title: Beskyttelse af fællesskabets finansielle interesser - Bekæmpelse af svig - Beretning for 1996

eurovoc_concepts:
Community budget
EU control
fraud
fraud against the EU
sanction (EU)

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 06. 05. 1997 KOM(97)200 endelig udg. BESKYTTELSE AF FÆLLESSKABETS FINANSIELLE INTERESSER BEKÆMPELSE AF SVIG Beretning for 1996 (forelagt af Kommissionen) ,-L^fcJ^ 'Må: Itv LISTE OVER GRATISNUMRE I DE FORSKELLIGE MEDLEMSSTATER Deutschland ôsterreich Belgique/Belgïe Danmark Espana Suomi/Finland France 0130820595 06605845 080012426 80018495 900993295 0800112595 0800917295 Ellåda Ireland Italia Luxembourg Nederland Portugal United Kingdom Sverige 008003212595 1800553295 167878495 08003595 060224595 0505329595 0800963595 020791695 l\ INDHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING 1. STRATEGIEN FOR BEDRAGERIBEKÆMPELSE, STATUS OG FREMTIDSUDSIGTER 1. 1 Resultaterne af arbejdet i marken: Hvorledes kan afsløringen af bedrageri effektiviseres? 1. 1. 1 Understøtning af Kommissionens operationelle indsats 1. 1. 2 Midler til understøttelse og målretning af bedrageribekæmpelsesarbejdet i marken 1. 1. 3 Det konkrete retlige samarbejde 1. 2 Udviklingen af den finansielle overvågning: hvorledes kan der sikres en bedre beskyttelse af de europæiske skatteborgere? 1. 3 Forbedring af fællesskabslovgivningen: hvorledes der kan sikres en bedre tilpasning af de juridiske rammer med henblik på at opnå en bedre forebyggelse? 1. 4 Strengere sanktioner: Hvorledes kan man forøge den afskrækkende virkning? 2. STATISTIKKER OG ANALYSER 2. 1 Situationen i 1996 2. 2 Tendenser 2. 2. 1 De traditionelle egne indtægter % 2. 2. 2 Udgifter 2. 3 Kilder 2. 4 Analyse af de forskellige områder 2. 4. 1 De traditionelle egne indtægter 2. 4. 1. 1 Forsendelsesområdet 2. 4. 1. 2 Præferenceordningerne 2. 4. 2 Udgifter 2. 4. 2. 1 EUGFL's garantisektion 2. 4. 2. 2 Strukturforanstaltninger 2. 4. 2. 3 Direkte udgifter 2. 5 Inddrivelse 2. 5. 1 De traditionelle egne indtægter 2. 5. 2 EUGFL's garantisektion 2. 5. 3 Strukturforanstaltninger 3. UNDERSØGELSER 3. 1 Groft tværnationalt organiseret bedrageri 3. 2 Groft bedrageri i forbindelse med handelspolitikkerne (industrivarer, fiskerivarer og tekstilvarer) 3. 3 Nationalt bedrageri inden for landbrugsområdet 1 5 6 6 7 9 9 11 12 13 14 14 14 15 15 16 16 16 16 17 17 18 18 19 19 20 20 20 23 28 31 Ib 3. 4 Bedrageri i forbindelse med strukturpolitikkerne 3. 5 Bedrageri i forbindelse med direkte udgifter 4. PARTNERSKAB MED MEDLEMSSTATERNE 4. 1 Medlemsstaternes organer til beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser 4. 2 Uddannelsespolitik 5. BESKYTTELSE AF FÆLLESSKABERNES FINANSIELLE INTERESSER/DEN VIGTIGSTE UDVIKLING INDEN FOR DE ENKELTE OMRÅDER 5. 1 Egne indtægter 5. 2 Landbrugsområdet 5. 3 Forsendelsesprocedurer og initiativer på toldområdet 5. 3. 1 Forsendelsesprocedurer 5. 3. 1. 1 Opfølgning af Kommissionens meddelelse af 29. marts 1995 5. 3. 1. 2 Europa-Parlamentets midlertidige undersøgelsesudvalg 5. 3. 2 Programmet "Told 2000" 5. 3. 3 Præferenceordningerne 5. 4 Direkte udgifter 5. 5 Gensidig administrativ bistand og faglig bestand 5. 5. 1 På fællesskabsplan 5. 5. 2 Mellem Fællesskabet og tredjelande 6. BESKYTTELSE AF DE FINANSIELLE INTERESSER / HORISONTALE LOVGIVNINGSINITIATIVER 6. 1 Forordningen om kontrol og inspektion på stedet 6. 1. 1 Forordningens anvendelsesområde 6. 1. 2 Kontrollens gennemførelse 6. 1. 3 Opfølgning af kontrollen 6. 2 Aktiviteter inden for rammerne af afsnit VI i TEU 6. 2. 1 Første protokol om bestikkelse af tjenestemænd 6. 2. 2 Protokollen om strafferetlig beskyttelse af de finansielle interesser BILAG FORKORTELSER 32 34 36 36 37 38 39 40 40 40 40 42 42 43 43 44 44 44 45 46 46 47 47 48 48 49 50 59 / c INDLEDNING I Kommissionens ottende årsberetning om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bedrageribekæmpelse gøres der status over alle tiltag inden for området. Der gives endvidere en kort beskrivelse af den vej, der er tilbagelagt, siden Kommissionens nye strategi for området blev fastlagt i 1994, og der sættes fokus på de perspektiver og prioriteringer, der skal gælde fremover. Både på det praktiske plan og lovgivningsmæssigt er der opnået gode resultater. EU's budget for 1996 beløber sig til 82 mia. ECU, der finansieres via Fællesskabets egne indtægter, herunder hovedsagelig momsen (39,8 mia. ECU eller 49% af de samlede bud getmidler) samt de told- og landbrugsafgifter (13,6 mia. ECU eller 18% af budgetmid lerne), der opkræves på varer, der importeres til Unionen fra tredjelande. Budgetudgifterne er kendetegnet ved for størstepartens vedkommende at bestå af bevil linger til støtte for fællesskabspolitikkerne. Lidt under halvdelen af udgifterne går til landbruget, rundt regnet en tredjedel til strukturpolitikken, og ca. 15% af udgifterne, der forskning og udvikling, forvaltes direkte af Kommissionen, forbrugerbeskyttelse, miljø og bistand til tredjelande. anvendes på så vidt angår Fællesskabets For (told- og landbrugsafgifterne), tegnede uregelmæssighederne sig for 5,8% (787 mio. ECU) af det samlede beløb i egne indtægter, medlemsstaterne i 1996 opkrævede for Fællesskabet. Der er tale om ca. 2000 enkeltsager og en stigning i forhold til 1995, hvor procentsatsen lå på 3,6%. traditionelle indtægter egne For så vidt angår de udgifter, der afholdes via medlemsstaterne (over 80% af budgetud gifterne inklusive den fælles landbrugspolitik og strukturforanstaltningerne), beløber ure gelmæssighederne sig til i alt 0,7% (498 mio. ECU) af de samlede bevillinger fordelt på ca. 2400 enkeltsager. Også på dette område kan der konstateres en let stigende tendens i forhold til 1995 (0,6%). Hvad angår de udgifter, der forvaltes direkte af Kommissionen (ca. 15%) af budgettet), ligger tallet på 0,1% (16 mio. ECU) af de bevilligede midler mod 0,3% i 1995. I alt har medlemsstaterne og Kommissionen i 1996 afsløret uregelmæssigheder for 1,3 indtægterne og udgifterne). Til (uregelmæssigheder der påvirker mia. ECU sammenligning lå tallet for 1995 på 1,1 mia. ECU. På landbrugsområdet ser det ud til, at udviklingen hen imod at udbetale en større del af støtten direkte til landmændene, har givet sig udslag i en stigning i antallet af afslørede tilfælde og en relativ stagnering i de indberettede beløb. For strukturpolitikkernes vedkommende har der været tale om en bemærkelsesværdig ud vikling. I 1996 gav indførelsen af retningslinjer for, hvordan medlemsstaterne skal indbe rette oplysninger om uregelmæssigheder og svindel, sig ikke blot udslag i en mærkbar stigning i Kommissionens aktiviteter og i antallet af sager, men også i en firedobling af de beløb, der svindledes for. I øvrigt berører svindelen med strukturfondsstøtten ikke kun i <6 EU's bidrag, men også medlemsstaternes samfinansiering, og den påvirker af denne grund også medlemsstaternes nationale budgetter. Også hvad angår Fællesskabets egne indtægter, har følgevirkningerne været betydelige for de europæiske skatteborgere, i den forstand at der må kompenseres for den manglende indtægt via den fjerde indtægtskilde1, som er baseret på medlemsstaternes BNI og afholdes af skatteyderne. Svindelen til skade for Fællesskabets finanser har også en direkte indvirkning på med lemsstaternes finansielle interesser. Der er således i 1996 konstateret cigaretsmugling ho vedsagelig ved omgåelse af forsendelsesproceduren for i alt 800 mio. ECU (told, punkt afgifter, moms), hvoraf de 25% er told til fordel for Fællesskabet, medens størsteparten (75%>) afholdes over medlemsstaternes budgetter. For alkoholens vedkommende giver omgåelsen af punktafgiftssystemerne ved smugleri mellem medlemsstaterne (forsvundne vareforsendelser) sig udslag i et betydeligt tab i skatteindtægter til skade for medlemssta ternes interesser (450 mio. ECU i 1996). Disse to former for svindel tegner sig tilsammen for over en mia. ECU, hvilket svarer til den finansielle virkning af alle de tilfælde af svindel, medlemsstaterne afslørede og indberettede til Kommissionen i 1995. Tallene skal dog fortolkes med forsigtighed, idet de variationer, der er registreret, lige så godt kan skyldes, at man er blevet bedre til at opdage uregelmæssighederne, som at der el sket en stigning i antallet af uregelmæssigheder, at indsatsen for at bekæmpe svindelen er intensiveret inden for nogle bestemte områder, eller at man det pågældende år har afsløret nogle meget omfattende sager. Ganske få store bedragerisager (nemlig 2-3% af det samlede antal) tegner sig for største parten (over to tredjedele) af det beløb/, der svindles for, hvilket afslører tilstedeværelsen af en velorganiseret kriminalitet i stor skala. Det er tydeligt, at der er fællesskabsstøtte, der går direkte i smuglernes lommer uden at komme den tilsigtede erhvervssektor lil gode. På samme måde lider EU's og medlemsstaternes handelspolitik under omfanget af den svindel, der foregår til skade for EU's og medlemsstaternes budgetter. De oplysninger, medlemsstaterne indberetter, afspejler - hvor troværdige de end måtte være - blot den kontrol, der er foretaget, og kan ikke alene give et billede af svindelens omfang. Den måde, de kriminelle organisationer opdeler deres transaktioner på, gør det meget vanskeligt at danne sig et samlet billede af den svindel, der foregår. De meget komplekse transaktioner, hvor lovlige og lyssky aktiviteter foregår side om side, giver sjældent mulighed for at få et glimt af hele den "ordregivende" kriminelle organisation, der står bag. Denne organiserede kriminalitet lader hånt om grænser, iværksætter "karruseller", udtænker finansielle fiduser, skaffer sig økonomiske fordele og lægger samtidig et røgslør ud, hovedsagelig ved at benytte sig af forskellige eksisterende virksomheder (lagre, forarbejdningsvirksomheder, speditører, forhandlere m. v. ). Organisationerne hvidvasker på samme måde som narkotikakartel lerne provenuet fra deres transaktioner ved hjælp af "strå'Tirmaer, der anvender bankforbindelser spredt ud over en lang række finanscentre såvel i som uden for EU. Ved at benytte sig af den slags metoder kan man ' De tre øvrige indtægtskilder er landbrugsafgifterne, tolden (der tilsammen udgør de traditionelle egne indtægter) og momsen 2 stille så mange hindringer i vejen for kontrollører og dommere i medlemsstaterne, at man gør det næsten umuligt for dem at udføre deres arbejde. For de grænseoverskridende bedragerisagers vedkommende er det mere hensigtsmæssigt at foretage den sammenlignende kontrol og iværksætte de nødvendige foranstaltninger på EU-niveau. Oprettelsen af "task-groups" i de sektorer, der er mest udsat for bedrageri, kombineret med kontaktpunkter i medlemsstaterne er et konkret udslag af den overordnede strategi for bedrageribekæmpelsen, der giver mulighed for at danne sig et bedre billede af, hvor stor en trussel den organiserede kriminalitet udgør. For at kunne modarbejde den organiserede finansielle kriminalitet er det nødvendigt med særlig adgang til oplysninger, udstrakte beføjelser og iværksættelse af målrettede aktioner i marken. Den organiserede kriminalitet gør det således nødvendigt at træffe passende foranstaltninger for at beskytte de europæiske skatteydere, erhvervslivet, som nyder godt af politikkerne, og modtagerne af EU-midler. De fremskridt, der er gjort, såvel lovgivningsmæssigt som med hensyn til praktisk kendskab til fænomenet, vil gøre det muligt at effektivisere bedrageribekæmpelsen frem over. Der må i forbindelse med hele denne problematik ikke herske tvivl om, at forebyg gelsen vedbliver med at være en hovedhjørnesten i beskyttelsen af de offentlige finanser, selv om der primært skal fokuseres på den praktiske bekæmpelse. Forebyggelsen er en absolut nødvendig forudsætning for beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser2. Retsgrundlaget for beskyttelsen af Fællesskabets finanser findes hovedsagelig i: • den horisontale forordning fra den 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser, som omhandler kontrol og administrative foranstaltninger og sanktioner • • forordningen medlemsstaterne af 11. november 1996 om kontrol og foretaget i forbindelse med efterforskning af svig og uregelmæssigheder inspektion af Kommissionen i konventionen om strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser, undertegnet den 26. juli 1995 og den hertil knyttede protokol om bekæmpelse af korruption, undertegnet den 27. september 1996. For at få gyldighed skal disse tekster ratificeres af medlemsstaternes parlamenter og omsættes til national lov. Den horisontale forordning giver en meget bred definition af, hvad der skal forstås ved uregelmæssighed, nemlig en definition der dækker både undladelser, der opstår ved fejl eller forsømmelighed, og som skader eller kan skade Fællesskabernes almindelige budget, og forsætlig adfærd, der i ordets snævreste forstand svarer til bedrageri således som defineret i den strafferetlige konvention. De sager, der fremlægges i beretningen, er sager, som Kommissionen har taget op. !)cr er udelukkende tale om sager af særlig interesse for EU, for hvilke det ikke nødvendigvis allerede er påvist, at der er tale om forsæt. Disse uregelmæssigheder kan derfor ikke alle anses for at være bedragerier i ordets strafferetlige betydning. Det samme gælder for de data, der er gengivet i beretningens statistiske afsnit. Sammen med SEM 2000 (se kapital 1, s. 9 IT), hvis retningslinjer klart sigter mod at styrke forebyggelsen f. eks. på toldområdet, prioriteres forebyggelsen også højt i programmet "Told 2000", der netop er vedtaget af Rådet og Europa-Parlamentet. Se kapitel 5. 3. 2, s. 42. I realiteten nyder såvel EU som medlemsstaternes finanser godt af de resultater, EU's efterforskningsgrupper (hovedsagelig task-groups) opnår. I 1996 gav 42 af de i alt ca. 4000 registrerede opkald på den grønne linje anledning til efterforskninger. Der mindes om, at bedrageribekæmpelsen primært påhviler medlemsstaterne, der i kraft af deres forskellige former for politi for økonomisk kriminalitet som de eneste råder over de midler, der skal til for at bekæmpe bedrageriet. Det gør det dog ikke mindre vigtigt, at Kommissionen spiller rollen som koordinator og i praksis griber ind, hvor den har noget at bidrage med, hvilket især gælder de grænseoverskridende bedragerisager og den storstilede økonomiske kriminalitet. Den konstante indsats for at inddrive de beløb, der er begået bedrageri for, herunder inden for EUGFL's garantisektion, har gjort det muligt at nedbringe tabene for EU's budget. I en tredjedel af de sager, medlemsstaterne havde indberettet inden 1993, er beløbene blevet betalt tilbage. Men der står dog stadig meget tilbage at gøre for Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab, hvis inddrivningen skal forbedres. Der skal i denne forbindelse ikke herske tvivl om, at uregelmæssigheder og bedragerisager til skade for EU's budget ikke nødvendigvis behøver at resultere i, at de pågældende beløb fortabes for tid og evighed på skatteborgernes bekostning - forudsat at opklaringen af sagerne forbedres, og der gøres en effektiv indsats for at inddrive midlerne. 1. STRATEGIEN FOR BEDRAGERIBEKÆMPELSE, STATUS OG FREMTIDSUDSIGTER Gennemførelsen af det indre marked og iværksættelsen af unionstraktaten har laet Kommissionen til at udarbejde en ny strategi til bekæmpelse af bedrageri3. Strategien blev vedtaget i 1994. 1 betragtning af, at strategien nu har været i anvendelse i tre år, og bedrageribekæmpelsen er på dagsordenen for regeringskonferencen, som skal afsluttes på Det Europæiske Råd i Amsterdam i juni 1997, vil det være nyttigt at gøre status og koncentrere indsatsen om følgende væsentlige spørgsmål: hvorledes kan man effektivisere afsløringen af bedrageri og bekæmpelsen af grov økonomisk kriminalitet hvorledes kan man sikre en bedre beskyttelse af Fællesskabernes finansielle af den europæiske skatteborger interesser og dermed hvorledes kan der sikres en bedre tilpasning af de juridiske rammer for bekæmpelsen af bedrageri og grov økonomisk kriminalitet hvorledes kan der sikres en mere effektiv afskrækkelse samt ensartet afstraffelse. De allerede opnåede resultater bør udnyttes ved løsningen af de opgaver, der venter os i det nye årtusinde, navnlig set i lyset af den kommende udvidelse af EU. Disse mål svarer til de fire overordnede strategiske retningslinjer, der blev fastlagt i 1994: tilstedeværelse i marken øget samarbejde mellem medlemsstaterne; forbedring af fællesskabsretten indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes sanktionssystemer. Arbejdet i marken har afsløret et stadig stigende antal alvorlige tilfælde, navnlig på områder, der er bedragerifølsomme. De konkrete forhold bør forbedres, både på fællesskabsplan og på nationalt plan. Der bør desuden ske en forbedring af inddrivelsen af unddragne beløb og af den finansielle opfølgning i forbindelse med afsløring af bedrageri. Fællesskabslovgivningens høje niveau, herunder de administrative og strafferetlige sanktionsbestemmelser, der anvendes over for bedragerne, bør udvides til at omfatte alle sektorer. Skal en sådan strategi bære frugt, må den ledsages af en betydelig forebyggende indsats. Kommissionen har derfor indført en ny intern procedure4, der tager sigte på under hele lovgivnings- og beslutningsforløbet at sikre, at teksterne ikke på nogen måde gør det muligt at snyde. En sådan forebyggende indsats kan kun give positive resultater, hvis også medlemsstaterne indtager en lignende holdning. Alt dette ligger i øvrigt fuldstændig på linje med SEM 20005, som bl. a. har til formål at forbedre den økonomiske forvaltning af EU's udgifter. 3 Dok. K0M(94) 92 endelig udg. Dok. SEC(96) 1802. "Sound and Efficient Management" (sund og effektiv finansforvaltning). 5 De resultater, der er opnået siden 1994, har vist, at det har været rigtigt at anlægge en integreret indfaldsvinkel til bedrageriproblemet i EU-sammenhæng. forbedring i marken, (tilstedeværelse Denne fremgangsmåde fungerer som referencemodel for bekæmpelsen af grov kriminalitet på unionsplan, idet den indeholder alle de relevante elementer for en samlet og indsats analysearbejdet, styrkelse af partnerskabet og samarbejdet mellem samtlige aktører, styrkelse af Fællesskabets lovgivningsmæssige rammer og indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes straffelovgivninger). Fællesskabsindsatsen har givet sig udslag i et samarbejde både med de retlige myndigheder, der specielt beskæftiger sig med bekæmpelse af økonomisk kriminalitet, og med de myndigheder, der står for det mere traditionelle bekæmpelsesarbejde skattevæsen, økonomiske tilsynsorganer osv. ). "efterretningsvæsenet" toldvæsen, (politi, af På Det Europæiske Råd i Dublin blev der i øvrigt slået til lyd for en lignende overordnet strategi til bekæmpelse af alle former for organiseret kriminalitet. 1. 1 Resultaterne af arbejdet i marken: Hvorledes kan afsløringen af bedrageri effektiviseres? 1. 1. 1 Understøtning af Kommissionens operationelle indsats UCLAF er Kommissionens operationelle enhed til bekæmpelse af bedrageri. Denne centrale enhed, der blev oprettet i 1988, har siden 1994 taget udgangspunkt i den nuværende bedrageribekæmpelsesstrategi, og i 1995 blev den styrket strukturelt, da den fik tildelt nogle supplerende midler. Der blev således i 1996 gennemført mere end 300 kontrolbesøg. Med udgangspunkt i den overordnede strategi har Kommissionen opbygget UCLAF på grundlag af tværfaglighed og dermed sikret tilstedeværelsen af sagkundskab på en række områder (finansvæsen, politi, told, retsvæsen, skattevæsen m. v. ). Tilpasningen af Kommissionens tjenestegrene har gjort det lettere at virkeliggøre de tværgående mål, både i lovgivningsmæssig og operationel henseende6. For effektivt at kunne sikre EU-skatteborgernes penge kræves der kendskab til de konkrete forhold og en præcis analyse af bedragerifænomenet, der jo er yderst kompleks og i stadig forandring, og af fænomenets omfang på EU-plan. Det er netop gennem et præcist kendskab til forholdene i marken og de eksisterende risici, at EU-institutionerne får mulighed for regelmæssigt at tilpasse deres indsats mod denne trussel. Den nye forordning om de forskellige former for kontrolbesøg, der kan gennemføres af Kommissionens inspektører7, gør det muligt at få et indgående kendskab til de praktiske forhold inden for alle EU's aktivitetsområder. Den trådte i kraft den 1. januar 1997 og har følgende præcise målsætning: at beskytte Fællesskabets finansielle interesser og afsløre uregelmæssigheder. Med denne forordning har Kommissionen for første gang fået mulighed for at intervenere på samme vilkår på såvel indtægts- som udgiftsområdet. Den 6 7 Jf. beretningerne om bedrageribekæmpelse for 1994 og 1995. Jf. kapitel 6. 1, s. 46. nye forordning giver partnerskabet med medlemsstaterne et konkret indhold, da den præciserer de betingelser, hvorunder Kommissionen er bemyndiget til at intervenere under overholdelse af subsidiaritetsprincippet. Kommissionen kan aflægge kontrolbesøg på stedet: for at afsløre alvorlige eller grænseoverskridende uregelmæssigheder samt tilfælde, hvor organiserede kriminelle opererer i flere medlemsstater for at afsløre uregelmæssigheder, når situationen i en medlemsstat er sådan, at der kræves skærpet kontrolfor at gøre beskyttelsen af de finansielle interesser mere effektiv og sikre samme grad af beskyttelse i hele Fællesskabet eller på anmodning af en medlemsstat. Forordningen indeholder desuden nærmere bestemmelser om: adgang til oplysninger og dokumentation om de økonomiske beslutningstagere, herunder om deres erhvervsarealer, lokaler og transportmidler sidstnævnte personers pligt til at lette Kommissionens udøvelse af kontrollen vilkårene for samarbejdet med de nationale myndigheder de nationale myndigheders forpligtelse til om nødvendigt at yde den krævede bistand. Endelig etableres der i forordningen en snæver forbindelse mellem den administrative kontrol på stedet og den strafferetlige behandling af bedrageri, idet UCLAF- inspektørernes udtalelser får beviskraft ved domstolene. Denne nye forordning, som er i overensstemmelse med den bedrageribekæmpelsesstrategi, som Kommissionen har fulgt siden 1994, giver Kommissionen en række nye arbejdsopgaver, idet den bl. a. skal sikre tilsyn med og løbende bistand til de nationale myndigheder, der står for den strafferetlige forfølgelse af overtrædelserne. 