämään johtavaa asemaansa matkaviestinnän tekniikoiden ja palvelujen maailmanmarkkinoilla. 3. 2. UMTS:n uusi ympäristö Ympäristö GSM:n alkuaikoina (80-luvun loppupuoli) pienet markkinat Nykyinen ympäristö (90-luvun loppupuoli) suuret markkinat marginaaliset markkinat erityiskäyttäjille kuluttajamarkkinat, yleinen palvelu ainoastaan äänen siirto monenlaisia palveluja (valikoima laajenee) verkko-operaattoreilla monopoliasema matkaviestintä yksittäisenä palveluna (vain maanpäällinen) kilpailu (kahdesta kolmeen kansallista verkkoa useimmissa jäsenvaltioissa ja määrä lisääntyy) palvelujen yhdistyminen (kiinteiden verkkojen ja satelliittipalvelut, maanpäällinen matkaviestintä,) alueelliset markkinat maailmanlaajuisesti kilpaillut markkinat innovaatioiden tekninen rajallisuus johti korkeisiin kustannuksiin ja suppeaan palvelujen määrään uusien teknisten mahdollisuuksien valikoiman laajeneminen (parempi yhdistettävyys, tiedonpakicaamistekniikat, taajuuksien tehokas käyttö, energiansäästö) johtavat halvempiin palveluihin ja laitteisiin Pyrittäessä tasoittamaan polkua onnistuneelle siirtymiselle toisen sukupolven järjestelmistä kolmannen sukupolven tekniikoihin, voidaan ottaa oppia analogisista tekniikoista 13 GSM ään siirtymisen alkuvaiheista. Samalla on kuitenkin muistettava, miten rajusti matkaviestinnän ympäristö on muuttunut viiden viime vuoden aikana. Kaikenlaiset siirtymisstrategiat on suunniteltava tätä taustaa vasten. järjestelmiin Ympäristön muuttuminen aiheuttaa sen, että kolmannen sukupolven siirtymiselle on useita mahdollisia malleja, jotka saattavat merkitä vaihtoehtoisia tai toisiaan täydentäviä tapoja matkaviestintäalan muotoutumiselle tulevaisuudessa. nykyisten painottumisesta Alan oikein ajoitetut päätökset (investointien kohdentamisesta, tarjottavista palveluista, kohdemarkkinoista, tai innovatiivisempiin lähestymistapoihin) ovat olennaisia määriteltäessä todelUsuudessa tapahtuvaa muutosta. Kun otetaan televiestintäalan erityispiirteet huomioon (esim. verkkojen yhteensopivuuden tarve, rajallisten resurssien kohdentaminen) viranomaisilla on erityisen suuri vastuu varmistaa, että tarpeelliset päätökset tehdään kyseisten palvelujen kehittämisen edistämiseksi ja kilpailukykyisen eurooppalaisen teollisuuden synnyn helpottamiseksi. kehittämiseen palvelujen Tarvitaan selkeä ja suhteellisen yksityiskohtainen kuva jatkokehityksestä, ennen kuin voidaan päättää Euroopan tasolla mahdollisesti tarvittavista toimenpiteistä, joilla edistetään matkaviestinnän ja langattoman viestinnän kehitystä tulevaisuudessa. 3. 3. Tulevaisuuden tärkeimmät päätökset: keskeiset kysymykset UMTS-lainsäädäntöä koskeviin päätöksiin liittyy viisi keskeistä kysymystä. Ne käsittelevät lähinnä ajoitusta, noudatettavaa menettelytapaa ja niitä vaikutuksia, joita päätöksillä mahdollisesti on Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn. Onko nyt oikea aika määritellä UMTS:n käyttöönottostrategia vai olisivatko lainsäädännölliset toimet nyt ennenaikaisia? Näyttää selvällä, että käyttäjien muuttuvat odotukset varsinkin multimediapalvelujen aloilla tuovat uuden ulottuvuuden tarvittaviin palveluihin. Se, että uusia tekniikoita on olemassa ja ne voidaan jo esitellä, ei kuitenkaan takaa sitä, että markkinat hyväksyvät uudet palvelut tai että käyttäjät edes tarvitsevat niitä. Tämän perusteella tuntuisi olevan viisasta välttää liian aikaisia lainsäädännöllisiä toimenpiteitä. Toisaalta loimien viivästyttäminen saattaa haitata UMTS:ään siirtymistä ja mahdollisesti vaarantaa alan eurooppalaisen teollisuuden nykyisen johtoaseman Ollaanko Euroopassa yhtä mieltä UMTS. n käsitteestä tai kolmannen sukupolven joukko matkaviestinnästä? Tuleeko kyseeseen yksittäinen uusi yhteentoimivia, eri tekniikoihin perustuvia ratkaisuja? tekniikka vai Kykyinen GSM-sukupolvi kehittyy edelleen vähitellen tarjoamaan käyttäjille parempia ja uudenlaisia palveluita nykyisellä tekniikalla samalla kun uusia teknisiä mahdollisuuksia vähitellen hyödynnetään. Tapahtuuko siirtyminen seuraavan sukupolven matkaviestinpalveluihin GSM-tekniikan asteittaisten parannusten kautta vai edellyttääkö se jossain vaiheessa siirtymistä uuteen järjestelmään, joka jo lähtökohtaisesti tarjoaa suurempaa siirtokapasiteettia ja -nopeutta? Voisiko syntyä välimuotoja, joissa yhdistyy osia kummastakin lähestymistavasta, ja joista on esimerkkinä erilaisten ilmarajapintojen käyttö yhteisen integrointijärjestelmän puitteissa? Suunnitellaanko UMTS kokonaisvaltaiseksi järjestelmäksi, josta käyttäjät 14 valitsevat haluamansa osapalvelut vai joukoksi teknisiä ratkaisuja, jotka yhteentoimivuudestaan huolimatta edellyttävät erilaisten päätelaitteiden käyttöä? • Millainen asema yksityisellä sektorilla ja viranomaisilla olisi oltava UMTS:äan siirtymisessä? On selvää, että yksityisen sektorin on otettava ohjat käsiinsä luotaessa uutta matkaviestinnän ympäristöä. On kuitenkin kiinnitettävä huomiota siihen asemaan, joka kansallisilla ja yhteisön viranomaisilla voi olla luotaessa ympäristöä, joka voisi edistää uusien järjestelmien markkinalähtöistä kehitystä ja käyttäjille suurempaa valinnanvapautta alhaisempaan hintaan. Miten yksimielisiä UMTS. n määritelmästä on oltava Jotta tarpeelliset poliittiset päätökset saadaan tehtyä? w • Miten