title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1799/97 af Nikitas KAKLAMANIS til Kommissionen. Skattemæssig forskel på det græske og de øvrige EU-landes bilmarkeder

eurovoc_concepts:
EU Member State
Greece
VAT
application of EU law
double taxation
exchange of information
import
residence
tax on consumption
vehicle tax

text: 25. 2. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 60/45 De łvrige afgifter i forbindelse med indregistreringen af ovenn(cid:230)vnte transportmidler i Gr(cid:230)kenland kan opkr(cid:230)ves, enten hvis brugerne har flyttet deres »s(cid:230)dvanlige opholdssted« i henhold til ovenn(cid:230)vnte direktiv 83/182/E(cid:216)F til Gr(cid:230)kenland, eller hvis afgifterne opkr(cid:230)ves under overholdelse af bestemmelserne i EF- traktatens artikel 95. Kommissionen erindrer i łvrigt det (cid:230)rede medlem om, at f(cid:230)llesskabsretten indeholder en definition af »s(cid:230)dvanligt opholdssted«, hvor der helt ses bort fra de p(cid:229)g(cid:230)ldende personers nationalitet. (1) EFT L 145 af 13. 6. 1977. (2) EFT L 105 af 23. 4. 1983. (98/C 60/72) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1799/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (28. maj 1997) Om: Skattem(cid:230)ssig forskel p(cid:229) det gr(cid:230)ske og de łvrige EU-landes bilmarkeder I Gr(cid:230)kenland har man med lov 2459/97 afskaffet skattefritagelsen ved import af et motorkłretłj for en enkelt kategori af repatrierede gr(cid:230)kere, nemlig dem der vender tilbage for at bos(cid:230)tte sig endeligt i Gr(cid:230)kenland efter at have arbejdet som udsendte eller i frie ans(cid:230)ttelsesforhold i udlandet i over to p(cid:229) hinanden fłlgende (cid:229)r. Endvidere p(cid:229)l(cid:230)gges der s(cid:230)rlig forbrugsafgift og moms, hvis stłrrelse er afh(cid:230)ngig af den dato, hvorp(cid:229) ejerne tog fast bop(cid:230)l i Gr(cid:230)kenland. Datoen for udstedelsen af det flyttebevis, som toldmyndighederne kr(cid:230)ver, er i denne forbindelse afgłrende, og ved afgiftsberegningen overses s(cid:229)ledes fuldst(cid:230)ndig det faktum, at den brugte personvogn ikke er kłbt i Gr(cid:230)kenland, og at den allerede har v(cid:230)ret indregistreret i en anden medlemsstat, og endvidere tager man ved beregningen af afgiftsbelłbet overhovedet ikke hensyn til, at vognens v(cid:230)rdi i mellemtiden er faldet. Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt den har mulighed for at tr(cid:230)ffe foranstaltninger med henblik p(cid:229) at afskaffe disse afgifter, idet de berłrte ikke ville have kłbt disse motorkłretłjer, hvis de p(cid:229) forh(cid:229)nd vidste, at de skulle betale disse afgifter? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (10. juli 1997) Det (cid:230)rede medlem henviser til en situation, hvor fysiske personer, der har anskaffet sig en personbil og betalt moms i den medlemsstat, hvor de har haft deres »s(cid:230)dvanlige opholdssted«, har flyttet denne personbil til en anden medlemsstat, hvor de har til hensigt at etablere nyt »s(cid:230)dvanligt opholdssted«. I henhold til f(cid:230)llesskabsreglerne i det sjette momsdirektiv (77/388/E(cid:216)F) (1) skal der ikke opkr(cid:230)ves ny moms i et s(cid:229)dant tilf(cid:230)lde. Hvis det (cid:230)rede medlem har kendskab til specifikke tilf(cid:230)lde, vil Kommissionen gerne undersłge dem. Den vil naturligvis ikke undlade at tr(cid:230)ffe de fornłdne forholdsregler, hvis det skulle vise sig, at principperne i f(cid:230)llesskabsretten ikke er blevet overholdt. (1) EFT L 145 af 13. 6. 1977. (98/C 60/73) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1804/97 af Robert Evans (PSE) til Kommissionen (28. maj 1997) Om: Begr(cid:230)nsning af EU(cid:146)s import af Gastropoda-snegle Vil Kommissionen be- eller afkr(cid:230)fte, at den har til hensigt at indfłre begr(cid:230)nsninger for EU(cid:146)s import af Gastropoda-snegle (store snegle fra Ghana)?