1. 1. 2 Midler til understøttelse og målretning af bedrageribekæmpelsesarbejdel i marken Da groft bedrageri mod Fællesskabet som oftest er grænseoverskridende og velorganiseret8, er det nødvendigt at sætte ind med efterforskningsgrupper, der er tværfaglige og tværnationale. Det er netop med henblik herpå, at der er udviklet såkaldte task-groups, der skal koncentrere efterforskningen omkring sektorer, der er meget følsomme over for bedrageri. De oprettes i et samarbejde mellem de nationale myndigheder og Kommissionen. Grupperne, der er meget fleksible, er baseret på kontaktpunkter og skal bekæmpe den trussel, som den organiserede kriminalitet udgør. Det bør være et mål for grupperne hele tiden at blive bedre til at udnytte de oplysninger, Kommissionen råder over. Med henblik herpå bør der være operationel mobilitet på EU- plan, og man skal trække på de forskellige medlemsstaters ekspertise, så det bliver muligt effektivt at bekæmpe den fare, som udviklingen af en verdensomspændende økonomisk kriminalitet udgør. Medlemsstaterne har på deres side allerede dels oprettet særlige tjenester, der tager sig af bekæmpelsen af bedrageri mod Fællesskabets budget (det gælder f. eks. Italien og Jf. kapitel 3. 1, s. 23. Frankrig), dels etableret særlige forbindelser med Kommissionen på dette område (det gælder f. eks. Belgien og Spanien9). Der er endvidere dannet et partnerskab mellem Kommissionen og de andre institutioner. Uden at negligere den vigtige rolle, som budgetmyndigheden (Europa-Parlamentet og indgået en særlig aftale med Rådet) spiller, har Kommissionen Revisionsretten, hvilket allerede har ført til, at Kommissionen har startet efterforskningen af bedrageritilfælde på grundlag af oplysninger derfra. (UCLAF) Det er selvfølgelig nødvendigt at øge arbejdet i marken. Herudover skal der udvikles en række tekniske og operationelle hjælpemidler ("Intelligence") for bedre at kunne indkredse bedragerifænomenet og dermed forbedre opsporingen af uregelmæssigheder og bedrageri. Disse hjælpemidler, som placeres i Kommissionen, skal udbygges og til stadighed være til disposition for UCLAF's efterforskningshold og de nationale myndigheder. Det er første gang, der på europæisk plan eksisterer en sådan vifte af hjælpemidler. Samtlige sektorer dækkes af retsforskrifter, hvori det præciseres, hvilke forpligtelser der påhviler medlemsstaterne og Kommissionen med hensyn til indberetning af bedrageri og uregelmæssigheder10. Den gensidige informationsudveksling medfører den gennemsigtighed, der er nødvendig for den finansielle, administrative og retlige opfølgning af sagerne. Den er desuden nyttig i forbindelse med gennemførelsen af undersøgelser i marken. Indsamlingen af disse oplysninger vil endvidere give mulighed for en regelmæssig analyse af bedragerifænomenet, dets geografiske mobilitet, dets udvikling og de risici, dette indebærer for EU's finanser, både hvad medlemsstaterne og Fællesskabet angår. / den sammenhæng ønsker Kommissionen med videnskabelig assistance fra Det Fælles Forskningscenter at etablere et center for informationsindsamling med henblik på udnyttelse af efterretningsvæsenet og analyse af de indsamlede data^. Den ønsker desuden at skabe en særlig forbindelse mellem UCLAF og Europol^. Der er truffet foranstaltninger, hovedsagelig henhørende under toldområdet, med henblik på etablering af et informationsudvekslingssystem. Et "Early Warning System ", hvorefter der på forhånd gives informationer fra afsendelses- til modtagelsestoldstedet, når det drejer sig om "følsomme " varer (toldforsendelsestransaktioner) '-* Jf. beretningen om bedrageribekæmpelse for 1995, side 42 og 43. 10 Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 for så vidt angår egne indtægter (EFT L 155 af 7. 6. 1989); Rådets forordning (EØF) nr. 595/91 for så vidt angår EUGFL, Garantisektionen (EFT L 67 af 14. 3. 1991); Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 forså vidt angår strukturpolitikkerne (EFT L 374 af 31. 12 1988) og Kommissionens forordning (HF) nr. 1681/94 (MV Y I. 17S af 12. 7. 1994), der indeholder detaljerede regler for indberetning; Rådels Ibrordning(EF) nr. 1164/94 (artikel 12) om oprettelse af Samhørighedsfonden (EFT L 130 af 25 5. 1994) og Kommissionens forordning (Ml«) nr. 1831/94 (EFT I. 191 al 27. 7 1994), der indeholder detaljerede regler for indberetning; Rådets forordning (EØF) nr. 1468/81 om regler for meddelelse al oplysninger på told- og landbrugsområdet inden for rammerne af den gensidige bistand (EFT L 144 af 2. 6. 1981). ' ' Som det i øvrigt anbefales af Europa-Parlamentet i de henstillinger, der er afgivet af dets midlertidige undersøgelsesudvalg vedrørende forsendelsesordningerne ("Endelig rapport med henstillinger", dok PE 220 895/endelig udg. ). Jf. endvidere kapitel 5. 3. 1. 2, s. 42. 12 Konvention af26. 7. 1995 om oprettelse af en europæisk politienhed, EFT C 316 af 27. 11. 1995. 13 Jf. kapitel 2. 4. 1. 1, s. 16. 8 et edb-system for udveksling af toldoplysninger mellem medlemsstaternes efterforsknings- afdelinger^ desuden er der indført klausuler om bedrageribekæmpelse i de nye associeringsaftaler, cv er indgået med tredjelande (standardprotokol om toldsamarbejde^^1), navnlig med ansøger-lande>ie. Det er sket på baggrund af udviklingen i bedrageriet, der undertiden involverer internationale kriminelle organisationer, der ofte er etableret udenfor Fællesskabets grænser. 1. 1. 3 Det konkrete retlige samarbejde spredning af Bedrageri er ofte grænseoverskridende. Dette medfører en opklaringsarbejdet og bevismidlerne, eftersom der findes 15 nationale procedurer, mens dem, der begår bedrageriet, kan handle omgående ved at benytte internationale kriminelle netværk og den nyeste teknologiske udvikling inden for edb og telematik. Man kan på den baggrund ikke længere lade sig nøje med de nuværende procedurer. Den bistand. Kommissionen yder gennem sine eksperter i strafferet, og udvekslingen af information mellem de af Kommissionen bemyndigede tjenester og de retlige myndigheder i medlemsstaterne udgør første skridt i retning af en løsning, der i forbindelse med sådanne sager forudsætter koordination på fællesskabsplan (strafferetligt samarbejde). Europa-Parlamentet har på sin side igen fremsat ideen om et europæisk retsligt område med en række klare og begrænsede mål, der tager hensyn til, at institutionerne har et særligt ansvar for at beskytte EU-borgernes skattepenge. Ideen blev genfremsat af Parlamentets formand Klaus Hånsch på den interparlamentariske konference om afholdt den 23. og 24. april 1996 på bedrageribekæmpelse, der blev Budgetkontroludvalgets initiativ. Det var i den forbindelse Europa-Parlamentet bad Kommissionen om en undersøgelse af mulighederne for at udarbejde et sæt strafferetslige regler til beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser16. Europa- Parlamentet har på den baggrund planlagt i første halvår af 1997 at gennemføre en række initiativer, som skal starte en bred debat om emnet "etablering af et europæisk retsligt område"17. 1. 2 Udviklingen af den finansielle overvågning: hvorledes kan der sikres en bedre beskyttelse af de europæiske skatteborgere? Der har ikke tidligere været mulighed for at gennemføre en systematisk og effektiv finansiel overvågning på fællesskabsplan, fordi opgaverne var fordelt mellem forskellige administratorer og anvisningsberettigede i Kommissionen, og fordi der manglede et indberetningspligt. sammenhængende retsgrundlag for de nationale myndigheders Vedtagelsen af de nye forordninger om indberetning og virkeliggørelsen af GRP- SCENT-systemet, jf. kapitel 5. 5. 1 om gensidigt administrativt samarbejde, side 44. ^ Protokol om gensidig administrativ toldbistand. En gruppe fremtrædende videnskabsmænd har netop forelagt Kommissionen konklusionerne af denne undersøgelse. Denne mulighed overvejes også af en gruppe beslående af syv europæiske dommere med særligt kendskab til spørgsmål vedrørende bekæmpelse af international økonomisk kriminalitet. Disse dommere førsøger i deres konklusioner al vise, at de nuværende instrumenter (navnlig det strafferetlige samarbejde) slet ikke står mål med den trussel, der skal afværges (jl interviewbogen "La justice ou le Chaos" (Justits eller kaos), skrevet af Denis Robert, forlaget Stock, oktober 1996). gruppens18 henstillinger som led i SEM 2000 skulle bidrage til større gennemsigtighed og bedre overordnet koordination af arbejdet hos de aktører, der står for inddrivelsen af beløb, der er kommet i de forkerte lommer. Denne gensidige forpligtelse til større gennemsigtighed, der påhviler både medlemsstaterne og Kommissionen, skal give begge parter større muligheder for at varetage deres eget finansielle ansvar, både med hensyn til traditionelle egne indtægter og udgifter. Kommissionen og medlemsstaterne vil således bedre kunne sikre en regelmæssig overvågning af de indgåede forpligtelser med det formål at fastlægge deres finansielle ansvar og eventuelt overveje, hvilke lovgivningsinitiativer der skal tages for at opnå en mere effektiv og mere ensartet inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb. Inddrivelsen er en grundlæggende forpligtelse, idet det er den naturlige og uomgængelige følge af afsløringen af uregelmæssigheder og bedrageri i forbindelse med arbejdet i marken. Det er samtidig en af de måder, hvorpå man kan måle resultatet af bedrageri- bekæmpelsesarbejdet. Der er her blot tale om at tage det tilbage, som nogen med urette har tilegnet sig. EU-skatteborgeren ville have svært ved at forstå, at bedragerne kunne beholde uretmæssigt modtagne beløb, når det er offentlige midler, der anvendes til at udbedre skaden. indberette de Medlemsstaterne er nu uregelmæssigheder, de opdager, og der findes desuden en række bestemmelser, som skal sikre, at de overholder deres forpligtelser med hensyn til inddrivelse. inden for alle sektorer forpligtet til at Egne indtægter Ændringen af Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 medfører, at der skal ske en løbende ajourføring af opgørelsen over inddrivelser, som medlemsstaterne har foretaget i tilfælde af bedrageri og uregelmæssigheder. Det betyder, at Kommissionen^ nu løbende har kendskab til situationen, for så vidt angår inddrivelsen af unddragne indtægter, så den kan foreslå de foranstaltninger, som den mener er nødvendige for at supplere den nationale indsats i tilfælde, hvor denne har vist sig utilstrækkelig. Endvidere vil Kommissionen foreslå en række ændringer af Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 for at tydeliggøre bestemmelserne om inddrivelse og medlemsstaternes opgaver i den forbindelse. Desuden har Kommissionen indført en ordning med stikprøvebaseret overvågning af visse typer af bedrageri og uregelmæssigheder inden for området traditionelle egne indtægter, hvor særlig store beløb står på spil™*, beløb der tilsammen tegner sig for mere end trefjerdedele af de beløb, der står på spil i de tilfælde, der indberettes af medlemsstaterne i henhold til Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/892]. 18 Kommissionen foreslog i sip tid at danne en gruppe af personlige repræsentanter(GPR) for medlemsstaterne. Initiativet blev støttet af Det Europæiske Råd i Madrid i december 1995. Medlemsstaterne har vist sig rede til at påtage sig deres del al ansvaret i forbindelse med denne indsats, der tager sigte på at forbedre de forskellige aspekter af EU's finansielle forvaltning. Også en række repræsentanter for Europa-Parlamentet og EU's Revisionsret har deltaget i en del af overvejelserne. Gruppen er kun rådgivende, men kan fremsætte henstillinger. Den mødtes 6 gange i 1996 øg forelagde sine foreløbige konklusioner for Det Europæiske Råd i Dublin i december 1996, hvor næsten alle forslag blev vedtaget. Strukturfondsudvalgene, hvori både medlemsstaterne og Kommissionen er repræsenteret, vil i 1997 blive anmodet om at udtale sig om en række henstillinger, som bl. a. indebærer vedtagelsen af retsforskrifter. ' Der havde ønsketen sådan forbedring af indholdet af medlemsstaternes indberetninger siden den 11. 12. 1992, da den forelagde sit forslag til retsakt. 2" Overvågningsmetode baseret på stikprøver (stikprøve "B1994"), jf. beretningen om bedrageribekæmpelse for 1994, side 63 ff. Jf. endvidere kapitel 2. 5. 1, s. 19. 21 Jf. kapitel 5. 1, s. 39. 10 EUGFL. Garantisektionen Den procedure, der anvendes ved regnskabsafslutningen, er blevet styrket og gjort mere gennemsigtig gennem en tydeliggørelse af de interne mekanismer. Der er således blevet skabt større sikkerhed for, ai de som Fonden finansierer, er i overensstemmelse med reglerne. Desuden medregnes de foranstaltninger, beløb, der er berørt af bedrageri og uregelmæssigheder, styrket. Afslutningsproceduren ansporer således til en tilpasning af de nationale kontrolmekanismer, hvorved også forebyggelsen ville blive bedre. Herudover har Kommissionen til hensigt at indføre et særligt regnskab på landbrugsområdet for udestående fordringer, når det drejer sig om traditionelle egne indtægter. i lighed med det, der findes og opfølgningen er blevet Strukturforanstaltninger Kommissionen og medlemsstaterne har gjort en stor indsats for at afhjælpe en række uklarheder eller divergerende fortolkninger i forbindelse med kriterierne for, om en udgift kan opføres under programmer finansieret af Fællesskabet. til både at indberette og inddrive beløb, der er unddraget ved bedrageri Medlemsstaternes forpligtelse eller uregelmæssigheder, imidlertid i Rådets forordning præciseres, hvilke regler der skal gælde, når medlemsstaterne har opfyldt disse grundlæggende regler, og de ønsker at anvende de inddrevne beløb til andre projekter, som ikke er ramt af bedrageri. (EØF) nr. 4253/88. Det bør er klart fastsat der påhviler medlemsstaterne På tilsvarende måde har det vist sig absolut nødvendigt at afklare og bevidstgøre om de opgaver og forpligtelser, og kontrol af strukturfondsmidler, og at understrege, at hovedansvaret for kontrollen ligger hos medlemsstaterne. Det var formålet med Kommissionens beslutning om at udarbejde en gennemførelsesforordning i henhold til (EØF) nr. 4253/88. Herved blev det fastlagt, hvilke regler der gælder artikel 23, stk. 1, i Rådets forordning for medlemsstaternes kontrol. i forbindelse med fordeling, forvaltning Man mangler endnu at undersøge spørgsmålet om, hvilke forholdsregler der skal træffes over for en (dette ligger på linje med det ønske, som Det Europæiske medlemsstat, der ikke opfylder sine forpligtelser Råd i Madrid i december 1995 fremsatte, nemlig at afslutningsprincippet skulle udbredes til andre sektorer I den sammenhæng vil Kommissionen i lighed med, hvad der findes landbrugsområdet). idet præcisere, hvilke regler der skal gældefor dens nettokorrektioner, evt. ved hjælp af standardbeløb, den i den forbindelse fuldt ud vil udnytte de muligheder, der ligger i artikel 23 og 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88. inden for Resultaterne af alle disse forskellige foranstaltninger vil først kunne måles senere. Der er imidlertid en yderligere vanskelighed, idet medlemsstaternes bestræbelser på at inddrive skyldige beløb i nogle tilfælde hindres af det store antal klagemuligheder og de langsommelige administrative og retlige procedurer. Og det er klart, at det er endnu vanskeligere at gennemføre beslutningerne om en effektiv inddrivelse af beløb i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner. Disse foranstaltninger har ikke en sanktions afskrækkende virkning. Det er derfor nødvendigt at se nærmere på lovgivningen og styrke visse sider af den, så den bliver mindre "sårbar" over for bedrageri, og desuden må inddrivelsen forbedres, og der må indføres et effektivt sanktionssystem. 1. 3 Forbedring af fællesskabslovgivningen: hvorledes der kan sikres en bedre tilpasning af de juridiske rammer med henblik på at opnå en bedre forebyggelse? Samtidig med indførelsen af mere ensartede kontrol- og sanktionssystemer er det vigtigt, at der allerede på et tidligere trin i forløbet sker er forbedring af den finansielle forvaltning, og at teksterne gøres mere "modstandsdygtige" over for bedrageri. Dette ligger helt på linje med ideerne i den sammenlignende analyse, der blev forelagt Det 11 Europæiske Råd i Madrid i 1995, og som drejer sig om de nationale bestemmelser, der er truffet til gennemførelse af artikel 209A i EF-traktaten22. • 1 den sammenlignende analyse blev det understreget, at bedrageribekæmpelse vil være meningsløs, hvis der ikke samtidig sikres en effektiv forebyggelse. I forbindelse med SEM 2000-programmet har Kommissionen i 1996 vedtaget en række nye interne bestemmelser. Formålet er at sikre en bedre overvågning af eventuelle svage punkter i lovtekster og beslutninger, der direkte eller indirekte har finansielle virkninger. Dette gælder både eksisterende tekster og nye forslag23. GPR har understreget, at disse bestræbelser vil være nyttesløse, hvis ikke Rådet og Europa-Parlamentet udviser øget årvågenhed under lovgivningsprocedurens beslutningsfase. Ændringer, der vil kunne svække indholdet eller indføre elementer, der indirekte muliggør uregelmæssigheder eller bedrageri, f. eks. under udarbejdelsen af de endelige kompromiser, bør undgås. Kommissionen har gjort opmærksom på, at den politisk vil betragte dette spørgsmål som meget vigtigt i forbindelse med den endelige vedtagelse af en juridisk tekst. • Bestræbelserne på at forenkle og øge gennemskueligheden i beslutnings-, opfølgnings-, forvaltnings- og udbetalingsprocedurerne har været med til at mindske de potentielle muligheder for utilsigtet udnyttelse af midlerne, mangelen på gennemsigtighed og dermed antallet af uregelmæssigheder, der kunne blive resultatet heraf. Disse bestræbelser berører også medlemsstaterne. Herudover har en række af GPR's andre henstillinger også indflydelse på forebyggelsen af uregelmæssigheder og bedrageri. Det drejer sig f. eks. om: forbedret forvaltning af EU's politikker, navnlig de politikker, hvis forvaltning er lagt ud til medlemsstaterne videreførelse af den indsats, der har muliggjort en forbedring af den af Kommissionen, Revisionsretten og medlemsstaterne udførte kontrolvirksomhed (finanskontrol). • Med hensyn til toldområdet bidrager programmet Told 2000 til bestræbelserne på at afhjælpe de nuværende mangler i forvaltningen af toldunionen. Der er tale om: en forbedring af lovgivningens anvendelighed og korrekte anvendelse udvikling af stærke forbindelser til tredjelande som en integreret del af toldpolitikken. 1. 4 Strengere sanktioner: Hvorledes kan man forøge den afskrækkende virkning? Tilbagebetaling af uretmæssigt udbetalte beløb kan under ingen omstændigheder betragtes som en sanktion, men er blot udtryk for, hvad der er ret og rimeligt i forhold til skatteyderne, idet de skyldige økonomiske operatører selv kommer til at betale gildet. Eftersom tilbagebetaling ikke kan betragtes som nogen straf, bør den ledsages af egentlige sanktioner, administrative eller strafferetlige, som helt klart har en afskrækkende virkning. 22 Dok. K0M(95) 556 endelig udg. Jf. beretningen om bedrageribekæmpelse for 1995, side 34 ff. 23 Etablering af forudgående kontrol af tekster, dvs. forud for forelæggelsen for Rådet, og efterfølgende kontrol af tekster, der allerede er trådt i kraft, men hvor der er konstateret en tendens til uregelmæssigheder. 12 For at opnå en ensartet beskyttelse af EU's finanser overalt i Fællesskabet og undgå, at der opstår områder, hvor håndhævelsen af reglerne ikke er så skrap, må der på sanktionsområdet indfores ensartede regler overalt i EU. I Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser er der fastlagt en fælles ramme for idømmelse af administrative fællesskabssanktioner, hvilket svarer fælles landbrugspolitik. På toldområdet er man i gang med en undersøgelse, der skal føre til en mere ensartet ordning for administrative sanktioner. Resultaterne af de supplerende undersøgelser af anvendelsen af artikel 209 A vil kunne anvendes i forbindelse med den sammenlignende analyse, som Rådet og Europa-Parlamentet har bestilt, og herudover vil de kunne anvendes i forbindelse med Kommissionens initiativer inden for de forskellige udgiftsområder24. til bestræbelserne for den inden Ved siden af arbejdet med disse administrative sanktioner har Kommissionen gennem en evaluering af kompatibiliteten mellem de nationale sanktionsordninger kunnet konstatere, at der er store forskelle. Kommissionen har i henhold til afsnit VI i unionstraktaten foreslået, at der tages en række initiativer med henblik på at opnå en indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes strafferetlige systemer. Undertegnelsen af konventionen om strafferetlig beskyttelse al Fællesskabets finansielle interesser i 1995 og undertegnelsen i 1996 af den første protokol til konventionen om korruption betegner et vigtigt fremskridt. Ifølge disse tekster er det overalt i Fællesskabet strafbart at begå bedrageri til skade for EU-budgeltet. Men hvis de skal have nogen mening, forudsættes det, at de ratificeres i de nationale parlamenter. Dette vil sammen med indførelsen af en fælles strafbarhed for bedrageri gøre det lettere at etablere et effektivt retligt samarbejde og anvende ensartede strafferetlige sanktioner i medlemsstaterne. På denne baggrund og i overensstemmelse med forordningen om kontrol og inspektion på stedet (hvorved de af Kommissionen konstaterede forhold får beviskraft ved domstolene) vil tillægsprotokollen til konventionen om strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser25, som der forhandles om for øjeblikket, kunne danne retsgrundlag for Kommissionens indsats for at opnå en ensartet strafferetlig behandling af sagerne overalt i Fællesskabet. 