UMTS voi vaikuttaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn? taajuuksien varaamisessa asettaa UMTS Pitäisikö matkaviestintätekniikoiden ja langattomien tekniikoiden kustannuksella? Jos näin tehtäisiin, miten maailmanlaajuisesti kilpailukykyistä televiestintäteollisuutta? vaikuttaisi Euroopan mahdollisuuksiin ylläpitää etusijalle muiden se Markkinat kehittyvät kaikkialla maailmassa äärimmäisen nopeasti. Tähän liittyy sekä matkaviestinjärjestelmien ja Internetin matkaviestinkäyttöön liittyviä kehityssuuntauksia. Mikä olisi tässä suhteessa paras ajankohta UMTS:n käyttöönotolle? Ovatko ETSIn ehdottamat päivämäärät (UMTS:n kokeilukäyttö vuoteen 2002 mennessä ja täysimittainen käyttöönotto vuoteen 2005 mennessä) sopivia? langattomien järjestelmien kehityssuuntauksia että • Miten voimme varmistua siitä, että 'langatonta tietoyhteiskuntaa' kehitettäessä turvataan laajemminkin sosiaaliset ja yhteiskunnalliset edut? Matkaviestintää ja langatonta viestintää pidetään tärkeinä välineinä tuotaessa tietoyhteiskuntaa suurille kuluttajamarkkinoille. Tarvitaanko "langattoman tietoyhteiskunnan" kestävän kehityksen ohjaamiseksi lisätoimia, ja jos tarvitaan, niin mihin seikkoihin olisi erityisesti kiinnitettävä huomiota? Tarvitaanko esimerkiksi lisätoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kaikilla Euroopan kansalaisilla on mahdollisuus käyttää näitä uusia palveluita ja tekniikoita? Miten euroopanlaajuista sijainnin seurantaa, joka on yksi GSM:n merkittävimmistä saavutuksista, voitaisiin laajentaa koskemaan myös tulevaisuuden matkaviestinnän multimediajärjestelmiä? "Langattoman tietoyhteiskunnan" toteutuminen riippuu myös suuren yleisön käsityksestä langattomien viestimien käytön turvallisuudesta Suunnitteilla on lisätutkimuksia tarkemman tiedon saamiseksi tässä asiassa. 27 27 Komissio on parhaillaan luomassa tutkimusohjelmaa matkapuhelimien käytön mahdollisista terveysvaikutuksista. Näin noudatetaan riippumattoman monitieteellisen asiantuntijaryhmän viimevuotisia suosituksia, joiden mukaan nykyisen tutkimuksen ja tieteellisen kirjallisuuden perusteella ci voida todeta terveysriskin lisääntyneen. Tiedot ovat kuitenkin riittämättömiä, jotta tässä vailicssa voitaisiin tehdä varmoja johtopäätöksiä. Suositusten mukaan lisätutkimuksia tarvitaan erityisesti lämpösäteilyyn liittyvistä vaikutuksista. - 1 5- 3. 4. Kehitystä tukevien olosuhteiden luominen: viranomaisten asemaan liittyvät keskeiset kysymykset Lainsäädäntö: Euroopan yhteisössä on luotu kattavat lainsäädännölliset puitteet, joilla varmistetaan televiestintäalan täydellinen vapautuminen 1. tammikuuta 1998 lähtien. Lainsäädäntöä sovelletaan sekä kiinteän että matkaviestinverkon palveluihin. Kyseinen lainsäädäntö on ja suunniteltu markkinasuuntauksien kannalta silmällä pitäen lainsäädäntöä olisi kuitenkin tarkasteltava sen selvittämiseksi, edellyttääkö UMTS keskipitkällä aikavälillä uudenlaisia lainsäädännöllisiä toimia: suhteen neutraaliksi tarpeeksi joustavaksi. UMTS:ää teknisten uutuuksien tekniikoiden sekä Edellyttääkö UMTS lisämuutoksia tielainsäädäntöön yleensä? Kattava ja ennakoitavuutta turvaava sisämarkkinoiden kilpailua koskeva lainsäädäntö käsittää lupamenettelyn, yhteenliittämisen, yleispalvelun sekä numeroiden ja taajuuksien varaamisen keskeiset kysymykset. Tarkoitus on luoda sellaisiin yrityksiin sovellettavaa lainsäädäntöä, jotka kiinteiden ja langattomien yhteyksien ja matkaviestinverkon kautta. Tärkeimpänä toimenpiteenä on oltava yhteisön nykyisen lainsäädännön tehokas saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä tehokas ja oikein ajoitettu Euroopan taajuuksia koskevien päätösten tehtyjen radioviestintäkomitean kanssa toimeenpano. tarjoavat palveluja Tämän lainsäädännön keskeisiä periaatteita on luoda innovatiivisten palvelujen tarjoamista edistävät olosuhteet. Tarkoitus on myös vapauttaa taajuuksien ja toimilupien jakomenettely estämällä jäsenvaltioita automaattisesti myöntämästä toimilupia nykyisille operaattoreille ja toisaalta estämällä tällaisten operaattorien automaattinen matkaviestinjärjestelmille lukuun ottamatta tilannetta, jossa tällaiset rajoitukset ovat perusteltuja määräävän markkina-aseman synnyn tai vahvistumisen ehkäisemiseksi jo olemassa olevilla markkinoilla. Yleispalvelun tarjontaan liittyviä seikkoja on markkinakehityksen valossa mahdollisesti tulevaisuudessa ehkä tarkasteltava markkinakehityksen perusteella uudelleen. poissulkeminen toimilupia jaettaessa uusille Liittyykö UMTS:ään erityisiä kilpailukysymyksiä, joita olisi käsiteltävä Euroopan tasolla? Yksi tärkeimmistä oikeudenmukaisen markkinakilpailun kysymyksistä liittyy sijainnin seurantaan. Ainakin käyttöönoton alkuvaiheessa UMTS-järjestelmissä on ehkä sovellettava GSM-verkkoja hyödyntävää sijainnin seurantaa, jotta saavutetaan riittävä kansallinen ja kansainvälinen kattavuus. Operaattoreiden välisiin kaupallisiin sopimuksiin perustuvat esteet sijainnin seurantajärjestelyille UA/fTS-operaatloreiden kanssa olisivat merkittävä haitta UMTS-järjestelmien käytölle. Kyseessä saattaisi myös olla -yhteisön perustamissopimuksen - 1 6- » kilpailusäännöissä tarkoitettu kilpailua rajoittava menettely. Myöhemmässä vaiheessa sijainnin seuranta saa uusia ulottuvuuksia sitä mukaa, kun