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 96/26/EG om rätt att yrkesmässigt bedriva person- och godstransporter på väg och om ömsesidigt erkännande av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis för att främja ett effektivt utnyttjande av dessa transportörers etableringsrätt på området för nationella och internationella transporter"

eurovoc_concepts:
access to a profession
carrier
recognition of diplomas
right of establishment
road transport

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 1832/97 by Jan SONNEVELD , Reimer BÖGE to the Commission. Canning of pigmeat from swine fever quarantine areas in the Netherlands

eurovoc_concepts:
Netherlands
aid system
animal plague
cannery
meat product
pigmeat
production aid
slaughter of animals

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 1817/97 de Jesús CABEZÓN ALONSO à la Commission. Quotas laitiers

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
European Parliament
European Union
common agricultural policy
common organisation of markets
exchange of information
milk
production quota

formats: html pdf print

text: C 21/100 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 22. 1. 98 (98/C 21/204) QUESTION E· CRITE E-1817/97 pose·e par Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a‘ la Commission (28 mai 1997) Objet: Quotas laitiers La Commission peut-elle confirmer que, apre‘s avoir analyse· la situation du marche· du lait dans l(cid:146)Union europe·enne, elle proposera au Conseil de maintenir jusqu(cid:146)a‘ l(cid:146)anne·e 2005 le syste‘me des quotas de production dans ce secteur? Cela signifiera-t-il qu(cid:146)aucune modification ne sera apporte·e aux quotas de production laitie‘re attribue·s a‘ chacun des pays de l(cid:146)Union europe·enne? (98/C 21/205) QUESTION E· CRITE E-1818/97 pose·e par Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a‘ la Commission (28 mai 1997) Objet: Marche· du lait dans l(cid:146)Union europe·enne Quels seront les grands principes qui inspireront la Commission dans son document analytique sur la situation du marche· du lait dans l(cid:146)Union europe·enne? Quel calendrier la Commission a-t-elle pre·vu pour la re·vision de l(cid:146)OCM des produits laitiers? Re·ponse commune aux questions e·crites E-1817/97 et E-1818/97 donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (27 juin 1997) En de·cembre 1992, l(cid:146)application du re·gime des quotas laitiers a e·te· prolonge·e jusqu(cid:146)au 31 mars 2000. En vue de de·finir le re·gime a‘ appliquer ulte·rieurement, il convient d(cid:146)ouvrir le de·bat de‘s maintenant. A‘ cette fin, la Commission a commence· par l(cid:146)e·laboration de deux documents de travail «PAC 2000 Pre·visions a‘ long terme» et «situation et perspectives du secteur laitier» qui viennent d(cid:146)e(cid:136)tre publie·s et adresse·s au Parlement. L(cid:146)Honorable Parlementaire est invite· a‘ en prendre connaissance. A‘ ce stade, il est donc pre·mature· de prendre position sur une quelconque reconduction du re·gime et sur ses modalite·s. (98/C 21/206) QUESTION E· CRITE E-1819/97 pose·e par Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a‘ la Commission Objet: ESB et sanctions e·ventuelles contre les fonctionnaires (28 mai 1997) A‘ la lumie‘re de l(cid:146)enque(cid:136)te mene·e et des conclusions tire·es par la commission ad hoc du Parlement charge·e d(cid:146)examiner l(cid:146)origine et l(cid:146)e·volution de l(cid:146)ence·phalopathie spongiforme bovine et les de·fauts d(cid:146)application e·ventuels de la le·gislation communautaire en vigueur en la matie‘re, la Commission a-t-elle envisage· d(cid:146)instaurer et, le cas e·che·ant, de prendre d(cid:146)e·ventuelles sanctions administratives contre des fonctionnaires de la Commission? Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (30 juin 1997) La Commission agira conforme·ment au statut en prenant les mesures qui s(cid:146)imposent tant au niveau de l(cid:146)organisation de ses services et que sur le plan individuel