2. STATISTIKKER OG ANALYSER26 1 dette kapitel fremlægges en detaljeret analyse af de data. Kommissionen har til rådighed, med det formål at identificere faktorer, der kan bruges til at skønne om fænomenets omfang, og at drage de nødvendige konsekvenser heraf i tiden fremover. 24 25 Jf. fodnote nr. 22, s. 12. Jf. kapitel 6. 2. 2, s. 49. 2" Alle tabeller og figurer findes i bilaget. 13 2. 1 Situationen i 1996 Inden for de traditionelle egne indtægter faldt antallet af afslørede uregelmæssigheder og bedragerier i forhold til året før, samtidig med at den budgetmæssige virkning øgedes. I 1996 afslørede medlemsstaterne og Kommissionen ca. 2060 uregelmæssigheder og bedragerier til en værdi af ca. 787 mio. ECU (se tabel 1). Disse tal er baseret på resultatet af de undersøgelser, direktoratet for koordinering af bedrageribekæmpelse sammen med medlemsstaterne har foretaget af medlemsstaternes indberetninger vedrørende første halvår 1996, samt på en ekstrapolering for andet halvår 1996 foretaget på grundlag af de samme indberetninger. I overensstemmelse med Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89, der stadig var gældende i 1996, har medlemsstaterne kun indberettet afslørede tilfælde to gange i løbet af året. Først fra 1997 vil medlemsstaterne i henhold til ændringen af forordningen27 skulle foretage indberetning hvert kvartal, hvilket vil give mulighed for at følge bedre op på sagerne og gøre rede for tallene for et helt år ad gangen. Hvad angår udgifterne til EUGFL 's garantifond, er såvel antallet af de tilfælde, med lemsstaterne og Kommissionen har afsløret, som deres indvirkning på budgettet øget i forhold til året før. I 1996 afsløredes således mere en 2100 forhold med en budgetmæssig virkning på 346 mio. ECU (se tabel 2). For så vidt angår udgifterne til strukturforanstaltninger, er stigningen i forhold til 1995 endnu større. I 1996 afslørede medlemsstaterne og Kommissionen 385 tilfælde med en budgetmæssig virkning på 152 mio. ECU (se tabel 3). Endelig afslørede Kommissionen i 1996 42 forhold til en værdi af 16 mio. ECU inden for de direkte udgifter1* (se tabel 4). 2. 2 Tendenser 2. 2. 1 De traditionelle egne indtægter Hvis man sammenligner situationen i 1996 med tidligere år, konstaterer man, at antallet af afslørede sager har været let vigende i forhold til 1994 og 1995, medens sagernes budgetmæssige virkning bliver stadig større. Det har igen i 1996 vist sig, at det beløb, der gennemsnitligt er svindlet for (ca. 140 000 ECU i 1996 mod 130 000 ECU i 1995) i de sager, der indberettes af medlemsstaterne, der primært er ansvarlige for opkrævningen af de traditionelle egne indtægter, ligger klart under de sager, der behandles af Kommissio nen og medlemsstaterne i samarbejde, hvor gennemsnittet er steget fra 1,6 mio. ECU i 1995 til 2,3 mio. ECU i 1996. Tallene afspejler det faktum, at Kommissionen koncentrerer sin indsats om den storstilede, organiserede internationale kriminalitet, der involverer grænseoverskridende netværk, og som især vedrører "følsomme" produkter, der pålægges høje skatter og afgifter, som f. eks. cigaretter. 27 Se kapitel 5. 1, side 39. 2** De "direkte udgifter" er udgifter, der kommer modtagerne til gode i form af kontrakter, der forvaltes og kontrolleres af Kommissionen (f. eks. inden for forskning, energi, miljø, etc. ), uden at det indebærer vedtægtsmæssige forpligtelser loi medlemsstaterne. 14 Hvis man sammenholder de beløb, der svindles for, med pengestrømmene (se tabel 5), ses det, at de tegner sig for ca. 17% af budgetindtægterne) er meget hårdere ramt end udgifterne til strukturforanstaltningerne og EUGFL's garantisektion (der udgør mere end 80% af budgetudgifterne). traditionelle egne indtægter (der 2. 2. 2 Udgifter Hvad angår udgifterne til EUGFL's garantisektion, er antallet af afslørede tilfælde steget markant, medens sagernes budgetvirkning fortsat ligger under 1994-niveauet, selv om der dog er tale om en stigning i forhold til 1995. Det bekræfter, at medlemsstaternes afsløringssystemer bliver stadig bedre, og det afspejler resultatet af de forholdsregler, der er truffet i forbindelse med den fælles landbrugspolitik. På den anden side viser udviklingen, at et begrænset antal meget store sager (som f. eks. inden for kornsektoren i 1994) kan påvirke tallene afgørende. Den største stigning i antallet af sager indberettet af medlemsstaterne (+50%) og den største beløbsmæssige stigning (mere end en fordobling i forhold til 1995) er registreret inden for strukturforanstaltningerne. Der mindes i den forbindelse om, at indberetnings ordningen først trådte i kraft i 1994, og at det også først er fra dette år, den ansvarlige tjenestegren i Kommissionen har kunnet påbegynde arbejdet i marken. 2. 3 Kilder Medlemsstaternes formelle indberetninger i henhold til lovgivningen for de pågældende områder er fortsat en vigtig kilde til information om uregelmæssigheder og bedrageri sager. I 1996 blev der således indberettet 1 950 tilfælde af uregelmæssigheder inden for området traditionelle egne indtægter og 2 241 tilfælde inden for de indirekte udgifter (EUGLF's garantisektion og strukturforanstaltninger). Medlemsstaternes indberetninger tegner sig dog kun for halvdelen af den samlede budgetvirkning af de uregelmæssigheder og bedragerisager, der afsløredes i 1996. Grunden hertil er, at de "store" sager, herunder dem der skyldes organiseret kriminalitet, ligger uden for de enkelte medlemsstaters indsatsområde, og at Kommissionen ofte er den eneste instans, der er i stand til at konstatere sådanne komplekse grænseoverskridende sagers virkning og koordinere undersøgelserne heraf. Kommissionens forordning (EF) nr. 745/96 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1469/95, der indfører en "sort liste", trådte først i kraft den første juli 1996, og antallet af indberetninger til Kommissionen i overensstemmelse hermed har derfor været meget begrænset. Forordningen vil dog få fuld virkning fra og med 1997, dvs. efter at de tekniske gennemførelsesbestemmelser til forordningen er vedtaget, når strukturerne i medlemsstaterne er blevet tilpasset og der er indført et edb-system, som gør det muligt for Kommissionen at gemme og behandle data. Den "grønne linie" viste sig igen i 1996 at være en givtig supplerende informationskilde, idet antallet af opkald lå stort set på niveau med, hvad der blev registreret for 1995 (tæt ved 4 000 opkald). 42 af disse opringninger gav anledning til nærmere undersøgelser, hovedsagelig inden for områderne traditionelle egne indtægter og strukturforanstaltnin ger. 15 2. 4 Analyse af de forskellige områder 2. 4. 1 De traditionelle egne indtægter 2. 4. 1. 1 Forsendelsesområdet Kommissionen har gentagne gange gjort opmærksom på, at situationen er kritisk for forsendelsesordningen29. I 1996 blev ordningen ikke blot undersøgt af et udvalg oprettet af Europa-Parlamentet i henhold til EF-traktatens artikel 138 C30, men den viste sig også at være et område, hvor Kommissionen og medlemsstaterne var yderst aktive. Iværksættelsen af et edb-varslingssystem for "følsomme produkter"31 (Early Warning System) i slutningen af maj måned 1996 har i øvrigt givet en bedre opfølgning af transaktionerne og mulighed for hurtigere at skride ind. Udvekslingen af oplysninger om forsendelser omfattende sådanne produkter er steget kraftigt. Efter at det nye edb-redskab er taget i brug, er der udvekslet knap 30 000 med delelser om konkrete forsendelser. Disse meddelelser gør det muligt at følge op på poten tielt svigagtige transaktioner nu og her, og nogle af dem førte i 1996 til afdækning af organisationer, der har ledt følsomme landbrugsprodukter uden om forsendelsesordnin gen. Den mere effektive kontrol, medlemsstaterne har ført med forsendelsen af de såkaldte følsomme produkter ved hjælp af TI-dokumenter, og de skærpede forholdsregler i forbindelse med sikkerhedsstillelsen for disse produkter har haft en positiv indvirkning på forebyggelsen af bedrageri på forsendelsesområdet. Kommissionen, der i 1994 og 1995 foretog kontrol på stedet i henhold til artikel 18, stk. 2, i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89, har opfordret medlemsstaterne til at få bragt forholdene i orden. Kontrolvirksomheden fortsattes i 1996. Det antal tilfælde, hvor ordningen er omgået, som medlemsstaterne har indberettet i 1996, ligger betydeligt lavere end, hvad der blev konstateret i perioden 1990-1995. Til gengæld er der stadig flere forsendelser, der indføres i Unionen med falsk vareangivelse. 2. 4. 1. 2 Præferenceordningerne I 1996 har indsatsen og analyserne været koncentreret om en anden gruppe uregelmæssigheder, nemlig dem der skader Den Europæiske Unions finansielle interesser og dennes handelspolitik. Når man ser bort fra de sager, der vedrører forsendelsesordningen, og som behandles af Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab og skader de traditionelle egne indtægter, hører flertallet af bedragerisagerne faktisk ind under denne kategori. Tilsammen har de sager, der er afsløret i 1996, en værdi af ca. 220 mio. ECU, hvilket beløb er medregnet i det bedragerital, der er registreret i forbindelse med indtægterne. De berørte økonomiske sektorer er følsomme, og det drejer sig først og fremmest om tekstiler, fiskeriprodukter og elektronik. 2 Se bedrageribekæmpelsesberetningen for 1995, side 74. 3" Se kapitel 5. 3. 1. 2, side 42. Se endvidere bedrageribekæmpelsesberetningen for 1995, side 30. 3' De produkter, der pålægges de højeste afgifter ved import til Unionen, eller som giver anledning til særligt høje restitutioner ved eksport til et tredjeland. 16 Det skal her bemærkes, at de oprindelsescertifikater, der udstedes af myndighederne i de præferenceberettigede tredjelande, ofte senere viser sig at være uanvendelige på grund af fejl fra de udstedende myndigheders side, eller fordi disse myndigheder er blevet vildledt af eksportørerne. Kommissionen har derfor taget initiativ til at definere, hvad der kræves dels af den importør, der fremlægger et oprindelsescertifikat for at kunne nyde godt af en præferenceordning, dels af de myndigheder i tredjelandene, der udsteder certifikaterne32. 2. 4. 2 Udgifter 2. 4. 2. 1 EUGFL's garantisektion De uregelmæssigheder, medlemsstaterne har indberettet inden for dette område, udgør 96% af alle afslørede tilfælde, men tegner de sig kun for ca. 60% af sagernes samlede budgetvirkning i 1996. De undersøgelser, Kommissionen foretager i samarbejde med de nationale myndigheder, vedrører ofte nogle meget udspekulerede bedragerier, som kriminelle organisationer, der er aktive i flere medlemsstater, er implicerede i, og den budgetvirkning, der påvises som led i undersøgelserne, kan ikke tilskrives en enkelt medlemsstat. Omfanget af det bedrageri, der konstateres i de enkelte medlemsstater skal derfor fortolkes og analyseres med forsigtighed (se tabel 6 om fordelingen af de indberettede sager på medlemsstaterne). Udgifterne til EUGFL's garantisektion har været forholdsvis stabile i de senere år, samtidig med at der dog har været tale om en meget markant udvikling i fordelingen på de enkelte områder og medlemsstater. Denne udvikling afspejler også virkningen af reformen af den fælles landbrugspolitik, som indebærer en tendens til at fremme den direkte støtte til landmændene i forhold til udviklingen på verdensmarkedet. Det har derfor vist sig interessant at sammenligne udgiftsudviklingen med udviklingen i konstaterede uregelmæssigheder. Den del af udgifterne til EUGFL's garantisektion, der kan kategoriseres som "markeds- støtte"33, er faldet fra 44% i 1992 til 22% i 1996. Den del, der går til "eksportrestitutio nerne" er ligeledes faldet, nemlig fra 27% i 1992 til 13% i 1996, medens udgifterne til "producentstøtte"34 er steget fra 29% i 1992 til 57% i 1996. Uregelmæssighederne vedrører i betydeligt større grad udgifterne til eksportrestitutioner ne (de af medlemsstaterne indberettede uregelmæssigheder udgør 0,8% af udgifterne af denne type eller 2%, hvis man medtager Kommissionens undersøgelser) og til markeds- støtten (de af medlemsstaterne indberettede tilfælde udgør 1,5% heraf, hhv. 2,2%, hvis man medtager Kommissionens undersøgelser) end til producentstøtten (0,05%). Antallet af uregelmæssigheder begået af landmænd er forholdsvis stort (722 af de 1 944 sager, der indberettedes i 1996 vedrører EUGFL's garantisektion), men har hver især en forholdsvis begrænset budgetvirkning (gennemsnitligt 15 000 ECU mod 90 000 ECU for sager i for bindelse med eksportrestitutionerne og 220 000 ECU i en gennemsnitssag vedrørende markedsstøtte). 32 Se kapitel 5. 3. 3, side 43. •" Herunder interventionsforanstaltninger og diverse præmier. 34 Herunder præmier til opretholdelse eller nedlæggelse af produktionen. 17 I 1996 var det korn-, oksekøds-, olivenolie- og frugt- og grøntsagssektoreme samt mælk og mejeriprodukterne, der var hårdest ramt (se tabel 6 og 7). Med undtagelse af frugt- og grøntsagssektoren bekræfter dette billede, hvad der blev konstateret i perioden Tra 1992 til 1996, hvilket også går hånd i hånd med, at en forholdsvis stor del af udgifterne til EUGFL's garantisektion ligger inden for dette område. En sammenligning mellem EUGFL's garantisektions udgifter inden for de fire hårdest ramte af sektorerne opdelt efter medlemsstat og de indberettede uregelmæssigheder viser, at beløbsstørrelserne for de fire sektorer varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat, afhængigt af hvilket år der er tale om. 2. 4. 2. 2 Strukturforanstaltninger I 1996 har antallet af sager og tilsvarende beløb indberettet af medlemsstaterne været klart stigende i forhold til de tidligere år. Denne udvikling skal ses i lyset af, at medlemsstaterne efterhånden har fået gennemført bestemmelserne på området i deres nationale ret, omend en række af staterne kun til dels opfylder deres forpligtelser i henhold til lovgivningen. Der mindes om, at der ikke nødvendigvis foreligger bedrageri i de indberettede sager, hvor det ikke er påvist, at der er tale om forsæt. Antallet af undersøgelser foretaget af Kommissionen og medlemsstaterne var en anelse lavere end tallet for 1995 (88 sager mod 112), men vedrører et fire gange så stort beløb (88 mio. ECU mod 23). Denne udvikling afspejler, hvor meget effektivere medlemssta ternes systemer er blevet, og at Kommissionen har koncentreret sine undersøgelser om "store" sager. Man bemærker, at der er et stort antal sager, der vedrører Den Europæiske Socialfond, og at de sager, der vedrører Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), omhand ler større beløb. Den mest almindeligt forekommende type uregelmæssighed, som gælder 50% af sagerne, vedrører udgifter afholdt på grundlag af falske dokumenter eller helt uden dokumentation. Hvad angår resten, er der i 11% af sagerne tale om manglende overholdelse af andre lov- eller aftalebestemte betingelser, i 10% er den planlagte aktion kun delvis gennemført, og i resten af sagerne er der tale om andre former for uregelmæssigheder, såsom forkert eller manglende gennemførelse af aktionen. Alle disse uregelmæssigheder, der ofte foregår uden nogen tilgrundliggende materiel ydelse, bør ikke anses for at være mindre forseelser, da de undertiden dækker over mere omfattende forhold. Den almindelig kontrol, medlemsstaternes myndigheder foretager enten som dokument kontrol, kontrol på stedet eller ved stikprøver er faktisk et effektivt redskab til at afsløre og forebygge uregelmæssigheder (85% af de indberettede sager). 2. 4. 2. 3 Direkte udgifter Der er foretaget undersøgelser inden for alle de områder, hvor Kommissionens politik medfører direkte udgifter, nemlig kultur, det audiovisuelle område, energi, forskning, miljø, det indre marked, industri, turisme, samarbejde med landene i Central- og Østeuropa (PHARE), med de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen (TACIS), med middelhavslandene (MED) og med landene i Latinamerika og Asien samt Den Europæiske Udviklingsfond (EUF). Inden for nogle af disse områder har Kommissionen i 18 bedrageribekæmpelsesøjemed gjort brug af de finansforvaltningsoplysninger, som Revisionsretten har afdækket i forbindelse med sin eksterne revision. Der er afsløret mange forskellige bedragerityper (underslæb, nepotisme i forbindelse ned tildelingen af ordrer eller støtte, manglende gennemførelse af medfinansiering, åbenbar overfakturering - altsammen fremgangsmåder, der involverer alle, der er implicerede i konrakt- og programforvaltningen). Inden for disse områder, hvor Kommissionen alene varetager finansforvaltningen, har undersøgelserne flere gange ført til straffesagsanlæg i de pågældende medlemsstater. 2. 5 Inddrivelse 2. 5. 1 De traditionelle egne indtægter Kommissionen har allerede tidligere givet udtryk for bekymring over inddrivelsen af for dringerne inden for de traditionelle egne indtægter. Situationen er ikke blevet bedre i 1996, og det er først fra 1997, at de tiltag, der er truffet - herunder først og fremmest æn dringen af Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 og indførelsen af et edb- system til fremsendelse af indberetningerne til Kommissionen35 - vil få virkning og give mulighed for en bedre finansiel opfølgning. Selv om medlemsstaterne er forpligtet til at indberette afslørede uregelmæssigheder vedrørende beløb på over 10 000 ECU36 og opføre endnu ikke inddrevne beløb i det sær skilte regnskab i henhold til artikel 6 i ovennævnte forordning, har Kommissionen hos praktisk talt alle medlemsstater kunnet konstatere betydelige, ikke forklarlige afvigelser mellem de indberettede beløb og den årlige opgørelse over konstaterede fordringer37. råder Kommissionen således ikke over komplette og pålidelige I øjeblikket taloplysninger om inddrivelsen af beløbene fra de bedragerisager, medlemsstaterne har indberettet i 1996. Dette forhold burde der være rådet bod på med de nye bestemmelser i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89, ifølge hvilke opgørelsen over inddrivelserne skal ajourføres hvert kvartal. Det samme gælder de tidligere år, men den stikprøveundersøgelse, Kommissionen foretager af indrivelsen af de traditionelle egne indtægter, giver dog en idé om situationen. De bedragerisager, der var udvalgt som stikprøve Bl994 (alt sammen sager omhandlende store beløb og involverende flere medlemsstater) kan anses for at være repræsentative for de vanskeligheder, der kan opstå i forbindelse med inddrivelsen. Ud af et samlet beløb på 124 mio. ECU for disse sager, der var indberettet som led i den gensidige bistand38 indtil 1993, var 2,6 mio. ECU (2%) blevet ført tilbage til Fællesskabets budget, der verserede retssager anlagt af debitorerne i sager vedrørende i alt 3,7 mio. ECU (3%), og for sager vedrørende i alt 70,5 mio. ECU (57%) afventede man indbetaling. 1 de resterende 38% havde Kommissionen ikke tilstrækkelige oplysninger til at udtale sig. 35 Sepkt. 2. 4. 1. 1, side 16. 36 Artikel 6, stk. 4, i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89. 37 Artikel 7 i Rådets forordning (EFØ, Euratom) nr. 1552/89. 38 Rådets forordning (EØF) nr. 1468/81. 19 2. 5. 2 EUGFL's garantisektion Hvad angår udgifterne til EUGFL's garantisektion, ser det bedre ud med inddrivelserne end de foregående år. Efter anmodning fra Kommissionen har medlemsstaterne systema tisk foretaget en ny undersøgelse af den finansielle situation for sager indberettet inden 1993, som gav mulighed for at foretage en evaluering af inddrivelsen. Efter denne "udrensning" har det vist sig, at 29% af de oprindeligt indberettede beløb enten var tilbagebetalt, unddrivelige eller overdraget til medlemsstaterne, medens et beløb på 549 mio. ECU fordelt på 1 588 ikke færdigbehandlede sager stadig manglede at blive inddrevet. I 400 af sagerne verserer der retssager vedrørende et beløb på i alt 264 mio. ECU, hvilket svarer til 34% af det oprindeligt indberettede beløb (se tabel 8). For de resterende 257 mio. ECU's vedkommende mangler det at blive afgjort, om beløbet skal hentes over Fællesskabets budget eller pålægges den berørte medlemsstat. Kommissionen undersøger med henblik på at øge åbenheden om, hvilke beløb der endnu ikke er inddrevet i forbindelse med bedragerisageme, mulighederne for at oprette et sær skilt regnskab under EUGFL's garantisektion af samme slags som det, der anvendes til de traditionelle egne indtægter. Dette tiltag skal ses som en forlængelse af bestræbelserne for at afslutte regnskaberne, herunder at opklare betalernes konti, og det giver Kommissionen og Revisionsretten mulighed for at foretage en mere effektiv kontrol. 2. 5. 3 Strukturforanstaltninger For så vidt angår udgifterne til strukturforanstaltningerne, er opkrævningssituationen en anden. Artikel 23 i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 forpligter medlemsstaterne til at opkræve de svigagtigt udbetalte beløb. Medlemsstaterne kan under forudsætning af, at fremgangsmåden i artikel 24 i forordningen følges, genanvende de pågældende beløb til finansiering af andre projekter, der ikke er behæftet med uregelmæssigheder, og som opfylder de betingelser, der er fastlagt i EF-støtterammen. Denne omfordeling er imidlertid kun mulig, hvis medlemsstaten har indberettet sagen i henhold til de betingelser, der er omhandlet i Kommissionens forordning (EF) nr. 1681/94. Ved udgangen af 1996 var 23 mio. ECU ud af et oprindeligt indberettet beløb på 113 mio. ECU blevet inddrevet, og der verserede retssager for et beløb på over 13 mio. ECU39. 