kiinteän ja/tai matkaviestinverkon eri palvelusegmentit lähentyvät toisiaan. Tämä edellyttää sijainnin seurantajärjestelyjen huolellista tarkkailua. UMTS:n taajuuksia koskevat kysymykset: Millaisia ovat UMTS:n taajuusvaatimukset? Millaisia päätöksiä olisi UMTS:n suhteen tehtävä taajuuksien varaamisesta? Vuoden 1992 WARC-konferenssissa mcUkaviestinnälle varattujen taajuusalueiden perusteella näyttää siltä, että UMTS:n eurooppalaisen ja maailmanlaajuinen kehityksen kannalta on ensiarvoisen tärkeää aikaisessa vaiheessa määritellä sille tarkat taajuusalueet. Tässä asiassa komissio seuraa tiiviisti edellä mainittua Euroopan radioviestintäkomitean päätösehdotusta koskevia lausuntoja ja reaktioita. Näkemykset toisen sukupolven järjestelmien taajuuksien jakamisesta ovat olleet erilaisia Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Oikeaan aikaa tehty päätös GSM-taqjuuksien varaamisesta ja näiden taajuuksien vapauttaminen ennalta sovittuna ajankohtana jäsenvaltioissa oli olennaisen tärkeää GSM:n menestyksen kannalta Toisaalta Yhdysvalloissa muutama digitaalistandardi kilpailee vielä keskenään, ja PCS- taajuuksien toimilupia ei ole sidottu tietyn tekniikan käyttöön. Millainen tasapaino pitäisi saavuttaa UMTS-taajuuksien aikaisen varaamisen ja sen välillä, että tilanne pidetään avoimena tulevien matkaviestinjärjestelmien väliselle kilpailulle mahdollisia innovaatioita, parempaa palvelunlaatua ja valinnanmahdollisuuksien lisääntymistä silmällä pitäen? Mihin mennessä päätöksiä taajuuksista tarvitaan? Pitäisikö taajuuksien jaon perustua palveluihin (esim. matkaviestinnän multimediapalveluihin) vai käytettyyn tekniikkaan (eli mahdollistettaisiinko vain yksi vai useampia yhteensopivia tekniikoita)? • Mitä Eurooppaa koskevia painopistealueita voidaan määritellä UMTS:lle tulevia WRC-konferensseja varten? Vaikka vuoden 1992 WARC-konferenssissa jo taajuuksia koskevia päätöksiä, huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että UMTS:n kehityksen perusteella kehitetään selkeä eurooppalainen näkökulma ennen tulevia WRC:n kokouksia. Selkeät päätökset taajuuskaistoista ovat olennaisia tulevaisuuden järjestelmien kehityksen kannalta ja osoitettaessa selvää poliittista sitoutumista kolmannen sukupolven järjestelmiin, vaikka näiden järjestelmien käyttämästä tekniikasta (tai tekniikoista) päätetäänkin vasta myöhemmässä vaiheessa. tehtiinkin tärkeitä FPLMTS:n Standardointiin liittyvät kysymykset: • Luoko UMTS standardoinnissa uusia painopistealueita tai tarvetta uusiin lähestymistapoihin? 17 UA4TS:n tai muun kolmannen sukupolven järjestelmän muotoutuessa ETSI todennäköisesti säilyttää keskeisen asemansa tiiviissä yhteistyössä UMTS- yhleislyöelimen ja muiden asianosaisten kanssa määriteltäessä yksityiskohtaisia slandardoinlivaatimuksia. Miten voidaan varmistaa tämän prosessin pysyminen riittävän avoimena, jotta saavutettaisiin riittävän laaja yksimielisyys sekä yhteisön että sen ulkopuolisten asianosaisten kesken? Miten voidaan varmistaa, että UMTS:n kehityksessä löytyy tasapaino tarpeen mukaan virallisten ja avoimien standardien (joihin liittyy tiettyjä käyttöönoton määräaikoja) ja valmistajien luomien käytännön myötä syntyvien standardien välillä? Nämä valmislajalähtöiset standardit voivat usein seurata tarkemmin tietotekniikan ja alan palvelujen nopeaa tuotesykliä, joka järjestelmässä. todennäköisesti vallitsee myös UMTS- GSM on kokonaisvaltainen ja avoin standardi, joka sallii eri palvelumuotojen kehittymisen, mutta pitää samalla järjestelmän perustan yhtenäisenä. Missä määrin tällaista lähestymistapaa voitaisiin tai pitäisi soveltaa UMTS:ään? Edellyttääkö UMTS standardoinnin kohdistamista varsinaisesta televiestinnästä tietotekniikan suuntaan? Miten standardoinnin televiestintä- ja verkkopainotteista lähestymistapaa voidaan riittävästi muuttaa niin, että siinä otetaan huomioon palveluissa tapahtuva hyvin nopea kehitys, esimerkiksi Internet/Intranet-palvelujen matkaviestinkäytön (TCP/IP- ymparistossa) ja yleensäkin multimediapalveluiden kysyntä? Tutkimus ja kehitys: Mitkä ovat ne strategiset ja teknologiset t&k-tavoitteet, joihin matka- ja henkilökohtaisen viestinnän kehittämisessä olisi pyrittävä? langattoman viestinnän keskeisten Tutkimuksen ja kehityksen kolmannessa ja neljännessä puiteohjelmassa on Euroopan tasolla tehty merkittävää työtä matka- ja tekniikoiden, komponenttien, järjestelmien, verkkojen ja sovellusten kehittämiseksi ja validoimiseksi. Kyseiset toimet ovat auttaneet ylläpitämään Euroopan johtavaa asemaa alalla. Nopea kehitys ja maanpäällisen ja satelliittivälitteisen langattoman viestinnän kasvava merkitys lisäävät tarvetta vahvistaa tämän alan tutkimusta ja kehitystä viidennessä puiteohjelmassa. Työn ensisijaisena tavoitteena olisi oltava tulevaisuuden televerkkojen maailmanlaajuisen yhteenliitettävyyden varmistaminen, mikä taas antaisi kenelle tahansa mistä ja milloin tahansa mahdollisuuden laajakaistaiseen matkaviestin- miiltimediaviestintään, joka ominaisuuksiltaan ja laadidtaan vastaa kiinteän verkon palveluita. langattomia palveluja hyödyntävään ja Minkä tasoista t&k-toimintaa on odotettavissa UMTS:ää valmisteltaessa? T&k on merkittävä kysymys, koska sillä luodaan tieteellistä ja teknistä osaamista samalla kun tuetaan aikaisessa vaiheessa yksimielisyyttä tärkeimmistä teknisistä vaihtoehdoista. Tämä yksimielisyys edistää vertikaalista standardointiprosessia ja 18- parantaa Euroopan kilpailukykyä. Onko UMTS: ään tarvittavia tekniikoita tarkasteltu tSk-ohjelmissa riittävästi ja/tai millaista t&k-toimintaa vielä tarvitaan? Kansainväliset näkökohdat: 0 Millaisia painopistealueita Euroopan yhteisöllä olisi oltava UMTS:ää koskevassa yhteistyössä? Kolmannen sukupolven järjestelmien kehityksessä on otettava huomioon ehdotukset alueellisiksi ja kansainvälisiksi palvelumalleiksi sekä maailman kauppajärjestön WTO:n televiestintäsopimus. Yli 60 WTO:n jäsenvaltiota on allekirjoittanut sitoumuksia matkaviestinpalvelujen markkinoille pääsyn ja taajuuksien kaltaisissa asioissa. Tässä suhteessa yhteisön ja laitevalmistajien ja palveluntarjoajien on tehtävä aktiivisesti yhteistyötä eri elinten ja yritysten kanssa maailmanlaajuisesti sen varmistamiseksi, että tulevaisuuden järjestelmät vastaavat käyttäjien vaatimuksia hyvästä maailmanlaajuisesta yhleentoimivuudesta ja noudattavat WTO. ssa tehtyjä sitoumuksia. Kun otetaan huomioon UMTS:n kehitys Euroopassa, missä aloitteita maailmanlaajuisesta tai alueellisesta yhteistyöstä pitäisi käsitellä ja mihin päämääriin siinä olisi keskityttävä? sen jäsenvaltioiden, operaattoreiden, Miten Euroopassa kehitettyä UMTS-mallia voidaan parhaiten edistää kansainvälisissä järjestöissä? Komissio kannattaa jatkuvaa yhteistyötä taajuuksien varaamisessa kolmannen sukupolven järjestelmille ja langattomien tilaajaliittymien järjestelmille sekä yhteistyötä standardoinnin alalla. Miten jäsenvaltiot voivat parhaiten varmistaa yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti, että ne yhteensovittavat kantansa, kun kansainvälisissä järjestöissä ja piireissä tehdään laajuuksia koskevia päätöksiä? Miten kansainvälistä yhteistyötä standardoinnin alalla voidaan vahvistaa? Miten jäsenvaltiot ja komissio voivat parhaiten hyödyntää nykyistä tiedonvaihtoaan kolmansien maiden kanssa harjoitetussa säännöllisessä yhteydenpidossa niin, että tulevaisuuden matkaviestinjärjestelmien kehittämisessä voidaan parantaa Euroopan asemaa! 19- 4. PÄÄTELMÄT ~ I kun toisen digitaalisille sukupolven on Nyt noudattaville ympäristö, matkaviestinjärjestelmille matkaviestinjärjestelmien ja langattomien järjestelmien lisäkehitykselle on syntymässä uutta kysyntää. Käyttäjät painottavat matkaviestinnän sovellusten yhdistämistä, parempaa suorituskykyä (erityisesti multimediasovelluksissa), kiinteiden ja langattomien palvelujen maailmanlaajuista yhteensopivaa kattavuutta sekä palvelujen parempaa sovitettavuutta yksittäisten asiakkaiden tarpeisiin. solukkomallia onnistuttu luomaan toimiva Tässä vaiheessa seuraavan sukupolven langattoman järjestelmän käytännön yksityiskohtiin liittyy vielä monia epävarmuustekijöitä, mutta keskustelu standardointielimissä ja eri osapuolten kesken on jo aloitettu. Erityisesti UMTS-yhteistyöelimessä ja ETSIssä saavutetut tulokset ovat poikkeuksellisen tärkeitä UMTS-järjestelmän (tai järjestelmien) löydettävä tasapaino eurooppalaisten määrittelyn kannalta. Tässä yhteydessä on laitevalmistajien ja operaattoreiden oikeutettujen etujen ja käyttäjien edun välillä. Komissio on nimennyt useita aihepiirejä, joissa Euroopan tasoinen lähestymistapa voisi olla tärkeä: lainsäädäntö, standardointi, taajuuksien varaaminen, t&k ja kansainvälinen suuremman yhteistyö. Tarkoituksena on luoda ympäristö, valinnanvapauden, alhaisemmat matkaviestinpalvelujen hinnat, mutta turvaavat samalla täyden kilpailun ympäristössä, joka vaalii alan tähän mennessä saavuttamaa kilpailukykyä. joka mahdollistaa parantuneen käyttäjille kaikille laadun ja Nykyinen lainsäädännöllinen kehitys televiestinnän täydelliseksi vapauttamiseksi on luonut laajan perustan sekä kiinteän että matkaviestinverkon televiestintäjärjestelmien sääntelyyn. lainsäädännön joustavuutta on arvioitava UMTS. n synnyn mahdollisesti Kyseisen standardoinnin asettamien uusien vaatimusten taajuuksien painopistealueista ja UMTS:lle olevista jakamisesta. Parhaillaan Euroopan keskusteluista saadaan tässä suhteessa tärkeää tietoa. suhteen. Sama pätee päätöksiin toistaiseksi varattujen radioviestmtäkomiteassa meneillään taajuusalueiden tasolla komissio kannattaa yhteistyötä kolmannen sukupolven Kansainvälisellä digitaalisten järjestelmien standardoinnissa ja taajuuksien varaamisessa asianmukaisissa järjestöissä tällä hetkellä keskustelun kohteena olevan UMTS:ää koskevan käsityksen pohjalta. Tämän tiedonannon tarkoituksena on laajentaa valmistajien jo aloittama keskustelu UMTS:n tulevaisuudesta koskemaan kaikkia asianosaisia. Kannanottoja ja mielipiteitä pyydetään kaikista tiedonannossa käsitellyistä kysymyksistä. Tämän tiedonannon saaman palautteen ja muiden asiaan liittyvien tekijöiden perusteella komissio tekee, jos ja kun se on tarpeellista, Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen toimenpiteiksi. Lausunnot28 on lähetettävä viimeistään 15. heinäkuuta 1997 mennessä osoitteeseen la LoiAVetstraat 200, B-1049 Euroopan komissio, pääosasto XIII/A/1, rue de Bruxelles/Brussel, Jean-Eric de Cockborne (telekopio + 32 2 296 8391) tai sähköpostitse osoitteeseen: umts@bxl. dgl3. cec. be. 28 Lausunnot ovat julkisia, ellei niissä toisin pyydetä. - 2 0- Liitteet l\ LIITTEIDEN SISÄLLYSLUETTELO LIITE I: EUROOPAN MATKAVIESTINTÄ LUKUINA LIITE II: MATKAVIESTINTALAINSAADANTO LIITE III: KATSAUS MATKAVIESTINNÄN TAAJUUKSIIN LIITE IV: LYHENNELUETTELO 26 26 28 32 22 LIITE I: EUROOPAN MATKAVIESTINTÄ LUKUINA 25 20 15 10 Tilaajaa (miljoonaa) Syys-93 Maalis-34 Elo-94 Maalls-95 Syys-95 Huhti-96 Syys-96 Maalls-97 mm Analog. i Digit Yleisyys Lähde: Mobile Communications Kuva 1. 