3. UNDERSØGELSER Tallene for de uregelmæssigheder, der er afsløret af Kommissionen, vidner om den intensive indsats "i marken". De er resultatet af det øgede samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder. Bedrageribekæmpelsen "i marken", som er den første målsætning i strategien, bliver stadig mere intens. Hvad enten det er på gerningsstedet for bedrageriet eller på det administrative og retslige plan, er et samarbejde, der er præget af loyalitet og tillid, mellem de specialiserede tjenester i medlemsstaterne absolut nødvendigt. bedrageribekæmpelsesafdelinger og Kommissionens Kommissionens operationelle aktiviteter er koncentreret om groft organiseret bedrageri. Der er anført nogle eksempler herpå i dette kapitels første afsnit. tværnationalt • Oplysninger indsendt af medlemsstaterne 20 Allerede i 1995 afslørede Kommissionen en række tilfælde af organiseret kriminalitet i forbindelse med EU-politikkerne40. Det Europæiske Råd i Dublin i december 1996 understregede, at det var fast besluttet på bekæmpe organiseret kriminalitet, og at det var nødvendigt med en koordineret og sammenhængende strategi på EU-plan41. Kommissionens indsats med hensyn til beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser har vist betydningen af en sådan strategi. Under 5% af det samlede antal afslørede tilfælde behandles af Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaternes undersøgelsesmyndigheder. De repræsenterer over halvdelen af de beløb, der står på spil, alle sektorer set under ét (indtægter og udgifter). Det er inden for området traditionelle egne indtægter, at Kommissionens indsats har vist sig at være særlig effektiv og "rentabel". Det er nu klart påvist, at der medvirker kriminelle organisationer ved bedrageri inden for sektorer som cigaretter, alkohol og landbrugsfødevarer. Dette er den organiserede kriminialitets foretrukne områder, og den benytter sine internationale netværk til at organisere ulovlige transaktioner og derefter hvidvaske udbyttet af bedrageriet. Den organiserede finansielle kriminalitet går normalt ud over de nationale grænser og koncentrerer sig ofte om tværnationale transaktioner. Dens aktiviteter er normalt godt maskerede, den anvender de traditionelle handelsmæssige strukturer og indgår i normale økonomiske kredsløb, samtidig med at der optræder en lang række af mere eller mindre fiktive mellemmænd. Denne kriminalitet vælger de mest følsomme sektorer, dvs. dem, hvor kontrollen er sværest at foretage, eller hvor den potentielle gevinst er meget stor og risikoen lille. for olivenolie og alkohol, Det kræver stor ekspertise at imødegå denne form for organiseret kriminalitet. Derfor har UCLAF, sammen med medlemsstaternes undersøgelsesmyndigheder, oprettet en række "task forces" for at kunne bekæmpe problemerne på en mere målrettet måde. Således er der ud over "task force for cigaretter", som har fungeret siden 199442, og som har til opgave at bekæmpe cigaretsmugleri, der udføres af organiserede net, oprettet to task i overensstemmelse med Kommissionens forces arbejdsprogram. Erfaringen i de senere år har rent faktisk vist, at olivenoliesektoren er særlig følsom over for alle former for bedrageri, både organiseret og ikke-organiseret4•', der som oftest bliver begået af tværnationale kriminelle organisationer, som benytter el system med mangfoldige omfaktureringer via et stort antal pro forma-selskaber, hvilket oven i købet også medfører skatteunddragelse. For alkohols vedkommende er det ligeledes blevet konstateret "i marken", at mange tilfælde, som ofte er tværnationale, kan 40 ' Se beretningen om bedrageribekæmpelse for 1995, s. 20-21 og fra s. 45. I denne forbindelse skal nævnes den beslutning, der blev truffet af Det Europæiske Råd i Dublin i december 1996, om at oprette en gruppe på højt plan, som fik til opgave at udarbejde et samlet handlingsprogram for bekæmpelse af organiseret kriminalitet. 42 Se ligeledes beretningen om bedrageribekæmpelse for 1995, punkt 1. 14, s. 54-55. 3 i almindelighed, falsk mængdeangivelse, Smugleri import med falske T2L-certillkater (bekræftelser af en vares fællesskabsstatus), import af nøddeolie under forskellige betegnelser og senere blandet med olivenolie (hvilket gør det muligt på en billig måde at øge mængden af olivenolie og uberettiget modtage restitutioner eller forbrugsstøltc), bedrageri i forbindelse med aktiv forædling, uberettiget modtagelse af restitutioner (for olie, som ikke forlader EU-området, eller som genindføres dertil, og for kerneolie, der eksporteres som olivenolie samt for sødet olie), forbrugsstøtte (for fiktivt salg og emballering, for sødet olie og for olie, dér allerede har modtaget støtte) 21 føres tilbage til den organiserede kriminalitet. Det var derfor absolut nødvendigt at oprette en særlig task force. Disse task forces omfatter Kommissionen og de myndigheder i medlemsstaterne, der er direkte ansvarlige for de forskellige sektorer. De centraliserer de indsamlede oplysninger, bl. a. om organiserede net, således at de direkte berørte operationelle myndigheder i medlemsstaterne kan få adgang til dem og dermed bedre koordinere deres indsats. Formålet er også at finjustere og målrette kontrollen for at kunne forebygge de kriminelle organisationers initiativer og sikre en bedre koordination af de undersøgelser, der foretages på initiativ af en eller flere medlemsstater eller af Kommissionen. Generelt gør informationsudvekslingen inden for disse formelle rammer det muligt sikre fremskridt inden for de igangværende undersøgelser og især at bevidstgøre de nationale myndigheder, som er ansvarlige for kontrollen. Inden for specielt sektorerne cigaretter og alkohol berører bedrageriet ikke blot Fællesskabernes finansielle interesser, men også, og især, de nationale finansielle interesser, i kraft de punktafgifter og den moms, staten unddrages. Der findes i øvrigt svigagtige metoder, som udelukkende tager sigte på momssystemet, idet der udstedes falske eksport- og importangivelser. På samme måde kan momssystemet omgås på EU- plan gennem oprettelse af tomme selskaber, som forsvinder straks efter, at transaktionerne er gennemført, samt "brevkasse-selskaber", som kun eksisterer som en falsk adresse. Disse fremgangsmåder gør det muligt at købe varer uden moms og at videresælge dem med moms, uden at de opkrævne afgifter bliver indbetalt. I kapitlets andet afsnit gives der en række eksempler på bedrageri, der er begået i forbindelse med EU's handelspolitik over for tredjelande. Unionen har indgået et stort antal præferenceaftaler med tredjelande for visse produkter, der opfylder specifikke betingelser (bl. a. for fremstilling og afsætning). Sådanne aftaler eller ordninger er ifølge deres natur oplagte emner for bedrageri. Hvad enten det drejer sig om manglende overholdelse af visse regler, der skal opfyldes af de varer, der kan være omfattet af præferencer, eller om uretmæssig anvendelse af præferenceordningen på varer, der ikke har oprindelse i de deltagende tredjelande, har erfaringen vist, at eksportørerne og importørerne kan være impliceret, aktivt eller ej, bevidst eller ubevidst, i transaktioner, hvis formål er at undgå at betale de normale afgifter, eller at omgå andre handelspolitiske foranstaltninger. Ligeledes kan de offentlige myndigheder i de pågældende tredjelande være impliceret i omgåelser af bestemmelserne, blot fordi de ikke overholder deres forpligtelser. Denne tendens er i øvrigt blevet bekræftet i 1996. 1 et tredje afsnit anføres to eksempler på nationale undersøgelser i forbindelse med finansieringen af den fælles landbrugspolitik. Det er tilfælde, der omfatter en enkelt medlemsstat, som involverer betydelige summer, og som er præget af meget avancerede fremgangsmåder, selv om der ikke er tale om tværnationale net. Disse fremgangsmåder vidner om, hvor nødvendigt det er at fortsætte med at forbedre de nationale kontrolsystemers effektivitet og troværdighed. Endelig omhandler de to sidste afsnit i kapitlet strukturforanstaltninger og direkte udgifter. Disse to områder repræsenterer 50% af udgifterne på EU-budgettet. Risikoen for uregelmæssigheder og bedrageri inden for disse områder er meget forskellig: der er risiko i forbindelse med udvælgelsen af projekter, der kan tildeles støtte (fortrinsstilling, bestikkelse, tilegnelse af midler), i forbindelse med tildeling af offentlige kontrakter, i 22 forbindelse med udførelsen af arbejder eller tjenesteydelser (herunder manglende opfyldelse af kontrakten, helt eller delvis, specielt når det gælder immaterielle ydelser), og endvidere i forbindelse med fakturering eller forskellige finansielle konstruktioner. På alle disse områder gælder det, at undersøgelserne ikke kan lykkes og føre til resultater, medmindre der foregår et samarbejde mellem alle nationale myndigheder, herunder de retslige myndigheder, som er de eneste, der har beføjelser til retsforfølgning og anvendelse af sanktioner. I forbindelse med tværnationalt bedrageri vil oprettelsen inden for UCLAF af et forbindelsesled, bestående af eksperter inden for strafferet, som har adgang til bistand og rådgivning og kan sørge for koordineringen af sagerne i samarbejde med de nationale retslige myndigheder, i fremtiden være et afgørende element i Fællesskabets foranstaltninger til bekæmpelse af grov organiseret kriminalitet44. 3. 1 Groft tværnationalt organiseret bedrageri 3. 1. 1. International smugling af cigaretter og alkohol Året 1996 bekræftede, at smugling af cigaretter, som afsættes ulovligt på Fællesskabets territorium, er de kriminelle organisationers foretrukne område. I løbet af året er der unddraget ca. 800 mio. ECU45 i form af told, moms og punktafgifter, heraf 200 mio. ECU til skade for EU-budgettet. Selv om visse medlemsstater (Italien, Spanien, Tyskland) har været de vigtigste markeder, er fænomenet udbredt på hele Fællesskabets territorium, og det berører ikke blot dets finansielle interesser, selv om den største finansielle byde bæres af medlemsstaterne, men også selve EU's troværdighed. Den svigagtige import organiseres af kriminelle net, som er velstrukturerede, anvender de store havne i EU,*hvorigennem der passerer enorme mængder af cigaretter, og benytter transaktionernes omfang til at maskere de illegale aktiviteter. Disse svigagtige transaktioner foregår både gennem falske vareangivelser46 og ved angivelse af falske bestemmelsessteder uden for EØF. De oplysninger, Kommissionen råder over, viser, at en række kriminelle organisationer rent faktisk står bag talrige svigagtige transaktioner omfattende cigaretter, som fysisk kommer ind i Fællesskabet, specielt via havnene i Nordeuropa (men ligeledes via grænserne til de central- og østeuropæiske lande og til Schweiz), og som bringes ud på det europæiske marked, specielt i Sydeuropa. Disse kriminelle netværk har en imponerende organisationsevne og en betydelig kapacitet med hensyn til ressourcer og logistik, ligesom de har en struktur, der er fordelt over flere nationale territorier, både inden for og uden for Fællesskabet. Blandt egenskaberne hos disse organisationer, hvis interne strukturer er meget vanskelige at identificere, kan nævnes, at de for at gennemføre deres svigagtige handlinger (og specielt for at kunne hvidvaske gevinsten) råder over talrige selskaber, hvis hovedsæder befinder sig bl. a. i Schweiz, Liechtenstein, på Cypern, i Vestindien eller på visse europæiske territorier med særlig status. De organisationer, der er involveret i disse former for bedrageri, er normalt formelt etableret inden for EU, men inden for EU benytter de en kæde af stråmænd og fiktive selskaber, og et net af told- og 44 Se kapitel 1. 1. 3, s. 9. 4^ Kommissionen kan hverken bekræfte eller alkræfte det noget højere tal, som angives af tobakssektoren selv. 4" En af undersøgelserne vedrørte forsvundne containere, som antoges at indeholde legetøj, men rent faktisk var fyldt med cigaretter. 23 afgiftslagre. Disse lagre spiller en afgørende rolle for bedrageriets gennemførelse, indstiller en undertiden blot til oplagring af varerne, indtil toldmyndighederne overvågningsaktion, men undertiden også til gennemførelse af mere "aktive" handlinger, såsom ændring og endog fjernelse af emballageangivelserne. De avancerede metoder til bedrageri er blevet påpeget af Kommissionen og gennem Europa-Parlamentets undersøgelse af ordningen for fællesskabsforsendelse47. Som følge af varslingssystemet48 og ikrafttrædelsen pr. 1. februar 1996 af forbudet mod anvendelse af samlet kaution på 100% ved transport ad landevej af visse følsomme varer, herunder cigaretter, har bedragerne taget andre mekanismer i brug for at kunne gennemføre deres smuglervirksomhed. Siden da bliver cigaretterne systematisk sendt fra toldoplag i havnene i Benelux-landene og under proceduren for fællesskabsforsendelse. De er i disse havne blevet lastet på skibe med henblik på eksport til Vestafrika. De når aldrig frem til det afrikanske kontinent, men omlades i internationalt farvand, ud for de spanske og portugisiske kyster, til specielt indrettede hurtigtgående fartøjer, hvorefter de indsmugles og sælges på markedet i disse medlemsstater. • Med henblik på at bekæmpe sådanne fremgangsmåder har Kommissionen sammen med task force for cigaretter gennemført en operation med betegnelsen "Operation Colombus", omfattende alle de medlemsstater, der er berørt af denne trafik. I 1996 kunne det fastslås, at ca. 20 ladninger med smuglercigaretter var blevet sendt fra Benelux til Afrika (som falsk bestemmelsessted). Fartøjerne indholdt mere end 220 000 kartoner (over 2,2 mia. cigaretter), der var bestemt for det sorte marked i Spanien. Afgiftstabet for 1996 anslås til 175 mio. ECU i told, moms og punktafgifter. Operation Colombus er blevet fortsat i tæt samarbejde med de berørte nationale myndigheder49, og i januar 1997 blev der for første gang pågrebet flere fartøjer på åbent hav af de spanske myndigheder i samarbejde med de franske og belgiske myndigheder. En anden vigtig rute, som de kriminelle netværk anvendte til smugling af cigaretter bestemt for det italienske marked, var via Forbundsrepublikken Jugoslavien. De strukturer, der blev anvendt til omdirigering af cigaretter til EU's territorium, var etableret og fungerede allerede på det tidspunkt, hvor de internationale sanktioner blev anvendt. Kommissionen og de mest berørte medlemsstater arrangerede en kontrol i Forbudsrepublikken Jugoslavien for at undersøge, hvad der var det endelige bestemmelsessted for 200 partier cigaretter, hvoraf hovedparten var blevet sendt fra godkendte toldoplag i EU og Schweiz, under forsendelsesproceduren, med Serbien og Montenegro som bestemmelsessted. Ved kontrollen, som blev gennemført med fuld deltagelse af de lokale myndigheder, blev det konstateret, at ca. 335 000 kartoner (dvs. over 3,3 mia. cigaretter) var genindført ved smugling til EU-området inden for under seks måneder, hvilket havde medført unddragelse af ca. 330 mio. ECU i told, punktafgifter og moms. 47 Se kapitel 5. 3. 1. 2, s 42. 48 Se kapitel 2. 4. 1. 1, s 16. 49 Specielt med det spanske S VA ("Servicio de Vigilancia Aduanere": tjenesten for toldovervågning) og det franske DNKD (Direction Nationale des Enquêtes Douanières: det nationale direktorat for toldundersøgelser). 24 Det fremgik af de indsamlede oplysninger, at cigaretterne var blevet sendt under toldkontrol fra eller via EU-området til et tredjeland, med det eneste formål at blive genindført fra det pågældende tredjeland og derefter afsat som smuglervarer på det indre marked. • Kommission er. gentagne gange af medlemsstaterne blevet informeret om en fornyet stigning inden for smugling af alkohol. Der kan dels være tale om fiktiv eksport af ethylalkohol eller af alkoholholdige drikkevarer med lande i Central- eller Østeuropa som angivne bestemmelsessteder, dels om falsk varebetegnelse ved indførslen i Fællesskabet. Disse fænomener berører de fleste af medlemsstaterne samt en række lande, der grænser op til Fællesskabet. De har indvirkning på både EU's egne indtægter og på medlemsstaternes indtægter. Den finansielle virkning er betydelig og berører især de nationale punktafgifter; en lastbil fyldt med alkoholholdige drikkevarer repræsenterer således 500 000 ECU i punktafgifter. 3. 1. 2. Momsbedrageri • I et tilfælde, som berørte de fleste af medlemsstaterne (Danmark, Belgien, Frankrig, Tyskland, Italien, Nederlandene, Portugal, Spanien) købte et firma computerdele, under den interne EU-momsordning, hos et firma, som var etableret i en anden medlemsstat, og leveringen af varerne skete uden moms. Køberen anmeldte ikke dette køb i sin egen medlemsstat, og betalte således ikke momsen. Derefter leverende han varerne til et andet firma i samme medlemsstat, idet han udstedte en faktura "inklusiv moms". Han modtog den moms, der således blev betalt af køberen og forsvandt, medens den endelige køber ifølge reglerne havde ret til at få det betalte momsbeløb tilbage. Selv om disse på hinanden følgende salg rent faktisk er momsbelagte, er resultatet af bedrageriet, at statskasserne ikke opnår noget nettobeløb. For blot en enkelt medlemsstats vedkommende anslås det momsbeløb, der er på spil, til mellem 100 og 150 mio. ECU (hvoraf en del tilfalder EU-budgettet i kraft af de egne indtægter hidrørende fra moms). • Et andet tilfælde vedrører indførsel af sølv til Fællesskabet fra Schweiz, idet der er foretaget flere på hinanden følgende leveringer og udstedt falske eksportangivelser. Følgerne af dette bedrageri er de samme, bl. a. manglende betaling til de nationale myndigheder af den moms, der er skyldig i kraft af de på hinanden følgende og fiktive købs- og salgstransaktioner, som er blevet faktureret og opkrævet af "postkasseselskaber" (som hurtigt forsvinder igen). Samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne (Det Forenede Kongerige, Italien, Tyskland, Frankrig, Irland, Spanien, Østrig, Belgien, Nederlandene) har foreløbig resulteret i, at en række af disse leverancer er blevet beslaglagt, og at en af deltagerne i bedrageriet er blevet idømt en fængselsstraf. Det involverede momsbeløb andrager ca. 60 mio. ECU. 3. 1. 3. Eksport af olivenolie Et stigende antal udførsler af olivenolie til forskellige lande (USA, Canada, Sydafrika mv. ) blev afsløret ultimo 1995. Efter dybtgående eftersyn og kontrol, har det vist sig, at containerne blev sendt fra Grækenland, via Belgien og Det Forenede Kongerige. I tæt samarbejde med afsenderne i Grækenland opkrævede de belgiske og britiske handlende eksportrestitutionerne. For at kunne omgå kontrollen var nogle rækker af kartoner med rigtig olivenolie placeret forrest i containeren, og resten af kartonerne indeholdt forskellige former for kerneolie, som ikke var berettiget til restitutioner. 25 Fra britisk side er der bevist bedrageri i forbindelse med forsendelse af ca. 30 containere, med en finansiel virkning, der anslås til 400 000 ECU. I forbindelse med de undersøgelser, der hidtil er gennemført i Belgien, har man konstateret bedrageri i forbindelse med ca. 20 containere med USA og Rusland som bestemmelsessted, og med en finansiel virkning, der anslås til 180 000 ECU. Der er retsforfølgelse i gang i Belgien og i Det Forenede Kongerige, og der foretages undersøgelser for at afsløre, hvilken kriminel organisation der opererer i flere forskellige medlemsstater med det eneste formål at opnå eksportrestitutioner. Denne form for organiseret tværnationalt bedrageri understreger endnu en gang, at det er nødvendigt i forbindelse med eksport- og importtransaktioner regelmæssigt at foretage dybtgående fysisk kontrol på stikprøvebasis. Ud over blot kontrol af vægt og mængde, er det absolut nødvendigt at udtage prøvet- direkte fra containerne og at lade specialiserede laboratorier foretage analyser, bl. a. af varens vægtfylde. 3. 1. 4. Eksport af oksekød til Bulgarien med ombytning af slagteaffald De undersøgelser, som de belgiske myndigheder har i gang vedrørende ulovlig anvendelse af hormoner, har vist, at den samme kriminelle organisation stod bag et kredsløb med import og eksport af oksekød (undervejs blev produkter af høj kvalitet erstattet med almindelige, og i visse tilfælde uspiselige produkter). Oksekødet og det spiselige slagteaffald stammede fra ikke-godkendte virksomheder (i USA, Canada, Australien og Kina). Ved ankomsten til Fællesskabet50 blev kødet og slagteaffaldet anbragt på toldoplag med henblik på eksport til Bulgarien under TIR-ordningen51 eller på grundlag af et TI-dokument (fællesskabsforsendelse). I realiteten havde kunden i Bulgarien, som var den endelige modtager af forsendelserne, bestilt slagteaffald af ringe kvalitet, og ikke varen af "god kvalitet" (kød og spiseligt slagteaffald). Kødet og slagteaffaldet med oprindelse i USA, Canada og Australien blev, efter at være ulovlig indført i Fællesskabet, erstattet med slagteaffald af en klart ringere kvalitet, og svigagtigt afsat på det indre marked, med unddragelse af toldkontrol. Det belgiske retsvæsen har indledt en retslig undersøgelse vedrørende bestikkelse af en ansat i toldvæsenet, som mistænkes for at have medvirket ved disse transaktioner. I maj 1996, blev der foretaget kontrol arrangeret af UCLAF i Bulgarien med henblik på at fastslå, af hvilken art de varer var, der ved til toldmyndighederne i Sofia. Det var ligeledes nødvendigt at udspørge de ansvarlige for de bulgarske virksomheder, idet de var de eneste, der var i stand til at give nærmere oplysninger om, hvor stort et antal personer, der var involveret, og om transaktionernes finansielle omfang. De positive resultater af denne undersøgelse blev meddelt de belgiske myndigheder, som kunne foretage de nødvendige yderligere undersøgelser til at fastslå de nærmere omstændigheder ved ombytningen. indførslen blev angivet Endvidere blev det afsløret, at dette oksekød af god kvalitet, som var blevet en EU-vare, blev solgt til et fransk firma og angivet til udførsel med opkrævning af restitutioner (modtagerlandet var Rusland). Dette kød blev også ombyttet, og restitutionerne blev således uberettiget udbetalt. De retslige undersøgelser er stadig i gang i Belgien. • Kommissionen foretager kontrol pa stedet og udsteder en godkendelse til virksomheder i tredjelande, der eksporterer kod til Fællesskabet. Enhver forsendelse af kød til Fællesskabet skal være ledsaget af sundhcdsccrtifikater, med angivelse af dens endelige bestemmelsessted. ' Ordningen for international godstransport ad landeveje, i henhold til TIR-konventionen af 1975. 