1: Matkaviestinverkon tilaajien määrän kasvu Euroopassa *$ Yhdistynyt kuningaskunta Sveitsi Ruotsi Espanja Portugali Norja Alankomaat Ranska Suomi Tanska Belgia Itävalta ig$BBSà 0 10 15 20 25 30 35 % väestöstä Lähde: Mobile Communications -23 Kuva 1. 2: Matkaviestinnän yleisyys jäsenvaltioittain (maaliskuu 97) x ^ ' f a 't y> ' 2 A£ ' ,i ^ v«»iffiSKÄS&^ 7-F- 6f Digital share of the market » 53% -r '• * w % * "•' ' r ' •. -. t- W -r •• ' ' ff 9" ' "'/f visfrss*- E 4 e w •O •? 3 ' 1 *• •! % s 's *** t" "'""t s -t- * s r i i I i l l f J | i si I 1 I Lähde. KPMG 1 * Analogue subscribers * Digital subscribers Kuva 1. 3: Euroopan matkaviestintilaajat: analoginen suhteessa digitaaliseen arvio DECT-päätelaitteiden kokonaismäärästä total DECT terminal equipment estimates 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Lähde: ETSI Kuva 1. 4: DECTin käyttöönotto Euroopassa 24 PHS-tilaajia (Japani) 6 000 000 5 000 4000 3 000 2000 1000 •95 -95 -95 - 9 6 - 96 - 9 6 - 96 -96 -96 -97 Lähde: MPT, Japani Kuva 1. 5 PHS:n käyttöönotto Japanissa - 25 LIITE II: MATKAVIESTINTÄLAINSÄÄDÄNTÖ jälkeen Euroopan Vuonna 1994 julkaistun matkaviestintää ja henkilökohtaista viestintää koskevan on kehittänyt näkemystään vihreän kirjansa joka kuvastaisi kiinteiden, henkilökohtaisen viestinnän langattomien tarpeisiin vastaamiseksi. Erityisesti lainsäädännön29 keinoin on asetettu keskeisiä määräaikoja matkaviestinnän vapauttamiseksi kaikkialla yhteisössä. ja matkaviestintäratkaisujen lähentymistä käyttäjien toteutusympäristöstä, yhteisö YHTEISÖN MATKAVIESTINPALVELUIDEN KEHITTYMISEN KESKEISET MÄÄRÄAJAT Marraskuu 1996 • • • ilmoitukset toimenpiteistä, joita on toteutettu matkapuhelinliikenteen erityis- ja yksinoikeuksien poistetamiseksi ilmoitukset toimenpiteistä, joita on toteutettu, jotta matkaviestinverkon operaattorit voivat rakentaa oman verkkonsa/linkkijärjestelmänsä ja/tai käyttää kolmannen osapuolen omistamaa inrrastruktuuria osana matkaviestinverkkoaan ilmoitukset toimenpiteistä, joita on toteutettu, jotta matkaviestinverkon operaattorit voivat suoraan liittää verkkonsa toisten yhteisön jäsenvaltioiden kiinteisiin tai matkaviestinverkkoihin30 Tammikuuhun 1998 mennessä • Jäsenvaltioiden on käsiteltävä hakemukset, jotka koskevat DCS 1800 -palveluiden tarjonnan lupamenettelyjä ja otettava siinä huomioon taajuuksien saatavuus. • Nykyisille kiinteän tai matkaviestinverkon operaattoreille ei automaattisesti pidä myöntää uusia taajuuksia/toimilupia uusiin matkaviestinpalveluihin eikä varsinkaan DCS 1800 -palveluihin Niitä ei myöskään automaattisesti saa estää hakemasta tällaisia taajuuksia/toimilupia, ellei voida osoittaa, että tietylle operaattorille myönnetty lupa haittaisi tehokasta kilpailua, varsinkin jos syynä tähän on määräävän markkina-aseman vahvistuminen. 29 Katso erityisesti komission direktiivi 96/2/EY, annettu 16 päivänä tammikuuta 1996, direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta matkaviestinnän ja henkilökohtaisen viestinnän osalta, EYVL N:o L 20, 26. 1. 1996, s. 59 (ns. matkaviestindirektiivi); komission direktiivi 96/19/ETY, annettu 13 päivänä televiestintämarkkinoilla pohjustavan maaliskuuta 1996, direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta, EYVL N:o L 74, 22. 3. 96; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/13/EY televiestintäpalveluiden yleisten lupien ja yksittäisten toimilupien yhteisestä puitejärjestelmästä, EYVL N. o L 117, 7. 5. 1997, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/. /EY televiestinnän yhteenliittämisestä soveltaen avoimen verkon tarjoamisen (ONP) periaatteita yleispalvelun ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi, EYVL. täydellisen kilpailun toteuttamista 30 Irlannille ja Portugalille on myönnetty ylimääräiset siirtymäajat, jotka lykkäävät mahdollisuuden suoraan liittymiseen 1. tammikuuta 1999 asti. Kreikan ja Luxemburgin pyynnöt ovat parhaillaan käsittelyssä. 26 Olisi poistettava sellaiset rajoitukset, jotka estävät monikäyttöisten laitteiden käytön. Tällaisia laitteita, esimerkiksi kaksikäyttöistä GSM-DECT-puhelinta voidaan käyttää useissa eri matkaviestinjärjestelmissä. Matkaviestinnän kehitystä edistetään myös yleisen markkinoiden vapauttamisen järjestelmän avulla, jonka keskeiset osatekijät koskevat sekä kiinteän verkon että matkaviestinverkon operaattoreita ja palveluntarjoajia. Kyseisessä järjestelmässä käytetyillä sääntely tekniikoilla ei ole merkitystä. Samalla mahdollisimman vähäisenä, jotta yleinen etu ja tehokas kilpailu toteutuu. siinä pidetään Tämä tarkoittaa, että matkaviestinverkon operaattoreilla on esimerkiksi oikeus: • liittyä maansa julkiseen kiinteään tietoliikenneverkkoon; • hyötyä kustannuslähtöisistä hinnoista liittyessään sellaisten operaattoreiden verkkoihin, joilla on merkittävä markkina-asema, sekä vastaanottaa muista tarjouksista riippumattomia yhteenliittämistarjouksia vakioluettelosta ja • saada toimilupia avoimien, tasapuolisten ja syrjimättömien menettelyjen kautta asetetuissa määräajoissa. Jäsenvaltioiden oikeus rajoittaa toimilupien määrää perustuu ainoastaan tilapäisesti numeroiden puutteeseen. taajuuksien rajallisuuteen tai Lainsäädännön keskeinen tarkoitus on varmistaa sääntelyn ja tietyillä markkinoilla käytävän kilpailun välinen tasapaino. Asettaessaan velvoitteita markkinaosapuolille kansallisten sääntelyviranomaisten on otettava huomioon kyseisillä markkinoilla Niinpä toimivien yritysten asema ja kyseisten markkinoiden kilpailutilanne. matkaviestinverkon operaattoreihin ei esimerkiksi kohdistu tässä vaiheessa yhtä laadun ja hinnoittelun sääntelyä kuin merkittävässä yksityiskohtaista palvelun Arvioitaessa markkina-asemassa oleviin kiinteän verkon operaattoreihin. pelkän markkina-asemaa matkaviestinoperaattoreiden matkaviestinsektorin lisäksi usein otettava huomioon koko televiestintämarkkinat. merkittävää on Muilla alueilla matkaviestinoperaattoreille saatetaan kuitenkin jo asettaa sellaisia velvoitteita, joita liitetään toimimiseen (usein kansallisten) julkisten televerkkojen ja/tai -palveluiden tarjoajana. 27 LIITE III: KATSAUS MATKAVIESTINNÄN TAAJUUKSIIN n Taulukossa III. l luodaan katsaus Euroopassa eri matkaviestintekniikoissa käytettyihin taajuuksiin. Taulukko III. l: Euroopan eri matkaviestinpalveluissa käytettyjä taajuuksia Taajuusalue Järjestelmät 47-88 MHz CT1, hakulaitteet, PMR,MOBITEX 138-174 MHz ensimmäiset PLMN:t31, RC2000, PMR, PAMR (MPT 1327), ERMES, hakulaitteet32, MOBITEX 380-430 MHz TETRA 420-470 MHz RC2000, NMT 450, System C, RTMS, PMR, hakulaitteet 862-960 MHz TACS, ETACS, NMT 900, GSM, DSRR, CT2, PMR 1670-1900 MHz TFTS33, DCS 1800, DECT 1885-2200 MHz FLMTS/UMTS Lähde: KPMG ovat III. 2 Taulukossa varatut yhdenmukaistetut taajuusalueet. Taajuuskaistojen yhdenmukaistettuun varaamiseen on Euroopassa tähän asti päästy kahden mekanismin avulla: Euroopan yhteisön direktiivein (GSM, DECT ja ERMES) ja ERC:n päätöksin. tietyille matkaviestinjärjestelmille Euroopassa Taulukko III. 2: Tietyille matkaviestinjärjestelmille Euroopassa varatut taajuusalueet Järjestelmä GSM DCS 1800 DECT ERMES TFTS DSRR TETRA Varatut taajuusalueet Peruste varaamiselle 890-915 MHz ja 935-960 MHz 87/372/ETY 1710-1785 MHz ja 1805-1880 MHz ERC/DEC/(95)3 1880-1900 MHz 169. 4-169. 8 MHz 1670-1675 M Hz 888-890 M Hz ja 933-935 M Hz 91/281/ETY 90/544/ETY ERC/DEC/(92)1 ERC/DEC/(96)6 380-400 MHz hälytyspalveluille 410-430 MHz yleisille palveluille ja ERC/DEC/(96)4 Lähde: Euroopan komissio, ERC 31 Useimmat on jo poistettu käytöstä tai ne poistetaan käytöstä lähiaikoina, 32 Lähinnä POCSAG. 33 ITUssa ja WARC92:ssa tehdyt varaukset. -28 Kuvassa III. l näkyvät GSMrlle ja analogisille palveluille varatut taajuudet 900 MHz:n taajuusalueella. Kuva III. l: GSM:lle ja analogisille solukkojärjestelmille 870-960 MHz:n taajuusalueella varatut taajuudet MHz 960 870. u> S: - IE < "= JS g •ï c «O C 2 E S -o c ^ E £ S J s i S Ë ~ o 2 2 P P R^3 frequency used for GSM technology * frequency range not confirmed I I frequency used for analogue technology «s Lähde: KPMG Taajuuksien käyttö tällä taajuusalueella on suhteellisen yhdenmukaista eri valtioissa. Jotkin valtiot ovat jo vieneet taajuuksien käytön yhdenmukaistamisen päätökseen ja yhteensovittaneet GSM-taajuutensa. Näin häiriöt minimoidaan, ja sekä käyttäjät että operaattorit välttyvät monilta ongelmilta. Vaikka taajuusalueiden käyttöä yhteensovitetaankin, operaattoreille myönnettyjen taajuuksien määrässä on suuria eroja eri valtioiden kesken ja jopa saman valtion eri operaattoreiden kesken. Joissain tapauksissa maiden väliset erot voidaan perustella markkinaeroilla, jotka johtuvat eroista analogisten järjestelmien käytössä GSM:n käyttöönoton aikoihin vuoden 1990 tienoilla. Maiden sisäisiä eroja on kuitenkin vaikeampi perustella. Usein on niin, että vakiintunut operaattori, jolla on matkaviestinoperaattorina toimiva tytäryhtiö, hyötyy sekä taajuusalueiden käyttömahdollisuudesta. Näin samassa maassa toimiva uusi operaattori on huomattavasti epäedullisemmassa asemassa. järjestelmän digitaalisen analogisen että 29 Kuvassa III. 2 näkyvät 1800 MHZ. n alueella matkaviestinkäytössä olevat taajuudet. Lähde: ERO 1995 Kuva III. 2: 1800 Mhz:n alueen taajuuksien varaaminen ja matkaviestinkäyttö (Translator's note: for text in the vertical blocks, see below:) Belgia: Suositus T/R 22-07 jatkossa varaamisen perusteena Tsekin tasavalta: Ei vielä päätöstä DCS 1800:sta Tanska: Suositus T/R 22-07 jatkossa varaamisen perusteena Viro: Ei vielä päätöstä DCS 1800:sta, mutta taajuus vapaa Suomi: CEPTin suositus ristiriidassa nykyisen taajuusjaon kanssa Kreikka: Tutkitaan mahdollisuuksia vapauttaa taajuuksia Unkari: Ei päätöstä käyttöönotosta ennen vuotta 2003 Irlanti: Tällä hetkellä ei suunnitelmia DCS 1800:n käyttöönotosta Italia: Suositus T/R 22-07 jatkossa varaamisen perusteena Latvia: Tältä hetkellä ei suunnitelmia DCS 1800:n käyttöönotosta Liettua: DCS 1800 aiotaan ottaa käyttöön. Taajuus vapaa Norja: Suurin osa taajuusalueesta vapaana, jos DCS päätetään ottaa käyttöön Puola: Ei käyttöönottoa ennen vuotta 2000 