26 Disse fremgangsmåder har to forskellige følger. Den første er af finansiel art, idet landbrugsafgifterne skal opkræves (over en mio. ECU) og restitutionerne tilbagebetales. Den anden er af sundhedsmæssig CM, idet det importerede slagteaffald, som stammer fra eksportvirksomheder fleste tilfælde indeholdt hormoner, som er forbudt i Europa. i ikke-godken, „e tredjeland:. > de 3. 1. 5. Udtagelse af kød fra ordningen for fællesskabsforsendelse Et kriminelt netværk har omgået en række toldprocedurer for uberettiget at nydt godt af forskellige fordele. i Tyskland og udleveret • Gennem en meddelelse fra Revisionsretten blev Kommissionen underrettet om, at kød af fjerkræ med oprindelse i Kina, Brasilien og Thailand indførtes i Tyskland under ordningen for fællesskabsforsendelse. Forsendelsesdokumenteme (TI) viste som endeligt bestemmelsessted Marokko og Spanien, med bestemmelsestoldsteder Irun og Las Palmas fra (De Kanariske Øer). I realiteten blev hovedparten af partierne udtaget forsendelsesordningen idet tolddokumenterne var falsk færdigbehandlet ved hjælp af falske stempler svarende til dem, der anvendes af toldstederne Irun og Las Palmas. En anden del af de udtagne varer blev solgt til spanske selskaber. Som følge af anmodningen om gensidig bistand, som det tyske toldvæsen rettede til Nederlandene, kunne de nederlandske toldmyndigheder konstatere, at i denne medlemsstat var atten andre forsendelser af fjerkrækød blevet , udtaget fra forsendelsesordningen med anvendelse af samme teknik, nemlig med falske stempler stammende fra Algeçiras, Irun og Las Palmas. Fjerkrækødet blev svigagtigt sat til salg på det tyske, nederlandske og spanske marked. Den samlede finansielle virkning af dette bedrageri anslås til 6 mio. ECU. tyske modtagere, til Dette avancerede internationale bedrageri var organiseret af kriminelle net, med anvendelse af selskaber etableret i Andorra, Schweiz og Gibraltar. • En anden sag vedrører både oksekød fra EU, angivet til eksport og til anvendelse som proviantering52, og oksekød stammende fra tredjelande, placeret under toldkontrol i Fællesskabet (med fritagelse for afgifter), og ligeledes bestemt til proviantering. Undersøgelsen viste, at kødet, som stammede fra virksomheder baseret i Det Forenede Kongerige, Danmark og Tyskland, var blevet købt af et spansk firma, og at det hed sig, at det skulle sælges til provianteringsfirmaer gennem en mellemmand etableret i Nederlandene. Forsendelsesdokumenteme, som ledsagede varerne og gjorde det muligt for dem at cirkulere, var færdigbehandlet ved hjælp af falske spanske toldstempler. Det er sikkert, at kødet er blevet solgt på hjemmemarkedet. Den finansielle virkning af de forsendelser, som blev identificeret som svigagtige, kan anslås til en mio. ECU i unddragne egne indtægter (ordningen for fællesskabsforsendelse anvendt på varer stammende fra og bestemt for tredjelande). For EU-kødet under interventionsordningen, tilbageholder medlemsstaterne ca. 5 mio. ECU i kaution, som er betalt under denne ordning. Pengene vil blive inddrevet hos operatørerne, som er ansvarlige for bedrageriet. 52 Dette EU-kød var under "intervention", og det var blevet solgt til nedsat pris med henblik på eksport (eller i det foreliggende tilfælde med henblik på proviantering, hvilket sidestilles med eksport). 27 3. 1. 6. Fiktiv eksport af vin til tredjelande53 Undersøgelserne rettet mod en mafia-organisation specialiseret i svigagtig eksport af vin til landene i Østeuropa, foregik i 1996 med fuld deltagelse af Guardia di Finanza, og medførte afsløring af organisationen. Under et kontrolbesøg i Rumænien blev det konstateret, at to fartøjer lastet med italiensk vin, der skulle udføres til dette tredjeland, blev losset som smuglergods i den rumænske havn Constanza. Falske dokumenter, hvoraf det fremgik at varen var overgået til forbrug på rumænsk territorium, blev forelagt det italienske betalingsanvisende organ med henblik på udbetaling af eksportrestitutioner. Der er over for de eksporterende virksomheder iværksat procedurer for inddrivelse af de udbetalte beløb (ca. 1 mio. ECU), ligesom der er indledt retslige procedurer. Under et kontrolbesøg i Slovenien blev det konstateret, at der uberettiget var udbetalt ca. 1,2 mio. ECU til et italiensk selskab, eftersom den pågældende vin kun var indført midlertidigt i Slovenien under en procedure, som gjorde det muligt at indføre varer toldfrit i landet, på den udtrykkelige betingelse, at de blev genudført inden for et år. Den pågældende vin var blevet genudført til andre tredjelande på denne betingelse, og der blev forelagt falske dokumenter i Italien for at opnå restitutionsbeløbene, som kun kan udbetales, hvis varerne er blevet afsat i bestemmelseslandet, dvs. Slovenien. Lederen af et af disse selskaber blev holdt under opsyn. Anklagemyndigheden fastholder, at der er tale om strafferetlige overtrædelser i form af udstedelse af falske dokumenter og svig mod EU's budget, og den har meddelt UCLAF, at der er udstedt en ny arrestordre mod en anden ansvarlig, som ligeledes er leder af et eksportselskab. 3. 2 Groft bedrageri i forbindelse med handelspolitikkerne (industrivarer, fiskerivarer og tekstilvarer) 3. 2. 1. Industrivarer: satellitmodtagere fra Filippinerne Som følge af underretning fra de tyske myndigheders side om, at der var risiko for falsk angivelse af præferenceberettiget oprindelse ved indførsel af satellitmodtagere fra Filippinerne, blev de øvrige medlemsstater opfordret til at foranstalte undersøgelser vedrørende sådanne transaktioner. De første oplysninger viste, at de importerede mængder var i konstant stigning, og at visse komponenter i apparaterne, som er en afgørende faktor for opnåelsen af præferencebehandlingen, ikke kunne være fremstillet på Filippinerne, hvilket var i modstrid med, hvad virksomhederne påstod. Ved undersøgelser på stedet blev det konstateret, at over 460 000 modtagere, til en anslået handelsværdi af 28 mio. ECU (3 mio. ECU i told skal inddrives hos importørerne) var blevet eksporteret til forskellige medlemsstater under GSP-ordningen, uden at kriterierne for præferencebehandling var opfyldt. Det blev også fastslået, at i hvert fald nogen af importørerne inden indførslen vidste, at færdigvarerne ikke var præferenceberettigede. Desuden blev det bevist, at de filippinske myndigheder ikke havde opfyldt deres inden EU- forpligtelser med hensyn til det administrative samarbejde, hverken kontrolbesøget eller under dette, hvorved de forhindrede, at de svigagtige aktiviteter blev bragt til ophør. 53 Se beretningen om bedrageribekæmpelse for 1995, s. 52-53 (punkt 1. 11). 28 tredjelande har nægtet at modtage de kontrolgrupper, Et større antal bedragerisager, som er begået med det formål at undgå betaling af told og antidumpingtold (formular A) kunne ikke opklares i 1996. Dette gennem uberettiget udstedelse af oprindelsescertifikater som inden for skyldes, at visse eksporterende samarbejde skulle besøge selve stedet og foretage undersøgelsen. rammerne af det administrative I forbindelse med GSP-ordningen råder Kommissionen over et vigtigt våben som svar på en eventuel manglende vilje til samarbejde fra visse præferencelandes side. Den kan således indlede en undersøgelse med henblik på fuldstændig eller delvis tilbagetrækning af GSP-ordningen over for lande, som ikke lever op til deres forpligtelser med hensyn til administrativt samarbejde. En sådan undersøgelse kan imidlertid kun indledes på grundlag af en klage fra en medlemsstat eller tredjemand. 3. 2. 2. Fiskeriprodukter • Tunkonserves importeret fra Costa Rica En undersøgelse af tunindustriens aktiviteter i Centralamerika, som blev foretaget af Kommissionen, viste, at der var et stort misforhold mellem de lokale flåders begrænsede kapacitet og mængden af tunkonserves med oprindelse i Costa Rica, som blev indført i Fællesskabet. I forståelse med landets myndigheder blev der aflagt besøg inden for rammerne af det administrative samarbejde af en kontrolgruppe, bestående af repræsentanter for UCLAF og for de berørte medlemsstater (Italien og Portugal), idet gruppen skulle kontrollere produkternes oprindelse. Undersøgelsen vedrørte over 10 000 tons tun til en handelsværdi af 28 mio. ECU. Det unddragne afgiftsbeløb, dvs. 7 mio. ECU, er ved at blive inddrevet hos importørerne i EU. De lokale myndigheder har ydet det nødvendige samarbejde til, at operationen kunne lykkes. Hovedmistanken gik på nationaliteten af de fiskerfartøjer, som var anvendt til produktionen af den pågældende tunkonserves. Det fremgik hurtigt, at Costa Rica ikke selv havde tilstrækkelig kapacitet til et kommercielt fiskeri af dette omfang. De fælles undersøgelser viste, at for hovedpartens vedkommende var den tun, der blev udskibet fra Costa Rica, rent faktisk fisket fra fartøjer af andre nationaliteter. Fangsterne blev anvendt til den undersøgte produktion af konserves, som således ikke var berettiget til præferencebehandling. Flere hundrede "formular A"-certifikater, udstedt af de lokale myndigheder, var blevet forelagt i EU (Italien, Portugal og Spanien) med henblik på afgiftsfri indførsel. Costa Rica erkendte, at disse certifikater var ugyldige. • Tunkonserves indført fra Tyrkiet En bilateral aftale mellem EU og Tyrkiet muliggør indførsel til EU's territorium af tunkonserves uden told, på den udtrykkelige betingelse, at varerne opfylder visse kriterier, bl. a. med hensyn til oprindelsen af de fisk, der anvendes til fremstillingen af konserves. I juni 1996 aflagde et antal repræsentanter for Kommissionen, ledsaget af medlemsstaternes delegationer (repræsentanter for toldmyndighederne i Nederlandene, Tyskland, Italien og Storbritannien) besøg i Tyrkiet inden for rammerne af det administrative flere hundrede oprindelsescertifikater, som var udstedt af de tyrkiske myndigheder ved eksporten af varerne. Undersøgelserne viste, at de fangster, den tyrkiske flåde tegnede sig for, var ubetydelige, og at den tun, der i store mængder indførtes i Tyrkiet, klart var beregnet til fremstilling af konserves. at kontrollere ægtheden samarbejde, for af På grundlag af undersøgelserne i Tyrkiet kunne kontrolgruppen konstatere, at den konserves, der blev eksporteret til EU, var fremstillet på grundlag af tun af ikke-tyrkisk oprindelse, som undertiden ved eksporten af færdigvaren var tilsat ganske små mængder tyrkisk tun. Eksportørerne havde opnået, ved hjælp af angivelser, der var unøjagtige med hensyn til råvarernes oprindelse (fra Tyrkiet eller EU), at de tyrkiske myndigheder 29 toldfri udstedte ATR. l-certifikater, som muliggjorde i EU. Gruppen konstaterede endvidere, at fiere af importørerne vidste, at den pågældende konserves ikke var berettiget til toldfritagelse. I visse tilfælde havde importørerne deltaget aktivt i bedrageriet ved selv at levere tun af ikke-tyrkisk oprindelse til konservesfabrikkerne. Den pågældende varemængde anslås til 23 000 tons. Der skal inddrives ca. 18 mio. ECU i Italien, Nederlandene og told hos Storbritannien, dvs. de lande hvor varerne er afsat. i Belgien, Tyskland, importører etableret indførsel 3. 2. 3. Tekstilvarer • Tekstilvarer fra Cambodja I marts 1996 kunne en gruppe fra Fællesskabet inden for rammerne af det administrative samarbejde og i sammen med de cambodjanske myndigheder konstatere, at der forelå ca. 1 500 falske oprindelsescertifikater (formular A). Certifikaterne vedrørte mere end 23 mio. stk. beklædning indført toldfrit i EU i perioden 1992-1996. Endvidere havde de cambodjanske myndigheder uberettiget udstedt 1 700 andre oprindelsescertifikater (formular A) vedrørende over 16 mio. stk. beklædning i forbindelse med forsendelser, som ikke opfyldte GSP-kriterierne, fordi det garn og det stof, der blev anvendt til deres fremstilling, ikke havde oprindelse i landet. I realiteten var disse basismaterialer importeret til Cambodja fra andre lande i Asien. Den involverede told andrager ca. 15 mio. ECU. • Tekstilvarer fra Bangladesh En kontrolgruppe inden for rammerne af det administrative samarbejde (Kommissionen/7 medlemsstater) aflagde besøg i Bangladesh i november og december 1996 på grund af en række vanskeligheder, der var konstateret i forbindelse med de lokale myndigheders anvendelse af GSP-ordningen. Disse problemer er ikke af ny dato, men denne gang var flere hundrede mistænkelige certifikater (formular A), som ledsagede forsendelser af tekstilvarer, som indførtes i EU, blevet anerkendt som værende falske af myndighederne i Bangladesh. Endvidere var ca. 14 000 andre certifikater, som var indsamlet af forvaltningerne i de berørte medlemsstater, genstand for nøje undersøgelser, dels med hensyn til ægthed, dels med hensyn til deres berettigelse i lyset af GSP-regleme for de pågældende tekstilvarer. Konklusionerne af de kontrolbesøg, der blev gennemført i fællesskab med de lokale kompetente myndigheder, var, at vanskelighederne og problemerne i forbindelse med ægtheden af de certifikater for tekstilvarer, der udstedes af myndighederne i Bangladesh, klart er blevet mindre. De undersøgelser, der blev foretaget vedrørende omkring 60 tekstilfabrikanter i Bangladesh, viste, at hovedparten af de pågældende certifikater er udstedt af forvaltningen på grundlag at' forkerte oplysninger, som eksportørerne har afgivet. Det fremgik, at varerne ikke havde den krævede oprindelse i henhold til GSP- reglerne. Myndighederne i Bangladesh har anerkendt, at EU-kontrolgruppens konklusioner var korrekte. Men de har ikke vist sig særlig villige til at træffe de nødvendige foranstaltninger. Det beløb i egne indtægter, der på nuværende tidspunkt er involveret, udgør ca. 60 mio. ECU, og det kan meget vel nå op på 100 mio. I lighed med en række andre mindre udviklede lande som Laos, Cambodja, Nepal og Maldiverne, har Bangladesh i øvrigt indgivet en anmodning om undtagelse fra oprindelsesreglen inden for GSP. 30 Undersøgelserne vedrørende denne form for bedrageri eller uregelmæssigheder kan undertiden være meget langvarige og meget komplicerede. Desuden vil de informationer og dokumenter, det er nødvendigt at indsamle for præcist at kim ne fastslå kendsgerningerne, ofte befinde sig på geograf ske steder, som er beliggende meget langtfra Fællesskabets område. Visse landes og eksportørers anvendelse af præferenceordningerne foregår ikke uden vanskeligheder. Der arrangeres derfor hvert år et stigende antal kontrolbesøg som led i det administrative samarbejde, og 1996 har ikke været nogen undtagelse. Disse besøg har for hovedpartens vedkommende været aflagt i lande i Sydøstasien. af små og mellemstore virksomheder, som har meget store vanskeligheder med at oprindelsesreglerne overholde reglerne på grund af deres industrielle kapacitet. Dette gælder specielt indenfor tekstilsektoren. De mister således fordelene ved GSP-ordningen, hvilket er baggrunden for de fremsatte anmodninger om undtagelser. tilfælde af manglende vedrører de fleste konstaterede overholdelse Imidlertid 3. 3 Nationalt bedrageri inden for landbrugsområdet 3. 3. 1. Olivenolie/Bedrageri i forbindelse med forbrugsstøtte Efter en kontrol foretaget af det græske tolddirektorat for kontrol af økonomisk kriminalitet blev det konstateret, at en virksomhed, der fremstiller 5-liters metaldunke til emballering af olivenolie, i stort omfang havde udskrevet falske fakturaer til sine kunder. Virksomheden modtog til gengæld 10% af det fakturerede beløb og hele momsbeløbet. På denne måde var 10,5 mio. dunke i perioden 1992-1994 fiktivt blevet faktureret til 26 virksomheder, der emballerer olivenolie. Fakturaerne for køb af emballage til olivenolie er sammen med fakturaen for køb af selve olien to væsentlige stykker dokumentation i forbindelse med udbetaling af forbrugsstøtte. De pågældende virksomheder har således modtaget et samlet beløb på ca. 21 mio. ECU for olie, der aldrig er blevet emballeret. En retsforfølgelse er i gang. 3. 3. 2. Forhåndsfinansiering af restitutioner til eksport af semulje af hård hvede I fortsættelse af kontrollen i Spanien af virksomheder, der i 1995 havde fået bevilget forhåndsfinansiering af restitutioner for semulje af hård hvede, var der afsløret bedrageri i forbindelse med de angivne mængder af hård hvede54. Regnskaberne for alle de spanske virksomheder, der havde modtaget denne form for forhåndsfinansiering i 1993 og 1994, blev kontrolleret. Kontrollen viste, at det bedrageri, der var afsløret i 1995, havde forløbere. De videre undersøgelser viste, at de uberettiget udbetalte beløb til én og samme spanske koncern androg ca. 26,5 mio. ECU. i bedrageriet var, at der blev angivet mængder til oplagring med Princippet forhåndsfinansiering af restitutioner (til forarbejdning til semulje inden endelig udførsel), som var meget højere end de mængder, der rent faktisk var på lager på datoen for angivelsen. Der kunne ikke foretages fysisk kontrol af varerne, da der allerede var indkøbet, forløbet flere år. Det var undersøgelsen af dokumenterne vedrørende transporten, oplagringen og forarbejdningen, der gjorde det muligt at fastslå bedrageriet. 1 visse tilfælde var den hvede, der var angivet som værende oplagret under toldkontrol, ikke blevet afhentet hos leverandørerne. Desuden var en række angivelser, som var godkendt af det spanske anvisende organ, klart ufuldstændige, for så vidt angår angivelserne af oplagringssteder. Endelige har denne fremgangsmåde, som var baseret på ? Se beretningen om bedrageri for llW5, s. 64 (punkt 3. 6). 31 falske angivelser, sat den spanske koncern i stand til at opnå en finansiering, som senere har gjort det lettere for den at indkøbe råvarer, der kunne anvendes til at gennemføre eksporttransaktioner. 3. 4 Bedrageri i forbindelse med strukturpolitikkerne 3. 4. 1. Den Europæiske Socialfond ŒSF^ • Erhvervsuddannelsesforanstaltninger i Spanien/Kunstig forhøjelse af omkostninger I 1996 fik Kommissionen kendskab til en række tilfælde af formodet bedrageri i forbindelse med erhvervsuddannelse, der blev samfinansieret med ESF og forvaltet af INEM55. foranstaltningen, forskellige uregelmæssigheder, Den kontrol, der er foretaget af de spanske myndigheder56 efter henvendelse fra f. eks. ufuldstændig Kommissionen, viser gennemførelse af fiktive udgifter, overfinansiering og ufuldstændige eller ukorrekte regnskaber. Der er allerede iværksat en række inddrivelsesprocedurer. Retten har beordret en juridisk undersøgelse af de tilfælde af bedrageri, der er afsløret i Madrid. Yderligere kontrol, som Kommissionen har anmodet de nationale myndigheder om at foretage i andre spanske regioner, vil gøre det muligt at fastslå omfanget af de begåede uregelmæssigheder. ikke berettigede udgifter, som • Erhvervsuddannelse i Italien/Fiktivt selskab i Italien, vedrørende erhvervsuddannelsesforanstaltninger En retslig undersøgelse finansieret af ESF i årene 1990-1993, har ført til foreløbig tilbageholdelse af to regionale embedsmænd, der er anklaget for uretmæssig opkrævning og forsøg herpå. Undersøgelsen afslørede, at der var foregået skjult udbetaling af beløb til de to embedsmænd, som modydelse for eftergivenhed i forbindelse med udøvelsen af deres funktioner. Ifølge de første resultater af undersøgelsen var bedrageriet baseret på oprettelsen af ad hoc-rådgivningsselskaber, med deltagelse af den ene af de to embedsmænd, og projektdeltagerne var "tvunget" til at anvende disse selskaber for at kunne udarbejde deres udgiftsprogram, hvis de senere ville undgå besværligheder i forbindelse med den kontrol, der skulle udføres af den anden involverede embedsmand. Dette medførte en forhøjelse af de udgifter, der blev forelagt regionen, eftersom den provision, der blev udbetalt til de to embedsmænd, i praksis blev påført de fakturaer, der udstedtes af de fiktive selskaber som tak for udvist tjeneste over for initiativtagerne. Kommissionen har truffet de nødvendige foranstaltninger suspension afbetalingerne til det pågældende område. til beskyttelse af sine finansielle interesser, dvs. • Uddannelsesforanstaltning i Det Forenede Kongerige/Fiktive udgifter En undersøgelse af årsregnskaberne for en uddannelsesinstitution beliggende i London viste, at de forelagte anmodninger om finansiering indeholdt beløb, der var langt højere end de udgifter, der var godkendt af revisorerne ved udarbejdelsen af årsbalancen. "Instituto Naeional de Empleo". •*" De nationale kontrolrapporter fremsendes til Kommissionen i henhold til Kadets forordning 4253/X8, artikel 2. 1, slk. I 32 Forskellen, dvs. over 1,3 mio. ECU for årene 1989-1994 (beløb fra socialfonden: ca. 570 000 ECU) skyldtes fiktive udgifter. På grund af den omfattende finansiering af denne type udgifter blev samtlige de anmodninger, der var indgivet i den pågældende periode, undersøgt. Det viste sig, at hovedparten af udgifterne var uberettiget anført, idet de fornødne bilag manglede. Kommissionen er sammen med Det Forenede Kongerige57 i gang med at undersøge de finansielle følger af dette tilfælde. 3. 4. 2. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling ŒFRUVTilegnelse af midler rRENAVAL-programmet Frankrig)58 Efter afsløringen af korruption i i 1995 blev skibsværftsområderne i regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur i 1996 gjort til genstand for nye retslige undersøgelser, der inddrog en række folkevalgte. finansieringen af omstilling Desuden viste undersøgelsen på stedet af de administrative akter vedrørende samtlige foranstaltninger under programmet generelt en manglende overholdelse af reglerne for offentlige kontrakter, enten på grund af uvidenhed samlet finansieringsbeløb på 4,1 mio. ), forsømmelighed eller bevidst overtrædelse (omfattende et finansieringsbeløb på over 14 mio. ECU). De konstaterede forhold har fået Kommissionen til at foretage en systematisk sammenholdning af de igangværende administrative og retslige procedurer, med det formål, efter modtagelsen af den endelige rapport over programmets gennemførelse, at kunne fastslå på grundlag af de påførte ekstraudgifter, hvilke foranstaltninger der bør træffes på det juridiske og finansielle plan. (omfattende et 3. 4. 3. Fiskeripolitik Ved sine beslutninger af 13. 7. 1992 og 5. 7. 1993 har Kommissionen tildelt EU-bistand på 5,9 mio. ECU til 3 projekter vedrørende en fransk reders oprettelse af (blandede) selskaber59, med deltagelse af partnere etableret i et tredjeland, med hvilket EU har gode forbindelser, og med henblik på forsyning af først og fremmest EU-markedet. Disse beslutninger blev, efter oprettelsen af de blandede selskaber i 1993 og 1994, fulgt op med betaling af et forskud svarende til 80% af fællesskabsfinansieringen (dvs. ca. 4. 8 mio. ECU), som blev ydet som supplement til den tidligere fuldt ud udbetalte nationale støtte (ca. 1,2 mio. ECU). Anmodningen om udbetaling fra Fællesskabet af saldoen (20%), som var udarbejdet på grundlag af en aktivitetsrapport, medførte en kontrol af anvendelsen af den allerede modtagne støtte, og denne kontrol blev foretaget direkte hos rederen. Det blev konstateret, at tre af de fem fiskefartøjer, som var bestemt til at blive anvendt uden for EU-farvandet og over en årrække (fiskeriprodukterne skulle afsættes på markedet i EU), var blevet solgt i 1996, et af dem endog inden det overhovedet forlod den franske havn. Denne konstatering vil medføre de nødvendige tilbagebetalingsforanstaltninger. 57 Inden for rammerne af Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 (artikel 24). 5° Se beretningen om bedrageribekæmpelse for 1995, s. 68 (punkt 4. 2. 1). 59 Rådets forordning (EØF) nr. 4028/86 af 18. december 1986 om fællesskabsforanstaltninger til forbedring og tilpasning af fiskeri- og akvakulturstrukturerne (EFT L 376 af 31. 12. 1986), artikel 21, og Kommissionens forordning (EØF) nr. 1955/88 af 29. juni 1988 om gennemførelsesbestemmelser til ovennævnte forordning for så vidt angår samarbejdsforanstaltninger i forbindelse med fællesforetagender (EFT L 171 af4. 7. 1988). 33 Kommissionen iværksatte den første procedure i december 1996, omfattende et beløb af 2,6 mio. ECU, over for et selskab, der ejer to af fartøjerne. 3. 5 Bedrageri i forbindelse med direkte udgifter 3. 5. 1. Forskning • Vandkraft i Irland /Falsk dokumentation En første kontrakt vedrørende et forskningsprogram inden for vandkraft blev indgået mellem Kommissionen og et irsk selskab i maj 1991. Herefter fulgte to andre kontrakter. De samlede beløb andrager 9,2 mio. ECU, og EU-bidraget er på 3,2 mio. ECU. Den kontrol, der blev foretaget af Kommissionen i maj og juni 1996 på selskabets hovedsæde i Dublin og hos en underleverandør i Sverige, viste, at selskabet kunstigt havde oppustet sine finansieringsanmodninger ved hjælp af falsk dokumentation. Der er tale om grove forhold. Selskabet har ikke nogen kompetence og ikke nogen tidligere erfaring inden for videnskabelig forskning. Dets oprindelige ansøgning var baseret på regnskaber fra et andet selskab. Den nationale lovgivning er ikke blevet overholdt, de foreviste regnskaber var falske, og alle disse omstændigheder har foranlediget Kommissionen til at indbringe sagen for de irske retsmyndigheder. • Projekt for "varig energi" i Tyskland/Ulovlig tilegnelse af støtte 1995 havde Kommissionen I vedrørende forskningsprogrammerne JOULE I og II / APAS-RENA60. Et af kontrolbesøgene, som blev aflagt i Tyskland, viste, at et tysk selskab var involveret i en række af forskningskontrakter og fra Kommissionen. Det var derefter gået fallit og var ude af stand til at overholde sine kontraktmæssige forpligtelser. i kraft heraf havde modtaget betydelige summer undersøgelser foretaget Følgende uregelmæssigheder blev afsløret: falske angivelser af udgifter, som var øget med fiktive lønudgifter og eksterne ydelser, som aldrig havde fundet sted; betalinger modtaget fra Kommissionen på grundlag af falske angivelser af omkostninger; betalinger, der var modtaget som forskud, og anvendt til at betale gæld, der ikke havde nogen forbindelse med forskningen; forskud modtaget i egenskab af koordinator, men som aldrig var blevet viderebetalt til andre kontrahenter. Retsmyndighederne havde i mellemtiden indledt strafferetlig forfølgelse af de ansvarlige i selskabet. på grund af overtrædelser i forbindelse med selskabets fallit og ulovlig tilegnelse af støtte. Der blev iværksat opkrævning af beløb svarende til de betalinger, der var foretaget til selskabet, dvs. 2,1 mio. ECU. På grund af de utilstrækkelige aktiver, er det tvivlsomt, om beløbene vil kunne inddrives, men ikke desto mindre skulle den igangværende strafferetlige forfølgelse kunne føre til en delvis inddrivelse via den overtrædendes egne midler. 60 Se beretningen om bedrageribekæmpelse for 1995, s. 69 (punkt 5. 1. 2). 34 3. 5. 2. Aktioner i tredjelande • Humanitære aktioner i det tidligere Jugoslavien Der blev gennemført en kontrol hos en fransk ikke-statslig organisation, som hav Je faet tildelt 7 kontrakter om humanitære aktioner i det tidligere Jugoslavien, til et samlet beløb af 1,2 mio. ECU. De tre af disse syv kontrakter vedrører regnskabsåret 1993 og de fire 1994. Det blev konstateret, at der fuldstændig manglende regnskaber og bilag, samt at direktøren/kassereren havde tilegnet sig midler. Der blev omgående iværksat procedurer til inddrivelse af de pågældende beløb. Den efterforskning, der blev foretaget hos de franske retsmyndigheder, viste, at der var indledt en foreløbig undersøgelse på grundlag af oplysninger, der havde ført til mistanke om organisationens forvaltning og om kassererens manglende hæderlighed. De forhold, der blev konstateret af UCLAF i samarbejde med det franske kriminalpoliti, medførte, at sagen i juni 1996 blev indbragt for den kompetente domstol. • Programmer for decentraliseret samarbejde i Middelhavsområdet (1992-1995)61 af for samarbejde forvaltningen samtlige programmer Under en kontrol foretaget af Revisionsretten blev der konstateret uregelmæssigheder i i forbindelse med Middelhavsområdet. De vigtigste uregelmæssigheder, der blev konstateret i forbindelse med de etablerede net, var manglende regnskaber og/eller bilag. Retten konstaterede ligeledes, at Kommissionen uden at iværksætte udbud havde overdraget forvaltningen af programmerne til et organ, der ikke havde tilknytning til Fællesskabet. Rettens kontrol hos dette organ viste, at der forelå en interessekonflikt. Således var to af de fire medlemmer af dets bestyrelse samtidig ledere af de kontorer for teknisk bistand, som stod for opfølgningen af programmerne. Disse kontorer forberedte sagerne for det udvalg, der udvalgte forslagene, og som blev ledet af Kommissionen, og havde dermed en direkte indflydelse på tildelingen af kontrakter om teknisk bistand. To kontorer for teknisk bistand havde ifølge denne procedure fået tildelt kontrakter om projektgennemførelse til beløb af 270 000 og 405 000 ECU, uden at der var iværksat udbud og foretaget udvælgelse. På grundlag af Revisionsrettens foreløbige rapport indstillede Kommissionen straks (fra oktober 1995) de igangværende programmer for decentraliseret samarbejde i Middelhavsområdet. Desuden traf den følgende foranstaltninger: afvikling af alle kontrakter med involverede agenturer for teknisk bistand, gennemførelse af tre revisioner (finanskontrollen - GD XX), udstedelse af de opkrævningsordrer, der blev anbefalet i finanskontrollens rapporter, gennemførelse af undersøgelser fra UCLAF's side, iværksættelse af en generel finansiel revision af nettene, omdefinition af forvaltningssystemet (Kommissionens afgørelser af juli 1996 og januar 1997). 3. 5. 3. Den Europæiske Udviklingsfond (EUFWorsøg på tilegnelse af midler Der stilles omfattende finansielle midler til rådighed for Cameroun i forbindelse med landets program for strukturtilpasning. Denne finansiering har givet anledning til, at der er åbnet bankkonti i det nationale direktorat for de centralafrikanske staters centralbank samt i et antal kommercielle banker. Disse bankkonti fungerer efter princippet om samforvaltning. Transaktionerne skal således gennemføres på grundlag af dobbelt "l Programmerne skal fremme oprettelsen af net på de finansierede områder, mellem partnerne i Middelhavsområdet. 35 underskrift, dels af lederen af Kommissionens delegation, dels af økonomi- og finansministeren (den nationale anvisningsberettigede for EUF) eller befuldmægtigede, i det foreliggende tilfælde generaldirektøren for "Caisse Autonome d'Amortissement". Der er blevet udstedt overførselsordrer til et samlet beløb af 4,16 mio. ECU forsynet med falske underskrifter. Camerouns retsinstanser har foretaget otte arresteringer. Bankens årvågenhed og den hurtige indsats, som de ansatte ved Kommissionens delegation gjorde, bevirkede, at skaden kunne forhindres, idet betalingerne blev blokeret. Som følge af et kontrolbesøg ledet af Kommissionen har det været muligt at vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige for at gøre procedurerne sikre. 4. PARTNERSKAB MED MEDLEMSSTATERNE I forbindelse med politikken til bekæmpelse af økonomisk kriminalitet har Kommissionen udvidet kontakten til de nationale myndigheder, der har ansvar for bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet. Dette har faet medlemsstaterne til at tage en række vigtige initiativer, bl. a. med henblik på beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser. Kommissionen gennemgår følgende de mest markante og efterfølgelsesværdige af disse initiativer, da de er udtryk for en overordnet og integreret bekæmpelse af bedrageri og økonomisk kriminalitet, hvis følger er til skade for den europæiske skatteborger. i det Herudover fortsættes alle eftemddannelsesforanstaltningerne for ansatte i de nationale myndigheder, som er beskæftiget med bedrageribekæmpelse (inspektører, men også retsembedsmænd, ansatte i anklagemyndigheden og dommere). Dialogen med medlemsstaterne er dog ikke begrænset til denne form for foranstaltninger. Den finder løbende sted enten i form af bilaterale møder med de kompetente myndigheder eller på institutionelt plan i Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig (COCOLAF) og, når det drejer sig om indirekte beskatning (moms), Underudvalget for Bedrageribekæmpelse (SCAF), som atter er begyndt at arbejde på Kommissionens foranledning. Dette underudvalg, som ledes i fællesskab af UCLAF og GD XXI, fik i forbindelse med en reorganisering i maj 1996 udvidet sit aktivitetsområde. Det har først og fremmest til opgave at indsamle, undersøge og evaluere medlemsstaternes erfaringer med hensyn til skatteunddragelse og på baggrund heraf at fremsætte forslag til, hvad der kan gøres. Det beskæftiger sig ligeledes med de former for bedrageri, der kan få betydning på Eli- niveau, og det arbejder for en effektivisering af medlemsstaternes samarbejde om bl. a. bedrageri på tværs af landegrænserne62 4. 1 Medlemsstaternes organer til beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser I Frankrig er der blevet oprettet et organ til koordinering af bekæmpelsen af bedrageri med fællesskabsmidler (ICLAF). Dette organ har til opgave at fungere som koordinator " Det vigtigste punkt på underudvalgets program er bestræbelserne på at opstille en liste over de forskellige former for momsbedrageri. Med henblik herpå vil der i 1997 blive gennemgået 500 tilfælde. 36 for de myndigheder, der på landsplan varetager den administrative kontrol med fællesskabsmidlerne. Det er Kommissionens primære samarbejdspartner. Det franske toldvæsen og kriminalpolitiet samarbejder for bedre at blive i stand til at opfylde det politiske mål om øget straf for økonomisk kriminalitet. Kriminalpolitiets øverste ledelse har oprettet en afdeling for "bedrageri med fællesskabsmidler" bestående af medarbejdere, som er specialiserede i bekæmpelse af økonomisk kriminalitet. Denne afdeling tager sig af bedrageri med fællesskabsmidler, og den samler oplysningerne for hele landet vedrørende retsbehandlingen af disse sager63. Generaldirektoratet for told og indirekte beskatning har på sin side foreslået, at der operettes et korps af toldere med tager sigte på bedrageri med særlig juridisk viden. Dette forslag, som fællesskabsmidler, er et resultat af overvejelserne i Kommissionens sammenlignende analyse af de foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet med henblik på gennemførelse af EF-traktatens artikel 209 A64. især Irland har meddelt, at det med henblik på bekæmpelse af organiseret økonomisk kriminalitet har til hensigt at oprette et særligt kontor65. Det skal sammensættes af medarbejdere fra politiet, toldmyndighederne og skattevæsenet. 1 Italien har Guardia di Finanza oprettet en intern specialenhed til bekæmpelse af bedrageri med fællesskabsmidler, og det har udvidet samarbejdet med Kommissionen om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser. Den 4. oktober 1996 blev der i Rom undertegnet en teknisk protokol mellem Guardia di Finanza's ledelse og UCLAF. Det er det første officielle dokument, der indeholder retningslinjer for det tætte samarbejde, der i praksis er blevet etableret mellem de to myndigheder. I Tyskland har Justitsministeriet i en officiel skrivelse af 21. juni 1996 gjort de juridiske myndigheder opmærksom på muligheden for at samarbejde med Kommissionen om EF- traktatens artikel 209A. Endelig er man i en række andre medlemsstater i færd med at overveje, hvilke strukturer eller strukturtilpasninger der kræves, for at man kan styrke bekæmpelsen af bedrageri og organiseret økonomisk kriminalitet til skade for bl. a. Fællesskabets interesser. 4. 2 Uddannelsespolitik Der er tidligere blevet gennemført en lang række generelle uddannelsesforanstaltninger, bl. a. med det formål at gøre de nationale myndigheder opmærksom på deres ansvar i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af bedrageri til skade for fællesskabs budgettet. Disse grundlæggende og generelle oplysningsforanstaltninger er blevet iværksat i alle medlemsstater. Kommissionen har siden da i højere grad prioriteret de mere målrettede uddannelsesforanstaltninger rettet mod dels de tjenester, der tager sig af forvaltningen og kontrollen af de fællesskabsmidler, som formidles gennem de nationale (dommere, anklagemyndighed og myndigheder, dels de retlige myndigheder Oprettelsen af denne politienhed er bevis på, at det er nødvendigt at konsolidere samarbejdet og udvekslingen af oplysninger med UCLAF i leddet for selve retsforfølgelsen. 64 Se fodnote nr. 22, s. 12. 6- Criminal Assets Bureau (CHA). 37 kriminalpoliti), som det er vigtigt at samarbejde med, hvis der skal opnås resultater med den stedlige bedrageribekæmpelse66. Ud fra en ønske om at udvide uddannelsesmulighederne har Kommissionen besluttet at supplere sin egen indsats med finansiel støtte til medlemsstaterne. Støtten, der bevilges efter anmodning, er afhængig af, at der foreligger et eftemddannelsesprogram for de nationale embedsmænd, der beskæftiger sig med bedrageribekæmpelse. Medlemsstaterne har i 1996 i samarbejde med Kommissionen gennemført følgende aktioner67 af normalt to dages varighed68: LAND IRLAND MÅLGRUPPE EMNE Toldinspoktorer Toldinspektører Inspektører og administratorer PORTUGAL Offentlige anklagere og dommere Skattepoliti Inspektører og administratorer ØSTRIG Toldvæsen, politi og dommere GRÆKENLAND Inspektører og administratorer DET FORENEDE KONGERIGE FRANKRIG POLEN TYSKLAND SVERIGE Toldinspektører Toldinspektører Kriminalpoliti Anklagere, dommere, politi, toldinspektører Politibetjente Landbrugssvindcl Cigaretsmugling Uregelmæssigheder/ Samhørighedsfonden Uregelmæssigheder/Den Europæiske Socialfond Bedrageri til skade for fællesskabs budgettet Uregelmæssigheder/ Samhørighedsfonden Indføring i problematikken omkring bedrageri med fællesskabsmidler Uregelmæssigheder/ Samhørighedsfonden Bedrageri på skatteområdet Bedrageri i forbindelse med transit Økonomisk kriminalitet Bedrageri med fællesskabsmidler og samarbejde Bedrageri med fællesskabsmidler og samarbejde Inspektører og administratorer Uregelmæssigheder/Strukturfondene 5. BESKYTTELSE FINANSIELLE INTERESSER/DEN VIGTIGSTE UDVIKLING INDEN FOR DE ENKELTE OMRÅDER FÆLLESSKABERNES AF Dette kapitel omhandler den udvikling i lovgivningen for de enkelte områder, som har medført positive resultater for bedrageribekæmpelsen, samt de foranstaltninger, der er inden for andre områder, såsom moms, til bekæmpelse af bedrageri truffet forsendelsesprocedurer og præferenceordninger. 66 Kommissionen har i forbindelse med sit arbejdsprogram sa vidt muligt prioriteret anmodninger fra myndigheder i de nye medlemslande og i de forskellige ansøgerlande. 67 Tabellen omfatter ikke uddannelsesforanstaltninger og seminarer afholdt i Bruxelles. 68 Hvad angår told og indirekte beskatning, har Kommissionen desuden afholdt en række informationsmøder om (bl. a. Cambodia og Laos), der er omfattet af Fællesskabets præferenceoprindelsesreglerne toldpræferenceregler, herunder især de lande, der er omfattet af den generelle toldpræferenceordning (GSP). tredjelande i de 38 Hvad angår ændringer i fællesskabslovgivningen, skal især nævnes skærpelsen af forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 vedrørende egne indtægter og gennemførelsen af "sort liste"-forordningen for landbrugsområdet. Med hensyn til forsendelsesprocedurerne kan de vedtagne foranstaltninger henføres til den reformplan, der blev varslet i 199569. Alle disse bestemmelser indgår i det sæt af foranstaltninger, som er beskrevet i Kommissionens arbejdsprogram for bedrageribekæmpelse. 5. 1 Egne indtægter • Rådet vedtog den 8. juli 1996 forordning (Euratom, EF) nr. 1355/9670 om ændring af forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 om gennemførelse af afgørelse 88/376/EØF. Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter. Formålet med ændringen er bl. a. at forbedre indberetningen til Kommissionen af de tilfælde af bedrageri og uregelmæssigheder, som medlemsstaterne afslører inden for området traditionelle egne indtægter71. Indberetningernes indhold fastlægges nøje i selve forordningen, hvor det ligeledes fastslås, at oplysningerne skal føres ajour. Det er således blevet lettere for fordi bedrageri Kommissionen informationsmængden er blevet mere detaljeret og indsendes mere regelmæssigt, ligesom tilfældet er med den kontrol, der i kraft af de gældende forordninger gennemføres på udgiftsområdet72. På grundlag af disse indberetninger skal Kommissionen udarbejde en årlig oversigt til Europa-Parlamentet og Rådet, dels over oplysningerne vedrørende bedrageri og uregelmæssigheder, dels over den kontrol, der er gennemført af de specialiserede tjenester i medlemsstaterne. uregelmæssigheder kontrollere og at • Kommissionen har i løbet af 1996 øget sin koordinering af de foranstaltninger, der gennemføres af medlemsstaterne inden for området moms. Der er foretaget forbedringer af informationsudvekslingssystemet "afgifts-SCENT"73, ligesom UCLAF har truffet initiativer til støtte for en række tværnationale aktioner til bedrageribekæmpelse. Ikke desto mindre har medlemsstaterne forskellige opfattelser af, hvorvidt det er juridisk muligt systematisk at gennemføre sådanne aktioner. På samme måde er det blevet påvist, at der på EU-plan, hvor handelstransaktionerne består af tværnationale komponenter, forekommer "grå områder", som bevirker, at myndighederne mangler retsmidler, herunder også adgang til at indbringe sager for domstolene. Erfaringen med hensyn til kontrol, både i forbindelse med momji og traditionelle egne indtægter, for hvilke Kommissionen har den forvaltningsmæssige kompetence, har vist, at det vil være ønskeligt, at der i fremtiden gennemføres en sammenhængende central koordinering. Der er fortsat meget, der mangler at blive gjort inden for dette område, som er en af medlemsstaternes vigtigste indtægtskilder, og som også repræsenterer ca. halvdelen af EU's årlige indtægt. De nationale statskasser indbetaler således hvert år ca. 45 mia. EiCU til EU's budget. 69 70 7 Kommissionens meddelelse af 29. 3. 1995 om "Svig i forbindelse med forsendelsesproceduren - forudsete løsninger og fremtidsperspektiver", dok. KOM(95) 10X endelig udg. EFTL 175 af 13. 7. 1996 Se beretningen om bedrageribekæmpelse for 1995, s. 22 og for 1994, s. 9. 72 Rådets (EUGFL-Garantisektionen), Kommissionens (strukturfondene) og Kommissionens forordning (EF9 nr. 1831/94 (Samhørighedsfonden). (EØF) nr. 595/91 forordning forordning (EF) nr. 1681/94 System for udveksling af information vedrorende indirekte beskatning via SCENT-nettct, se kapitel 5. 5. 1, s. 44. 39 5. 2 Landbrugsområdet Som Kommissionen anførte i sit arbejdsprogram, har den vedtaget forordning (EF) nr. 745/9674 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1469/9575 af 22. juni 1995 om foranstaltninger, der skal træffes over for visse erhvervsdrivende, der drager fordel af transaktioner finansieret af EUGFL, Garantisektionen ("den sorte liste"). Det er første gang, at en EU-lovtekst giver mulighed for at udfærdige en liste over upålidelige operatører. Listen skal være til rådighed for de kompetente nationale myndigheder, som på denne måde vil være i stand til at træffe de nødvendige forebyggende foranstaltninger. Anvendelsen af forordningen er i en indledningsfase. Medlemsstaterne har med henblik herpå udpeget en myndighed, som skal modtage informationerne og videresende dem (via SCENT-nettet). Kommissionen samler meddelelserne og sørger for underretningen den modsatte vej af de nationale myndigheder, under overholdelse af bestemmelserne vedrørende beskyttelse af oplysninger. Hurtigheden og kvaliteten af denne udveksling er af afgørende betydning, eftersom de pågældende operatører kan flytte deres etableringssted fra den ene medlemsstat til den anden, når de får kendskab til, at en administrativ forfølgelse er indledt. til Kommissionen 5. 3 Forsendelsesprocedurer og initiativer på toldområdet 5. 