Portugali: Suositus T/R 22-07 jatkossa varaamisen perusteena Romania: Ei suunnitelmia DCS 1800:n käyttöönotosta Slovakia: DCS:n käyttöönotto suunnitelmissa, mutta taajuus tällä hetkellä varattu Espanja : Suositus T/R 22-07 jatkossa varaamisen perusteena Ruotsi: Suosituksen T/R 22-07 hyväksymistä ei pidetä tarpeellisena DCS-1800:n käyttöönotto on vielä lapsenkengissään verrattuna GSMiään, vaikka lainsäädännössä nyt edellytetään yhteisön jäsenvaltioita harkitsemaan hakemuksia toimilupien myöntämiseksi tällaisille järjestelmille 1. tammikuuta 1998 mennessä. Monilla yhteisön ulkopuolisilla valtioilla, varsinkin Itä-Euroopan ja Baltian mailla, ei ole minkäänlaisia suunnitelmia tämän tekniikan käyttöönotosta. Yksi tärkeimpiä syitä tähän on se, että DCS 1800:11e tarkoitetut taajuudet osuvat monissa maissa päällekkäin muille järjestelmille varattujen taajuuksien kanssa. ITUn vuoden 1992 maailman radiohallintojen konferenssi WARC (World Administrative Radio Conference) osoitti 2 Ghz:n taajuusalueelta 230 Mhz:n kaistan maailmanlaajuisesti FPLMTS/IMT-2000-järjestelmälle, johon kuuluvat sekä maanpäälliset että satelliitteja hyödyntävät osat. Päämääräksi määriteltiin täysin kattavan, saumattomasti yhteensopivaa - 3 0- infrastruktuuria hyödyntävän henkilökohtaisen viestintäjärjestelmän luominen sopivien maailmanlaajuisten standardien ja kansallisten ja alueellisten viranomaisten suorittaman taajuuksien y ht eenso vit etu n jakamisen avulla. Koko WARC-92:ssa osoitettu 230 Mhzin kaista varattiin Euroopassa kolmannen sukupolven UMTS-tekniikalle. Muualla, erityisesti Yhdysvalloissa, tilanne on paljon monimutkaisempi, ja on varsin vähän toivoa siitä, että saavutettaisiin yleinen maailmanlaajuinen standardi, joka käsittäisi erilaiset alueelliset ratkaisut. Kuvassa III. 3 näkyy tulevaisuuden matkaviestinjärjestelmille tarkoitetut taajuudet ja nykytilanne eri puolilla maailmaa MSS= Mobile Satellite System Kuva III. 3: Tulevaisuuden matkaviestinjärjestelmän (FPLMTS) taajuudet 2 Ghz:n alueella. (MSS Dwn=matkaviestinnän alaspäin, satelliittijärjestelmän MSS Up=matkaviestinnän satelliittijärjestelmän siirtoyhteys ylöspäin) siirtoyhteys -31 LIITE IV: LYHENNELUETTELO ACTS CDMA Kehittyneitä viestintätekniikoita ja palveluja (Advanced Communications Technologies and Services) koskeva yhteisön ohjelma Koodijakoon perustuva tekniikka tiedonsiirrossa (Code Division Multiple Access) CEPT Euroopan telehallintojen neuvottelukunta (European Conference of Postal and Telecommunications Administrations) D-AMPS Pohjois-Amerikassa kehitetty digitaalinen matkaviestmjärjestelmä DCS-1800 DECT ERC ETSI FAMOUS FPLMTS Digitaalinen matkaviestinjärjestelmä. Muistuttaa GSM:ää, mutta toimii 1800MHz:ssä ETSIn digitaalisen langattoman viestinnän tietoliikennestandardi (Digital Enhanced Cordless Telecommunications) Euroopan radiovicstintäkomitca (European Radiocommunications Committee) Euroopan telealan standardointilaitos (European Telecommunications Standardisation Institute) Suunnitteilla oleva tulevaisuuden yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä (Future Advanced Mobile Universal System) Suunnitteilla oleva matkaviestinjärjestelmä (Future Public Land Mobile Telecommunications System) GMM Matkaviestintää hyödyntävä maailmanlaajuinen multimedia (Global GPRS GSM HSCSD IMT2000 IP ITU Mobile Multimedia). ETSIn kehittämä käsite. Yleinen pakettivälitteinen radiopalvelu (General Packet Radio Service) Euroopassa kehitetty laajalti levinnyt digitaalinen matkaviestinjärjestelmästandardi (Global System for Mobile Communications) Nopea piirikytkentäinen tiedonsiirto (High-Speed Circuit Switched Data) FPLMTS:n uusi työnimi ITU:ssa (International Mobile Telecommunications 2000) Intemet-yhteyskäytäntö (Internet Protocol) Kansainvälinen teleliitto (International Telecommunications Union) OECD Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (Organisation for Cooperation and Development) PACS PBX PHS PCS-1900 RACE Yleisen televerkon langaton sovellus (Public Access Cordless System) Vaihde (Private Branch Exchange) Johdoton puhelinjärjestelmä (Personal Handyphone System) Henkilökohtaisen viestinnän järjestelmä, periaatteessa 1900 MHz:ssä toimiva GSM Yhteisön tclcviestintätekniikkaohjelma - kehittyneen televiestmtätekniikan tutkimus ja kehitys Euroopassa -32 T&K PCS S-PCS TCP/IP UMTS Tutkimus ja kehitys Henkilökohtaiset viestintäpalvelut (Personal Communication System) Satelliittivälitteiset henkilöviestintäpalvelut (Satellite-based Personal Communications System) Ticdonsiirronohjaus-ja Internet-yhteyskäytäntö (Transmission Control Protocol/Internet Protocol) Yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä (Universal Mobile Telecommunications System) WARC/WRC Maailman radiohallintojen konferenssi (World (Adniimstrative) Radio Conference) WLL WTO Langaton tilaajaliittymä (Wireless Local Loop) Maailman kauppajärjestö (World Trade Organisation) 33- ISSN 1024-4492 KOM(97) 217 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 16 Luettelonumero : CB-CO-97-259-FI-C ISBN 92-78-20741-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg M


title: Az EGT-Vegyesbizottság 34/97 határozata (1997. május 29.) az EGT-megállapodás XVIII. mellékletének (Munkahelyi egészségvédelem és biztonság, munkajog, valamint nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód) módosításáról

eurovoc_concepts:
European Economic Area
chemical product
dangerous substance
health risk
occupational health
occupational medicine
occupational safety

formats: html pdf print

text: 282 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/2. kötet 21997D1002(02) 1997. 10. 2. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 270/21 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG 34/97 HATÁROZATA (1997. május 29. ) az EGT-megállapodás XVIII. mellékletének (Munkahelyi egészségvédelem és biztonság, munkajog, valamint nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód) módosításáról AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG, tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 98. cikkére, mivel a Megállapodás XVIII. mellékletét az 1996. november 27-i 66/96 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította; mivel a munkájuk során vegyi, fizikai és biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavál- lalók védelméről szóló 80/1107/EGK tanácsi irányelv végrehajtása céljából javasolt határértékek megállapí- tásáról szóló, 1991. május 29-i 91/322/EK bizottsági irányelvet (2) be kell építeni a Megállapodásba; mivel a munkájuk során vegyi, fizikai és biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavál- lalók védelméről szóló 80/1107/EGK tanácsi irányelv végrehajtása céljából javasolt határértékek megállapí- tásáról szóló, 1996. december 18-i 96/94/EK bizottsági irányelvet (3) be kell építeni a Megállapodásba, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk A Megállapodás XVIII. melléklete a 3. pontot (80/1107/EGK tanácsi irányelv) követően a következő pon- tokkal egészül ki: „3a. 391 L 0322: A Bizottság 1991. május 29-i 91/322/EK irányelve a munkájuk során vegyi, fizikai szóló és biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről 80/1107/EGK tanácsi javasolt határértékek megállapításáról (HL L 177. , 1991. 7. 5. , 22. o. ). irányelv végrehajtása céljából 3b. 396 L 0094: A Bizottság 1996. december 18-i 96/94/EK irányelve a munkájuk során vegyi, fizi- kai és biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 80/1107/EGK tanácsi javasolt határértékek második jegyzékének megállapításáról (HL L 338. , 1996. 12. 28. , 86. o. ). ” irányelv végrehajtása céljából A 91/322/EGK bizottsági irányelv izlandi és norvég nyelvű szövegei, melyek e határozat megfelelő nyelvi változatának mellékletét képezik, hitelesek. 2. cikk Ez a határozat 1997. június 1-jén lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz. 3. cikk (1) HL L 71. , 1997. 3. 13. , 39. o. (2) HL L 177. , 1991. 7. 5. , 22. o. (3) HL L 338. , 1996. 12. 28. , 86. o. 11/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 283 Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészí- tésében közzé kell tenni. 4. cikk Kelt Brüsszelben, 1997. május 29-én. az EGT-Vegyesbizottság részéről az elnök C. DAY


title: Decisione del Comitato misto SEE n. 35/97 del 29 maggio 1997 che modifica l'allegato XVIII (Sicurezza e salute sul lavoro, diritto del lavoro e parità di trattamento fra uomini e donne) dell'accordo SEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
decision-making
gender equality
participation of women

formats: html pdfa1b print


title: EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 36/97 (1997. gada 29. maijs), ar ko groza XX pielikumu (Vide) EEZ līgumam

eurovoc_concepts:
European Economic Area
air quality
environmental standard
exchange of information
industrial pollution
pollution control
pollution control measures

text: 11/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 285 21997D1002(04) L 270/24 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 2. 10. 1997. EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 36/97 (1997. gada 29. maijs), ar ko groza XX pielikumu (Vide) EEZ līgumam EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas grozīts ar protokolu, kurš precizē Līgumu par Eiro- pas Ekonomikas zonu, turpmāk “līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu, tā kā līguma XVIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1996. gada 23. Nr. 47/96 (1); jūlija Lēmumu tā kā līgumā ir jāiestrādā Komisijas 1996. gada 29. 80/779/EEK, 82/884/EEK, 84/360/EEK un 85/203/EEK paredzētajām anketām (2), jūlija Lēmums 96/511/EK par Padomes Direktīvās IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU. 1. pants Līguma XX pielikumā aiz 2. aa punkta (Padomes Lēmums 94/741/EK) ievieto šādu punktu: “2. ab 396 D 0511: Komisijas 1996. gada 29. jūlija Lēmums 96/511/EK par Padomes Direktīvās 80/779/EEK, 82/884/EEK, 84/360/EEK un 85/203/EEK paredzētajām anketām (OV L 213, 22. 8. 1996. , 16. lpp. ). ”. 2. pants Komisijas Lēmuma 96/511/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas pievienoti šā lēmuma redakcijām attiecīgajās valodās, ir autentiski. Šis lēmums stājas spēkā 1997. gada 1. jūnijā ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu 4. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā. 4. pants Briselē, 1997. gada 29. maijā EEZ Apvienotās komitejas vārdā — priekšsēdētāja C. DAY (1) OV L 291, 14. 11. 1996. , 41. lpp. (2) OV L 213, 22. 8. 1996. , 16. lpp