3. 1 Forsendelsesprocedurer76 5. 3. 1. 1 Opfølgning af Kommissionens meddelelse af 29. marts 1995 Den øgede samhandel og bortfaldet af de indre grænser nødvendiggjorde, at der blev indført en række ordninger for varernes bevægelse inden for fællesskabsområdet, som var tilpasset den aktuelle situation. Problemerne skyldes, at der sammen med den dynamik, der forårsages af det integrerede indre marked, gennemføres en national kontrol, som udgør den vigtigste beskyttelse. Det er således en kendsgerning, at under disse omstændigheder har bedrageriet i forbindelse med forsendelsesordningerne, dvs. bedrageri, som ikke kun berører Fællesskabets interesser, kunnet udvikle sig yderligere. i forbindelse med I forsættelse af Kommissionens meddelelse af 29. marts 1995, som behandlede forsendelsesprocedurerne, vedtog udviklingen af bedrageri Kommissionen den 3. april 1996 en meddelelse om de hasteforanstaltninger, der allerede er truffet eller skal træffes77, og der blev oprettet en task force for forsendelse. Den forelagde den 9. oktober 1996 en meddelelse om "forsendelsesprocedurernes fremtid"78, som omfatter en indgående analyse af hele forsendelsesordningen og dens sammenhæng samt en evaluering af de enkelte forslag til forbedring af den. På dette grundlag er der gennem seks måneder gennemført indgående høringer med de forskellige berørte aktører 74 EFrL 102 af 25. 4. 1996 75 EIT1. 145 af 29. 6. 1995 7" Se beretningen om bedrageribekæmpelse for 1994, s. 14 og for 1995, s. 24. 77 Dok. SEC(96) 290 endelig udg. : "Kommissionens foranstaltninger til bekæmpelse af svig i forbindelse med forsendelse". '° Dok. KOM(96) 477 endelig udg. For at kunne koordinere arbejdet i den tværtjenstlige gruppe har Generaldirektoratet for Told og Indirekte Beskatning etableret en særlig task force, hvis opgave er at undersøge alle ordninger for varebevægelser, som f. eks. toldforsendelse, med henblik på at udarbejde forslag til en samlet reform. 40 i den lande, der deltager (nationale myndigheder, herunder de fælles forsendelsesordmng79, og de faglige sammenslutninger, der repræsentere»- de økonomiske aktører, kulminerende med konferencen "Euro-transit 1997", som blev afholdt i februar 1997 i Bruxelles. De oplysninger, der er modtaget fra medlemsstaterne, som er ansvajr ge for kontrollen af ordningen og de eneste, der har informationer vedrørende dens forvaltning, viser, at ordningerne for fællesskabsforsendelse og for fælles forsendelse berører ca. 18 mio. transaktioner pr. år og omfatter et afgiftsbeløb på 450 mia. ECU, og dette med anvendelse af et system, som næsten udelukkende er manuelt. Bedragernes foretrukne områder er de såkaldt følsomme produkter, som er belagt med punktafgifter, såsom cigaretter, alkohol og andre følsomme landbrugsprodukter. Udfordringen er altid den samme: man skal sikre sig, at varerne er ankommet til det angivne bestemmelsessted, og at alle toldmæssige og beskatningsmæssige bestemmelser er overholdt. Det beløb, EU-budgettet årligt uddrages i forbindelse med forsendelsesordningen, udgør mindst 200 mio. ECU, og de beløb, som de nationale statskasser unddrages, er endnu højere80. De foranstaltninger, der blev bebudet i 1995 i Kommissionens meddelelse, var i 1996 genstand for følgende udvikling:. vedtagelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 482/96^, der gør det muligt at fastsætte obligatoriske kriterier for adgang til samlet kaution, midlertidigt ruter, forbud mod at skifte bestemmelsestoldsted, forbud mod anvendelse af samlet kaution for visse varer og særlige forpligtelser i forbindelse med transport af følsomme varer;. vedtagelse af Rådets forordning (EF) nr. 2153/96^-, som fastsætter den samlede kaution til 100% med visse undtagelser^. Forslaget til datamatisering af forsendelsesordningen84 er fortsat til behandling i Kommissionen, i medlemsstaterne, EFTA-landene og i de såkaldte VISEGRAD-lande85, som deltager i den fælles forsendelsesordning. Det datamatiserede system skulle kunne være operationelt i 1998. Det er vigtigt at minde om, at hvis systemet skal kunne etableres inden for den forudsete frist, må de menneskelige og finansielle ressourcer rent faktisk stilles til rådighed (udpegelse af ansvarlige for de nationale projekter). Datamatiseringsprojektet er opdelt i tre faser. Den første, som skal afsluttes ultimo første kvartal af 1997, omfatter fastsættelsen af de tekniske og funktionsmæssige normer. Den anden fase (december 1996-juni 1998) omfatter opbygningen af selve systemet (kravsspecifikation, programmel, installering af edb-udstyr og sammenkobling). Systemet vil blive taget i brug af et begrænset antal 79 80 81 82 °* Den fælles forsendelsesordning er en udvidelse af ordningen for fællesskabsforsendelse til også at omfatte EFTA-landeue, dvs. Island, Norge, Schweitz og Liechtenstein. Europa-Parlamentet anslår det årlige momstab til 700 mio. ECU. EFT L 70 af 20. 3. 1996. Forordningen ændrer Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (EFT l, 253 af 11. 10. 1993) om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indforelse al en EF-loldkodeks. EFT L 289 af 12. 11. 1996 Ikrafttrædelsen i årets løb af forbudet mod anvendelse af samlet kaution for cigaretter og alkohol, der transporteres ad landevej, har medført en ændring af transportmønstret for disse varer til fordel for luft- og søtransport. Dette skyldes, at forbudet mod anvendelse af samlet kaution ikke er obligatorisk, når varerne transporteres ad lull- eller søvejen. 84 Se årsberetningen om bedrageribekæmpelse for 1995, s. 27. •* Polen, Ungarn, Slovakiet og Tjekkiet. 41 toldsteder, sideløbende med det nuværende manuelle system, i en periode af fra fire til seks måneder. Endelig omfatter tredje fase (fra juni 1998) udviklingen af nettet og infrastrukturen, indtil samtlige toldkontorer, der er kompetente med hensyn til forsendelse, er dækket86. 5. 3. 1. 2 Europa-Parlamentets midlertidige undersøgelsesudvalg I 1996 havde Kommissionen et tæt og aktivt samarbejde med Europa-Parlamentets midlertidige undersøgelsesudvalg87. Denne deltagelse i arbejdet fra Parlamentets side er sket i form af en række mundtlige og skriftlige bidrag. Undersøgelsesudvalgets endelige rapport vil blive offentliggjort i løbet af andet kvartal af 199788. Undersøgelsesudvalget har foretaget en høring af en række nationale ansvarlige på toldområdet for at få belyst visse aspekter og mekanismer i forbindelse med bedrageri, som er afsløret i forbindelse med forsendelsesordningerne (den fælles ordning, ordningen for fællesskabsforsendelse og TIR-ordningen). Ud over, at den krise, som disse ordninger er ramt af, skader det indre markeds og toldmyndighedernes troværdighed, har Europa-Parlamentet gennem disse høringer påvist, at det er nødvendigt at definere et fælles juridisk område89, bl. a. for så vidt angår groft bedrageri, der involverer organiseret kriminalitet. Ifølge Parlamentet eksisterer der således et juridisk samarbejde i teorien, men næppe i praksis, på grund af de alt for forskellige strukturer i medlemsstaterne. Et af de største problemer, man støder på i praksis, er de manglende bevisnormer, som medfører, at elementer, der er konstateret i én medlemsstat, ikke accepteres i en anden. Europa-Parlamentets undersøgelse har afsløret store forskelle mellem medlemsstaternes administrative og retlige systemer. Disse forskelle udnyttes af den organiserede kriminalitet, som bestræber sig på at udtænke stadig mere sofistikerede former for bedrageri, bl. a. gennem anvendelse af fiktive selskaber og hele rækken af instrumenter til bedrageri (falske angivelser, falske dokumenter, falske stempler osv. ). rapport, omfattende Kommissionen vil på sin side fortsætte sine undersøgelser og forelægger i maj 1997 en endelig af forsendelsesordningerne og en handlingsplan med de foranstaltninger, der er nødvendige for at kunne udbedre de konstaterede svagheder. Rapporten vil tage højde for henstillingerne fra Europa-Parlamentets midlertidige undersøgelsesudvalg. en meddelelse om den samlede reform 5. 3. 2 Programmet "Told2000". Europa-Parlamentet og Rådet vedtog den 19. december 1996 et handlingsprogram for og udbygger den toldvæsenet ("Told 2000,,)9(), som viderefører i EF 8 89 90 Overgangen til systemet vil forst blive gennemfort i en række "forsogslande", og derefter i samtlige andre lande. Undersøgelsesudvalget blev nedsat ved beslutning af 13. 12. 1995. Se beretningen om bedrageribekæmpelse for 1995, s. 30. De områder, der har særlig interesse for undersøgelsesudvalget, er udvidelsen af den fælles forsendelsesordning til også at omfatte VISEGRAD-landene (fra 1. juli 1996), inddrivelse af told, herunder det afgørende spørgsmål om det finansielle ansvar hos de operatører, der har stillet sikkerhed, samt de foranstaltninger, der bør træffes i forbindelse med forsendelse ad søvejen. Se kapitlet 1. 1. 3, s. 9 Beslutning 210/97/EF - EFT L 33 af 4. 2. 1997. 42 forsøgsforanstaltning, der blev iværksat i 199491. Programmet, hvis artikel 8 specielt omhandler bedrageribekæmpelse, har til formål, gennem øget gennemsigtighed i toldmyndighedernes arbejde og samarbejde mellem medlemsstaternes toldmyndigheder, at forbedre effektiviteten i den globale indsats på toldområdet og at sikre en mere ensartet kontrol ved Fællesskabets ydre grænser. I øjeblikket er kontrollen og anvendelsen ai bestemmelserne ved toldstederne i Fællesskabet forskellig, selv om der er tale om identiske varer, som forsendes med samme transportmiddel. Endvidere anvender medlemsstaterne ikke de samme sanktioner over for overtrædelser. Retningslinjerne i "Told 2000" skal føre til en harmonisering af alt dette, herunder EU-toldernes arbejds- og kontrolmetoder. 5. 3. 3 Præferenceordningerne Kommissionen har skærpet bestemmelserne vedrørende det administrative samarbejde mellem de lande, der deltager i den generelle præferenceordning (GSP), som er en autonom fællesskabsordning, og Fællesskabet, der yder præferencerne92. De nye bestemmelser, som trådte i kraft den 1. januar 1997, præciserer betingelserne for Fællesskabets deltagelse i de undersøgelser, der foranstaltes af modtagerlandenes kompetente myndigheder med henblik på at indhente oplysninger om den faktiske oprindelse af varer, der eksporteres med GSP-oprindelsescertifikat. Konkret har Kommissionen etableret et edb-system, hvorved de stempelmærker, der anvendes til at bekræfte i medlemsstaterne. Denne en hurtigere informationsudveksling og gør stempelmodellerne mere læsbare, er et vigtigt middel til at gøre kontrollen med oprindelsescertifikater og varebevægelser mere effektiv. Endelig har Kommissionen, i lighed med, hvad den har gennemført på forsendelsesområdet, forpligtet sig til at udarbejde en meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om den foruroligende situation med hensyn til anvendelsen af præferenceordningerne. overføres som både muliggør kan edb-overførsel, oprindelsescertifikaterne, toldmyndighederne til 5. 4 Direkte udgifter i finansielle deltagelse Kommissionen oprettede i begyndelsen af 1996 en tværtjenstlig gruppe, som skulle belyse problemerne i forbindelse med Fællesskabets foranstaltningerne inden for "Forskning og Teknologisk Udvikling" (FTU) med henblik på forberedelsen af det femte rammeprogram, som skal gælde fra 199993. Dette initiativ indgår i Kommissionens strategi for bedrageribekæmpelse, som omfatter en forbedring af fællesskabsbestemmelserne på det finansielle område. Formålet med gruppens arbejde er at finde frem til løsninger på problemerne i forbindelse med omkostninger og revision samt at fastslå, hvilke sanktioner der skal anvendes ved uregelmæssigheder på F H I- området. I forbindelse med det nye rammeprogram har Kommissionens til hensigt at foreslå, at dens finansielle bidrag til FTU-aktiviteterne skal ydes på grundlag af en ordning, som er baseret på fællesskabsbestemmelserne. I tilfælde af uregelmæssigheder vil der således eventuelt kunne anvendes administrative sanktioner. Det juridiske Se beretningen om bedrageribekæmpelse for 1995, s. 27. 2 Kommissionens forordning (EF) nr. 12/97 af 18. december 1996 (EFT L 9 af 13. 1. 1997) om ændring af Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93, især artikel 93, 93a og 94. Gruppen har udarbejdet en foreløbig rapport, og den endelige rapport forventes at foreligge i løbet af 1997. Den vil blive forelagt Kommissionen til godkendelse og skal indarbejdes i forslaget til det femte rammeprogram. 43 instrument skal ikke blot fastslå, hvilke betingelser der skal gælde for inddrivelse, og hvilke kontrolbeføjelser der skal udøves over for modtagere og tredjemand, men også, hvilke fællesskabssanktioner der kan anvendes i tilfælde i uregelmæssigheder. FTU- området, få et beskyttelsesniveau svarende til det, der gælder for de indirekte udgifter, som forvaltes af medlemsstaterne. Samtidig skal det være et eksempel, på grundlag af hvilket der kan etableres en tilsvarende form for beskyttelse af de andre områder, der er forbundet med direkte udgifter. stor budgetmæssig betydning, vil som har meget således 5. 5 Gensidig administrativ bistand og faglig bestand 5. 5. 1 På fællesskabsplan Det forslag til Rådets forordning om gensidig bistand på told- og landbrugsområdet, som Kommissionen forelagde i 199294, var stadig til behandling i Rådet og Europa- Parlamentet ved slutningen af 199695. Den nye forordning indeholder bl. a. retsgrundlaget for at oprette databasen SID, der indeholder oplysninger, som medlemsstaterne udveksler via SCENT-nettet96. 5. 5. 2 Mellem Fællesskabet og tredjelande Som led i sine forbindelser med en række tredjelande (GSP, AVS, partnerlande via tekstilaftalerne) yder Fællesskabet en faglig bistand, som har til formål at hjælpe disse lande med at anvende bestemmelserne i aftalerne og i handelsordningerne97. Fællesskabet skal ligeledes sørge for, at disse ordninger håndhæves strengere ved indgangen til dets territorium. Kommissionen har endvidere siden 1991, som led i PHARE- og TACIS-programmet, arrangeret besøg med henblik på faglig bistand og uddannelse, hovedsagelig gennem Eurodouane (en sammenslutning, der omfatter de 15 medlemsstater og EFT A-landene). Disse foranstaltninger dækker alle toldmæssige aktiviteter, herunder visse aktioner inden for bedrageribekæmpelse98. Endelig er der indgået eller ved at blive indgået aftaler med bestemmelser om gensidigt administrativt samarbejde på tredjelande. Disse bestemmelser giver grundlag for at indhente oplysninger og dokumentation for transaktioner, hvis lovlighed drages i tvivl. Det drejer sig om oplysninger, som ikke er tilgængelige i EU, og som er absolut nødvendige for at kunne påvise bedrageri. Desuden kan der være tale om oplysninger om personer, der er ansvarlige for handelstransaktioner, toldområdet med omkring 50 4 Se beretningen om bedrageribekæmpelse for 1994, s. 13 og for 1995, s. 28. På grund af manglende enighed mellem institutionerne om retsgrundlaget iværksatte Rådet den foreskrevne procedure lin anvendelse af forordningen, som omsider blev vedtaget den 13. 3. 1997 [Rådets forordning (EF) nr. 515/97, EFT 1, 82 al 22. 3. 19971. "System for a Customs Enforcement NeTwork", et edb-netværk, som SID ("Système d'Information Douanier") indgår i 7 Kommissionen har ligeledes ydet faglig bistand til de kinesiske myndigheder, der er ansvarlige for anvendelsen af den bilaterale tekstilaftale, for så vidt angSr klassificering af de pågældende varer (som er afgørende for anvendelsen al kvantitative restriktioner). 98 Udstyr til detektion og toldkontrol (bl. a. kontrol af prækursorer) er ligeledes leveret til PHARE-landene for at øge deres muligheder for at anvende deres egen toldlovgivning. Se årsberetningen om bedrageribekæmpelse for 1995, s. 28. 44 som senere har medført uregelmæssigheder i Fællesskabet. I 1996 trådte en række aftaler i kraft99, ligesom der blev paraferet en række aftaler om toldsamarbejde og gensidig bistand100 samt undertegnet aftaler omfattende en protokol om gensidigt administrai i vt samarbejde101. Rådet har desuden vedtaget forhandlingsdirektiver for aftaler med en række lande102 om gensidig administrativ bistand eller en protokol på området. Der skal træffes initiativer i 1997 for at styrke samarbejdet med visse tredjelande om beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser, bl. a. på baggrund af udvidelsen. 6. BESKYTTELSE AF DE FINANSIELLE INTERESSER / HORISONTALE LOVGIVNINGSINITIATIVER fremskridt, der blev opnået på det generelle Kommissionen har efter de plan103 lovgivningsmæssige dens i 1995 bedrageribekæmpelsesstrategi, fortsat sit arbejde med henblik på at styrke beskyttelsen af Fællesskabets finanser og konkretisere ideen om et operationelt partnerskab med medlemsstaterne. Den forordning om kontrol og inspektion på stedet foretaget af Kommissionens tjenestemænd, der blev vedtaget af Rådet den 11. november 1996, imødekommer dette mål og disse krav104. forlængelse og af i Den dynamik, der blev indført med forordningen om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser105, har allerede givet Fællesskabets lovgivningsmyndighed på sanktioner for mulighed landbrugsområdet106. Dette for at vedtage administrative sanktioner til beskyttelse af Fællesskabets budget i overensstemmelse med de retningslinjer, der er defineret i den generelle forordning. administrative initiativ konkretiserer muligheden indførelsen fortsætte af at Endvidere har den konvention, der blev undertegnet den 26. juli 1995 som led i artikel VI i Traktaten om Den Europæiske Union, startet en udvikling hen imod en tilnærmelse af forfølgning af de nationale juridiske Fællesskabets finansielle interesser. Det arbejde, der blev foretaget i 1996, supplerer dette oprindelige instrument, blandt andet ved undertegnelsen af en første protokol til instrumenter med henblik på strafferetlig 99 Toldunionen med Tyrkiet, interimsaftaler med Israel, Ukraine, Rusland og Moldavien. 100 Med Sydkorea og USA. Med Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Kirgisistan, Marokko, Usbekistan, Slovenien og Færøerne. '°2 Schweiz, Albanien og Algeriet. Ud over disse lande foregår der forhandlinger om en aftale omfattende sådanne bestemmelser med Sydafrika, Canada, Egypten, Jordan og Libanon. Forhandlingerne er i øjeblikket suspenderet med Mexico, og de er genoptaget med Japan og Hongkong. Ratificcringsprocedurerne er stadig i gang for så vidt angår den aftale, der blev undertegnet i 1995 med Marokko og Tunesien, og procedurerne er heller ikke afsluttet vedrorende aftalerne med Mercosur- landene (Argentina, Brasilien, Paraguay, Uruguay) og Chile. Endelig har Kommissionen anmodet om et forhandlingsmandat for en "Euro-Middelhavs"-aftale med Syrien. 10^ Se beretningen om "Bedrageribekæmpelse "for 1995, kapitel 1, s. 11 og frem. 10^ Forordningen om kontrol og inspektion på stedet, indgår i de rammer, der er defineret i artikel 10 i Rådets forordning (EF, Euroatom) nr. 2988/95. 1 05 Rådets forordning (EF, Euratom) 2988/95 (EFT L 312 af 23. 12. 1995). ' "" Der er bl. a. tale om Kommissionens forordning (EF) nr. 887/96 (EFT L 119 af 16. 5. 1996) om gennemførelsesbestemmelser for ordningen vedrørende stolte til forbrug af olivenolie. 45 konventionen om bestikkelse af tjenestemænd. Men Rådet har ikke været i stand til at vedtage en anden protokol til supplering af konventionen. På Det Europæiske Råds møde i Dublin i 1996 understregede man imidlertid, at man var fast besluttet på at bekæmpe international organiseret kriminalitet, bl. a. med henblik på at styrke indsatsen for at beskytte Fællesskabets interesser. Rådet bekræftede i den forbindelse betydningen af konventionen om beskyttelsen af de finansielle interesser og tillægsprotokollerne til supplering af den. Det anmodede indtrængende medlemsstaterne om snarest at ratificere de allerede vedtagne tekster. 6. 1 Forordningen om kontrol og inspektion på stedet På Det Europæiske Råds møde i Madrid havde man udtrykkeligt anmodet om, at denne forordning om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder107 blev vedtaget før udgangen af juni 1996. På rådsmødet mellem økonomi- og finansministrene den 3. juni 1996 var der opnået enighed om dette spørgsmål, og Europa-Parlamentet havde godkendt forslaget til forordning den 24. oktober 1996, efter en ny anmodning fra Rådet108. Med denne forordning er der gjort et betydeligt skridt mod at få et sammenhængende sæt instrumenter til bekæmpelse af bedrageri og opnå en styrkelse af de midler til forhindring og bekæmpelse af grov økonomisk kriminalitet, som Kommissionen råder over. 6. 1. 1 Forordningens anvendelsesområde Disse bestemmelser er meget vigtige. De giver Kommissionen et nyt og selvstændigt retsgrundlag for den specifikke bedragerikontrol, så uregelmæssighederne kan søges opklaret direkte hos de økonomiske beslutningstagere. Denne ordning skal supplere det bestående retsgrundlag, der er fastsat i bestemmelserne for de enkelte sektorer med henblik på tilrettelæggelsen af den "traditionelle" kontrol af, at fællesskabsretten anvendes korrekt. De rammer, inden for hvilke Kommissionen har ret til at intervenere, er nøje defineret, uden at det berører medlemsstaternes ansvar, som i forbindelse med beskyttelsen af de finansielle interesser fortsat er afgørende. Kontrol på stedet på grundlag af denne forordning tjener et helt bestemt mål, nemlig opsporing af svig eller uregelmæssigheder på alle Fællesskabernes aktivitetsområder109. I henhold til subsidiaritetsprincippet kan Kommissionen gennemføre kontrol på stedet i de tilfælde, hvor den kan opnå en "merværdi", internationale uregelmæssigheder samt i de særlige tilfælde, hvor det i henhold til vedtagelserne fra Det Europæiske Råds møde i Madrid er nødvendigt at sikre et "ensartet beskyttelsesniveau" for Fællesskabernes finansielle interesser i alle medlemsstaterne. forbindelse med komplekse alvorlige, dvs. i 1 °7 Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, EFT L 292 at' 15. 11. 1996. 8 Europa-Parlamentets successive udtalelser til forslaget til forordning er offentliggjort i EFT C 166 af 10. 6. 1996 og i EFT C 347 af 18. 11. 1996. 1 09 Bortset fra merværdiafgift (moms) og de områder, der ikke har nogen økonomisk indvirkning på Unionens budget Kommissionens oprindelige forslag omfattede moms inden for forordningens anvendelsesområde. 46 6. 1. 2 Kontrollen:: gennemførelse Denne kontrol og inspektion på stedet gennemføres, når der er grind til at tro110, at le er begået uregelmæssigheder. Disse undersøgelser, som Kommissionen skal tage initkdv til, tager sigte på at indhente de afgørende oplysninger, der er nødvendige for at kunne retsforfølge uregelmæssighederne. Til sikring af idéen om partnerskab og for at opnå al den nødvendige bistand og det nødvendige samarbejde, herunder også i forbindelse med hastekontrol, er det i forordningen dels udtrykkeligt fastsat, at Kommissionen indledningsvis skal informere alle de berørte medlemsstater, dels at den skal sikre de nationale myndigheders deltagelse i den kontrol, der forberedes og gennemføres af Kommissionen. Uden et snævert og loyalt samarbejde på grundiag af artikel 5 og artikel 209 A i EF-traktaten kan arbejdet nemlig ikke blive effektivt. Forordningen fastlægger den status, Kommissionens kompetente kontrolinspektører skal have for at kunne deltage i eller lede kontrollen. Den åbner endvidere mulighed for i givet fald at søge teknisk bistand hos specialiserede virksomheder. Bortset fra de økonomiske beslutningstagere, der modtager penge fra eller indbetaler penge til Fællesskabets budget (udgifter og indtægter), er det i forordningen endvidere fastsat, at der om nødvendigt kan foretages kontrol hos andre berørte beslutningstagere (leverandører, transportører, forsikringsselskaber. ). Dette skyldes, at der skal være mulighed for at indhente alle relevante oplysninger i forbindelse med de forhold, kontrollen vedrører111. Det er således blevet lettere at indsamle afgørende oplysninger. I den forbindelse kan det nævnes, at Kommissionens kontrolinspektører har adgang til alle oplysninger og al dokumentation vedrørende de pågældende transaktioner på samme vilkår som de nationale kontrolinspektører. De har ligeledes mulighed for at udtage stikprøver. Forordningen giver også Kommissionens behørigt befuldmægtigede tjenestemænd adgang til forretningslokaler på samme vilkår som de nationale kontrolinspektører. Om nødvendigt kan de anmode om bistand fra medlemsstaten til at gennemføre deres kontrol og inspektion på stedet. 6. 1. 3 Opfølgning af kontrollen Et grundlæggende og helt nyskabende element er, at de rapporter, Kommissionens kontrolinspektører udarbejder på grundlag af de oplysninger, de har indhentet under kontrollen på stedet, kan godtages som bevismateriale i den pågældende medlemsstats administrative og retlige procedurer. Lovgivningsmyndigheden har fastsat, at rapporter udarbejdet af Kommissionens kontrolinspektører har samme bevisværdi som de nationale kontrolinspektørers. Kommissionens kontrol inspektørers arbejde vil lette opkrævningen af udestående beloh samt den strafferetlige forfølgning ved anvendelse af sanktioner mod svindlerne, der skal være "effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning"112. 1 10 Artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 2185/96. 1 11 De oplysninger, Kommissionen indhenter, er omfattet af tavshedspligt og af regler om beskyttelse af personoplysninger. 1 n Se dom af 21. september 1989, sag 68/88. 47 6. 2 Aktiviteter inden for rammerne af afsnit VI i TEU Ved udgangen af 1995 blev der indgået en forpligtelse til at supplere konventionen om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser. To forslag til protokol til denne konvention var på dagsordenen. Den første protokol vedrørte bestikkelse, der skader eller kan skade De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser. Det andet forslag til protokol vedrørte en omlægning af de specifikke regler for retligt samarbejde og gennemførelse af fælles efterforskning i forbindelse med internationalt bedrageri. På Det Europæiske Råds møde i Madrid i december 1995 havde man i øvrigt anmodet om, at dette arbejde til supplering af konventionen blev afsluttet, både for så vidt angår forfølgningen i tilfælde af bestikkelse af tjenestemænd (nationale og EU-tjenestemænd) og i forbindelse med retligt samarbejde. 6. 2. 1 Første protokol om bestikkelse af tjenestemænd Den organiserede kriminalitets korrumperende indflydelse gør sig også gældende i forbindelse med svig til skade for De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser. Sådanne handlinger er ofte tværnationale, hvilket gør det nødvendigt at retsforfølge overtrædelser begået af nationale tjenestemænd eller EU-tjenestemænd. Denne første protokol til konventionen om bekæmpelse af korruption til skade for Fællesskabernes finansielle interesser udarbejdet på initiativ af Rådets spanske formandskab blev undertegnet af medlemsstaternes justitsministre den 27. september 1996113. Den vedrører endvidere overtrædelser begået af eller imod ansatte i Kommissionen, Europa- Parlamentet, De Europæiske Fællesskabers Domstol og Revisionsretten under udøvelsen af deres arbejde, for så vidt som den sidestiller disse personer med ministre i medlemsstaternes regeringer, med medlemmer af de nationale parlamenter og med medlemmer af de øverste domstole samt de nationale revisionsdomstole. Bestikkelse kan imidlertid finde sted inden for de af De Europæiske Fællesskabers aktivitetsområder, som ikke har nogen direkte forbindelse med egentlig bedrageri. Denne konstatering betyder, at man må betragte bekæmpelsen af bestikkelse som et mål, der supplerer bekæmpelsen af bedrageri. Det er af den grund, at det italienske formandskab, efter at Rådets spanske formandskab havde udarbejdet denne protokol, har taget disse bestemmelser op igen for inden for rammerne af en konvention at udvide dem til at omfatte alle former for bestikkelse. Man mangler endnu at nå frem til en aftale om en tekst, der ikke blot begrænser sig til beskyttelse af de finansielle interesser, men vedrører bekæmpelsen af bestikkelse under alle former. Her skal nævnes undertegnelsen den 29. november 1996 på justitsministrenes rådsmøde af en protokol, der fastlægger Domstolens rolle i forbindelse med beskyttelse af de finansielle interesser og som led i toldinformationssystemet114 Medlemsstaterne har med denne protokol mulighed for i deres nationale ret at indføre bestemmelser om anlæggelse af præjudicielle søgsmål for domstolen med henblik på at få en fortolkning af den 1 13 EFT C 313 af 25. 10. 1996. 1 14 Inden for rammerne af TIS skulle Domstolen ved en præjudiciel afgørelse fastslå fortolkningen af konventionen om anvendelse af edb på toldområdet. En anden protokol, der bygger på samme model som den vedrørende beskyttelsen af de finansielle interesser vedrørende Domstolens præjudicielle fortolkning af konventionen om oprettelse af et europæisk politisamarbejde (Europol), blev undertegnet den 23. 7. 1996 (EFT C 299 af 9. 10. 1996). 48 pågældende konvention. Dette spørgsmå1 om domstolens præjudicielle ft tolkning er det eneste, der endnu er udestående i forbindelse med konventi* nen om br-tV. :else. 6. 2. 2 Protokollen om strafferetlig beskyttelse af de finansielle interesser Kommissionen forelagde den 19. januar 1996115 Rådet et forslag til anden protokol til konventionen om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser. Det genoptager visse elementer af den strafferetlige beskyttelse, der i sin tid var blevet taget ud af konventionen, for at give formandskabet mulighed for at vedtage konventionen inden for de af Det Europæiske Råd fastsatte frister. Det var oprindeligt hensigten med Kommissionens forslag at imødegå de faktiske vanskeligheder, man var stødt på i tidens løb, specielt i forbindelse med følsomme spørgsmål som juridiske personers strafferetlige ansvar, hvidvaskning af penge hidrørende fra bedrageri begået på bekostning af Fællesskabernes budget, gensidig anerkendelse af beviser, retligt samarbejde og centralisering af retsforfølgningen116. Disse emner er uomgængelige for Kommissionen, når det gælder om at komplettere listen af foranstaltninger til fuldstændig beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser. Til supplering af konventionen skal denne protokol sammen med forordningen om kontrol og inspektion på stedet udgøre et sammenhængende hele, der bl. a. skal bevirke, at resultatet af administrativ kontrol kan føre til strafferetlig forfølgning. På baggrund af de vanskelige drøftelser om disse emner har det ikke været muligt at fastholde det af Kommissionen oprindeligt foreslåede ambitionsniveau for protokollen. Imidlertid har man fastholdt en række elementer såsom juridiske personers ansvar, hvidvaskning og Kommissionens bistand i forbindelse med straffer tlig forfølgning for at give Rådet mulighed for at afslutte dette arbejde før afslutningen af det nederlandske formandskab i 1997. De elementer, der er fjernet fra det oprindelige forslag, ligger fortsat på Rådets bord og bør efter Kommissionens opfattelse indgå i en ny protokol for således at følge opfordringen fra t)et Europæiske Råds møde i Madrid, hvori det udtrykkeligt kræves, at dette arbejde til supplering af konventionen fortsættes, specielt med henblik på at nå frem til retlige samarbejdsinstrumenter, der effektivt kan beskytte Europas finanser. 1 15 Dok. KOM(95) 693 endelig udg. , EFT C 83 af 20. 3. 1996. 1 16 Se beretningen om bedrageribekæmpelse for 1995, s. 17 og 18. 49 TABEL 1 TRADITIONELLE EGNE INDTÆGTER 1993-1996 Officielt indberettede UREGELMÆSSIGHEDER* fra MEDLEMSSTATERNE UNDERSØGELSER gennem ført af KOMMISSIONEN i sam arbejde med medlemsst. 199X 1994 1995 4 1996 1993 1994 1995 1996 ANTAL SAGER 2. 500 2. 400 2. 300 2. 200 2. 100 1. 950 2. 000 1. 900 1. 800 1. 700 1. 600 1. 500 1. 400 1. 300 1. 200 1. 100 1. 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 120 111 OI henhold til forordning (EØF) nr. 1552/89: skan for 2. halvår 1990. 50 EUGFLs Garantisenes TABEL 2 1993 -1996 Officielt indberettede UREGELMÆSSIGHEDER* fra MEDLEMSSTATERNE UNDERSØGELSER gennem ført af KOMMISSIONEN i sam arbejde med medlemsst. (*) i henhold til forordning (EØF) nr. 595/91 51 TABEL 3 STRUKTURFORANSTAL NINGER 1993 -1996 Officielt indberettede UREGELMÆSSIGHEDER* fra MEDLEMSSTATERNE UNDERSØGELSER gennem ført af KOMMISSIONEN i sam arbejde med medlemsst. | 1993 1994 1995 1996 1993 1994 1995 1996 ANTALSAGER 297 350 325 300 275 250 225 200 175 150 BESBr 125 100 194 79 ; ; WÊÈÊÊÊÊÊ^^^KÊÊJi' n H B B Sf 75 50 25 34 BELØB i MIO. ECU 112 88 fM 1993 j 1994T 1995 l 1996 | 1993 l 1994 | 1995 l 1996 C) i henhold til forordning (EØF) 1681/94 og 1831/94 (sager fra 4. kvartal 1996 ikke medregnet for Italiens og Nederlandenes vedkommende). 52 ^ ^k I ^ H^ B^ 1/T T T n^ L / l l \ 8 L i\ 1 L» %JL#\^Ljr^ 1 IC«ir%. - '"' ir18111 7^ ff3™" I F8^ *^ I Prr* A I TABEL 4 1993 -199J UNDERSØGELSER gennemført af KOMMISSIONEN i samarbejde med Medlemsstaternes MYNDIGHEDER ANTAL SAGER 53 Tabel 5 De i 1996 indberettede UREGELMÆSSIGHEDERS SAMLEDE OMFANG i forbindelse med FÆLLESSKABSBUDGETTET for 1996 = = = = = s 3 g c = 5 S i i ii , n scjgaasasiSii ; ssacacass. — s g g g s s s;. ,„••,. ,„„^. -i, 4 - = = s = ^ =. u _•—. ,,' • 1 , M =; Traditionelle egne indtægter til rådighed i 1996 —*—-~-**--*~*~---~*m~~m*mi~mUmm~~~--—-~. i. ' — - ~- i i. i. Uregelmæssigheder indberettet af medlemsstaterne 13. 584 Mio ECU 320 Mio. ECU n i i i ,. 2,36% _ Uregelmæssigheder blotlagt af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne 467 Mio. ECU 3,44% Uregelmæssighedernes samlede omfang 787 Mio. ECU 5,80% UuQ§MSWin&&ttmOr-~OfnrBu^^F^ - \ ~ ' •• stFtiÊÊrforanstaltriinger i 1996" 24. 320 Mio. ECU Uregelmæssigheder indberettet af medlemsstaterne 64 Mio. ECU 0,26% Uregelmæssigheder blotlagt af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne 88 Mio. ECU 0,36% Uregelmæssighedernes samlede omfang 152 Mio. ECU 0,62% Wpå landbrugsområdet EUGLF garantisektionen i 1996 42. 799 Mio. ECU Uregelmæssigheder indberettet af medlemsstaterne 204 Mio. ECU 0,48% Uregelmæssigheder blotlagt af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne 142 Mio. ECU 0,33% Uregelmæssigdernes samlede omfang 345 Mio. ECU 0,80% Det skal bemærkes, at de tilfælde af uregelmæssigheder, der er blotlagt og indberettet i 1996 ofte har fundet sted i de foregående regnskabsår. 54 EUGFL,GARANTISEK. SAMLEDE ANTAL INDBERETTEDE UREGELMÆSSIGHEDER 11996 TABEL 6 Forordning (EØF) ANTAL SAGER BELØB i ECU (kursen i december 1996) INDBERETTE AFSLUT. IKKE AFS. INDBERETTET INDDREVET IKKE INDDREVET VJ1 nr. 595/91 BELGIEN DANMARK TYSKLAND GRÆKENLAND SPANIEN FRANKRIG IRLAND ITALIEN NEDERLANDEN ØSTRIG PORTUGAL FINLAND SVERIGE UK 22 40 479 196 122 76 30 476 128 14 53 5 58 245 10 32 218 176 11 21 23 102 69 14 6 5 57 135 12 8 261 20 111 55 7 374 59 0 47 0 1 110 1 ALT 1. 944 878 1. 065 2. 439. 279 553. 498 25. 504. 762 1. 361. 106 16. 487. 337 5. 096. 471 7. 383. 760 123. 503. 793 10. 130. 519 0 7. 045. 267 106. 969 21. 390 4. 157. 736 203. 791. 887 20. 803 516. 270 4. 247. 835 56. 403 203. 633 340. 798 6. 579. 153 1. 548. 069 1. 103. 747 0 106. 328 106. 969 12. 506 1. 561. 884 2. 418. 476 37. 228 21. 256. 927 1. 304. 703 16. 283. 704 4. 755. 673 804. 607 121. 955. 724 9. 026. 772 0 6. 938. 939 0 8. 884 2. 595. 852 16. 404. 398 187. Î 89 N. B. Luxembourg har oplyst, at der ikke er afsløret uregelmæssigheder på over 4 000 ECU. forordning (EØF) 595/91 EUGFL GARANTISEK. INDBERETTEDE UREGELMÆSSIGHEDER 11996 TABEL 7 inddelt efter sektorer BE Sågar BELØB A 0 DK Sågar BELØB A B DE Sågar BELØB A B EL Sågar BELØB A •. -. •'. B ES Sågar BELØB A B TR Sågar BELØB A B m Sågar BELØB A. B. ,,. '::: ANDRE LANDBRUGSSEKTORER 1 16 0 1 1 5 10 0 10 SEKTOR MONETÆRE UDUGNING8BELØB SPINDPLANTER OG SILKEORME ÆG OG FJERKRÆKØD FISKERIVARER SÆRLIG NØDHJÆLP FARE- OG GEDEKØD IKKE-PRÆCISEREDE SEKTORER SVINEKØD SUKKER OG ISOCLUCOSE STØTTE T. LEVNEDSMIDDELIND. PROTEINAFGRØDER VARER UDEN FOR BILAG II AN. FORANSTALT. VEDR. GAR. SEK. VINPRODUKTION FRUGT OG GRØNTSAGER TOBAK OKSEKØD MÆLK OG MEJERIPRODUKTER FEDTSTOFFER KORN OG RIS 1 1 3 1 5 7 7 2 3 1 1 9 11 3 7 32 32 301 0 301 0 0 0 1. 507 1. 507 152 0 431 147 0 431 3 O I A LT SEKTOR 22 IT Sager 2. 4 39 2. 4 18 BELØB A B 40 NL Sager MONETÆRE UDLIGNINGSBELØB SPINDPLANTER OG SILKEORME ANDRE LANDBRUGSSEKTORER 2 6 2 13 10 4 50 129 11 106 0 106 0 0 830 672 127 102 62 1. 716 1. 597 62 1. 255 1. 253 1 12 0 2 190 190 2 2 1 4 10 1 5 5 5 1 43 43 18 35 868 0 824 0 127 12. 732 11. 726 81 2 52 479 OS Sager 5. 631 71 2. 034 4. 953 26 1. 602 2 5. 5 05 2 1. 2 55 BELØB A 8 138 1 196 PO Sager 83 203 83 203 1. 361 1. 305 BELØB A B 17 38 1 8 10 23 1 122 SU Sager 21 98 18 120 13 9 47 212 5 53 7 0 0 0 2 9 9 0 37 BELØB A B ÆG OG FJERKRÆKØD 1 0 0 1 5 0 FISKERIVARER SÆRLIG NØDHJÆLP FARE- OG GEDEKØD IKKE-PRÆCISEREDE SEKTORER SVINEKØD SUKKER OG ISOGLUCOSE STØTTE T. LEVNEDSMIDDELIND. PROTEINAFGRØDER VARER UDEN FOR BILAG II AN. FORANSTALT. VEDR. GAR. SEK. VINPRODUKTER FRUGT OG GRØNTSAGER TOBAK OKSEKØD MÆLK OG MEJERIPRODUKTER FEDTSTOFFER KORN OG RIS 1 31 4 6 7 2 1 652 4. 077 3. 666 0 540 25 128 780 29 7 0 203 7 35 754 0 0 1 1 0 0 0 0 8. 860 11 63 38 18. 963 25 ,,. 248 2J. 211 8 39 1. 096 1. 096 12 0 0 4. 462 4. 126 55. 254 17 i 2. 996 2. 768 4 230 33 10 89 1 8 85 15 652 4. 086 4. 400 8. 860 19. 720 25 2. 248 28. 259 55. 254 1 22 22 3 4 19 19 3. 013 3. 013 11 2 2. 915 2. 915 162 162 3 3 26 40 59 40 59 814 708 »ALT 476 1 2 3. 5 04 1 2 1. 9 56 128 ! 1 0. 1 31 9. 0 27 14 0 0 S3 7. 0 44 6. 9 38 N. B. Luxembourg har meddelt, at der ikke er afsløret uregelmæssigheder på over 4 000 ECU. 17 6 4 1 1 2 3 6 6 2 10 29 7 1 23 7 126 117 2. 303 1. 033 2. 289 983 1. 059 5. 856 25 921 17 4. 351 9 25 4 4 147 147 12 54 59 113 43 169 347 12 5 7 92 0 97 270 1. 575 1. 575 12 1. 831 1. 831 11 816 15 1. 702 1. 675 2 816 3. 647 0 3. 621 0 2 615 1 6. 4 86 1 4. 7 29 BELØB A B 76 SV Sager S 1 615 4. 7S5 5. 0 96 BELØB A 0 B 0 30 UK sager 7. 383 805 BELØB A B 13 0 4 33 16 44 513 281 4 3 49 59 274 134 248 122 877 767 438 468 83 0 0 0 41 0 0 8 1 0 0 0 0 36 44 473 1. 076 329 672 24 1 0 7; 0 0 9 2 58 I 22 9 2 11 11 9 245 4. 1 58 2. 5 85 1 3 1 5 I A - sa/n/eae opg/vne oeiw | t U= Udestående :,^m\ 718 6. 659 718 83 i ALT EØF" 12 100 125 147 190 529 581 1. 230 1. 249 3. 013 3. 276 4. 859 6. 470 8. 543 16. 199 19. 745 19. 966 22. 833 32. 119 62. 60; 203. 789 SAGER 5 1 10 10 1 2 66 35 31 31 4 28 125 478 78 89 126 231 217 252 1. 944 0 38 120 147 190 286 238 420 415 3. 013 3. 197 3. 634 5. 800 7. 599 14. 548 18. 988 18. 816 14. 769 32. 000 61-601 185. 819 TABEL 8 EUGFLs n s^p3 :m^ y y V'i^/ Li sil INDDRIVELSESSITUATIONEN for UREGELMÆSSBGHEDE! innberettet FØR 1993 - Forordning (EØF) nr. 595/91 IH^^^^^^H^^MM^^^B^^^^^BI^KI^I^:? : påhviler påhviler heraf påhviler EUGFL Gar. - Inddrevet EUGFL medlemsstaten i alt garantisektionen sager for Domstol sek. (på anmodning INDESTÅENDE fra medlemsstaten ikke inddrevet Indberettede beløb samlede indberetninger i BELGIEN DANMARK TYSKLAND GRÆKENLAND SPANIEN FRANKRIG IRLAND ITALIEN NEDERLANDENE PORTUGAL UK 409 1,753 92 204 884 149 1. 145 662 80 1. 345 2 116 300 1. 434 54 141 765 114 271 624 66 1. 158 IALT 6. 878 5. 043 100% 3 7 89 94 40 1 2 66 29a 4 1 5 2 2 1 17 28 0% S = ( 1-2-3-4) 32 19 220 38 63 77 32 874 35 14 104 6 2 7 92 23 18 15 237 1 1 4 7 6 9 52 0 0 11 14 0 9 5 87 1. 508 400 193 8 = (5-6-7) 24 3 76 38 40 48 3 637 25 8 13 915 BELØB X1 000 ECU (kursen s december 1996) Samlede indberetninger inddrevet påhviler EUGFL påhviler medlemsstaten i alt garantisektionen BELGIEN DANMARK TYSKLAND GRÆKENLAND SPANIEN FRANKRIG IRLAND ITALIEN NEDERLANDENE PORTUGAL UK IALT i 15. 462 22. 053 151. 260 1. 849 5. 437 33. 699 13. 590 462. 689 31. 940 4. 856 34. 432 2 3. 720 8. 600 39. 245 1. 078 1. 625 19. 643 5. 195 21. 709 18. 208 742 14. 125 777. 268 "" 100% 133. 892 , ,, 17% | 3 6. 300 1. 347 53. 295 4 2 28. 207 1. 109 17 13 23 36 224 2. 806 1. 459 heraf påhviler EUGFLGar. ikke inddrevet & m (1. 2-3-4) 5. 442 12. 104 30. 513 771 3. 812 12. 934 8. 355 440. 980 13. 472 4. 114 16. 042 sager for Domstol 6 2. 071 10. 711 12. 937 706 7. 176 2. 727 225. 841 1. 295 184 23 snk. fpå anmodning INDESTÅENDL fra medlemsstaten) 7 999 1. 281 10. 368 0 949 4. 688 0 162 3. 596 6. 160 0 '( S 1-7 ) 2. 372 112 7. 208 771 3. 106 4. 809 940 215. 139 12. 015 334 9. 859 64. 910 29. 928 548. 539 263. 671 28. 203 256. 665 8% 4% 71% 100% | 48% | 5% | 47% 'kan ikke inddrives: formel beslutning i forbindelse med regnskabsafslutningen: forordning (EØF) nr. 729/70 57 TABEL 9 STRUKTURFORANST. 1994-1996 FORORD. (EØF) nr. 1681/94 3. og 4. kvartal 1994 -' Antal sager B E L ØB i E CU I alt indberettet I ait inddrevet Udestående Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal UK I alt 1994 1993 Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal UK 1 6 41 10 2 10 0 0 8 1 79 8. 717 157. 949 2. 909. 579 389. 284 82. 798 1. 454. 432 0 0 0 16. 164 844. 441 12. 137 72. 148 0 0 0 8. 717 141. 785 2. 065. 138 377. 147 10. 650 1. 454. 432 0 0 429. 782 237. 548 192. 234 81. 884 5. 514,425 0 1. 182. 438 81. 884 4,331. 987 Antal sager Indberettet 1 alt Inddrevet i alt Udestående 0 21 58 46 0 0 5 0 13 44 7 0 0 0 12. 438. 851 242. 872 12. 195. 979 2. 517. 817 1. 495. 098 1. 022. 719 19. 700. 341 7. 931. 171 11. 769. 170 0 0 4. 583. 426 0 0 0 0 0 0 0 0 0 4. 583. 426 0 0 2. 573. 264 279. 364 2. 293. 900 1. 759. 366 43. 573. 065 561. 822 10,510. 327 1. 197. 544 33. 062. 738 I alt 1995 194 , 1996 ; Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige UK I alt / alt i dok* Antal sager Indberettet i alt Inddrevet i alt Udestående 0 6 1 52 23 34 0 30 9 42 0 0 87 7 6 297 '»»g» 570 0 264. 580 104. 936 14. 935. 572 1. 701. 942 3. 182. 165 0 1. 271. 486 97. 921 0 59. 715 0 921. 992 529. 944 767. 561 0 226. 806 93. 971 0 204. 865 104. 936 14. 013. 580 1. 171. 998 2. 414. 604 0 1. 044. 680 3. 950 24. 405. 863 6. 525. 728 17. 880. 135 0 0 0 0 0 0 10. 779. 078 20. 869 925. 102 20. 869 9. 853. 976 0 7. 112. 658 63. 877. 070 1. 334. 152 11. 405. 840 5. 778. 506 52. 471. 230 Indberettet I alt Inddrevet i alt 112M4M0 2$r09&m \$$,mM$ (sagerne i 4. kvar. 1996 er ikke medr. for NL's og IT's vedkommende). (-) (0) medd. om, at der ingen sager forelå el. , at det påg. beløb ikke var færdigb. ingen meddelelse modtaget 58 FORKORTELSER EØF EF Det Europæiske Økonomiske Fællesskab Det Europæiske Fællesskab (betegnelse benyttet siden traktaten om Den Europæiske Union trådte i kraft) SEM 2000 Kommissionens program til forbedring af EU's finansforvaltning inden år 2000 (Sound and Efficient Management - Sund og effektiv finansforvaltning) UCLAF Direktoratet for koordinering af bedrageribekæmpelse (direktorat under Kommissionens generalsekretariat) EFT TIR De Europæiske Fællesskabers Tidende (EFT L = L-udgaven, EFT C = C-udgaven) International vejgodstransport COCOLAF Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig SCAF Underudvalget for Bedrageribekæmpelse SCENT System Customs Enforcement Network TIS EWS toldvæsenets informationssystem Early Warning System MOMS Merværdiafgift GSP ESF EFRU EFSR EUF Generel toldpræferenceordning (Generalized System of Preferences) Den Europæiske Socialfond Den Europæiske Fond for Regionaludvikling EF-støtteramme Den Europæiske Udviklingsfond EUGFL Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (garantisektionen og udviklingssektionen) GPR Gruppen af personlige repræsentanter (i f. m. programmet SEM 2000) PHARE TAOS Handlingsplan til støtte for de central- og østeuropæiske landes okonomiske omstruk turering Program for faglig bistand til de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og til Mongoliet EKSF NGO Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab Ikke-statslig organisation 59 ISSN 0254-1459 KOM(97) 200 endelig udg. DOKUMENTER DA 09 08 10 Katalognummer : CB-CO-97-207-DA-C ISBN 92-78-19627-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg Go