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1818/97 del Jesús CABEZÓN ALONSO a la Comisión. Mercado de la leche en la Unión Europea

text: C 21/100 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 1. 98 (98/C 21/204) PREGUNTA ESCRITA E-1817/97 de Jesu·s Cabezo·n Alonso (PSE) a la Comisio·n (28 de mayo de 1997) Asunto: Cuotas de produccio·n de leche ¿Puede confirmar la Comisio·n si es cierto que, analizado el mercado de la leche en la Unio·n Europea, propondra· al Consejo mantener hasta el an(cid:152)o 2005 en este sector el sistema de cuotas de produccio·n? ¿Supondra· ello que no habra· modificaciones en las cuotas de produccio·n de leche asignadas a cada uno de los pa(cid:14)·ses de la Unio·n Europea? (98/C 21/205) PREGUNTA ESCRITA E-1818/97 de Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a la Comisio·n (28 de mayo de 1997) Asunto: Mercado de la leche en la Unio·n Europea ¿Cua·les sera·n los principios ba·sicos que incluira· la Comisio·n en su documento de ana·lisis respecto a la situacio·n del mercado de la leche en la Unio·n Europea? ¿Que calendario tiene previsto la Comisio·n para la revisio·n de la OCM de productos la·cteos? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-1817/97 y E-1818/97 dada por el Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (27 de junio de 1997) La aplicacio·n del re·gimen de cuotas lecheras se prorrogo· en diciembre de 1992 hasta el 31 de marzo del an(cid:152)o 2000. Pese a faltar casi tres an(cid:152)os para la llegada de esa fecha, es conveniente que se inicie ya el debate necesario para definir el re·gimen aplicable con posterioridad a ella. Para la consecucio·n de ese objetivo, la Comisio·n ha comenzado por elaborar dos documentos de trabajo («PAC 2000. Previsiones a largo plazo» y «Situacio·n y perspectivas del sector lechero») que acaban de ser publicados y presentados al Parlamento y cuya consulta podr(cid:14)·a ser de utilidad para su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. As(cid:14)· pues, parece prematuro en estos momentos adoptar ya una posicio·n respecto de una posible pro·rroga del re·gimen y de sus reglas de funcionamiento. (98/C 21/206) PREGUNTA ESCRITA E-1819/97 de Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a la Comisio·n (28 de mayo de 1997) Asunto: EEB y eventuales sanciones a funcionarios Teniendo en cuenta la investigacio·n y las conclusiones de la Comisio·n especial parlamentaria que estudio· el origen y la evolucio·n de la Encefalopat(cid:14)·a Espongiforme Bovina y los posibles incumplimientos de la vigente legislacio·n comunitaria, ¿tiene previsto la Comisio·n plantear y, en su caso, acordar eventuales sanciones administrativas a funcionarios de la Comisio·n? Respuesta del Sr. Santer en nombre de la Comisio·n (30 de junio de 1997) La Comisio·n, de conformidad con el Estatuto, actuara· tomando las medidas oportunas, tanto a nivel de la organizacio·n de sus servicios como a nivel de medidas individuales, si lo considera oportuno


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1808/97 van Gary TITLEY aan de Commissie. MEDA-democratieprogramma

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
civil rights
democracy
eligibility criteria
human rights
political rights
rule of law

text: 10. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 45/105 (98/C 45/130) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1802/97 van Robert Evans (PSE) aan de Commissie (28 mei 1997) Betreft: EU-wetgeving inzake milieuverontreiniging en houtversnippering Welke wetgeving of ondersteuning is er in de Europese Unie om bedrijven ertoe aan te zetten dat zij het verbranden van hout verminderen of stoppen en het in plaats daarvan versnipperen? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (9 juli 1997) De Commissie is niet op de hoogte van een dergelijke wetgeving. Het verbranden van hout is een belangrijke energiebron voor de Europese bosbouw en andere sectoren. Het verbranden van hout in gecontroleerde verbrandingsinstallaties draagt bij tot het doeltreffende gebruik van grondstoffen, resulteert in redelijk schone emissies en vermindert het gebruik van andere energiebronnen, in het bijzonder van fossiele brandstoffen. Het zou dan ook niet van een goed milieubeleid getuigen de bedrijven ertoe aan te zetten het verbranden van hout te verminderen of stop te zetten. (98/C 45/131) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1808/97 van Gary Titley (PSE) aan de Commissie (28 mei 1997) Betreft: MEDA-democratieprogramma Kan de Commissie een overzicht geven van haar selectiecriteria voor steunverlening aan projecten in het kader van het MEDA-programma voor de democratie? Antwoord van de heer Mar(cid:14)·n namens de Commissie (24 juni 1997) De Commissie heeft, in het licht van de ervaringen die zijn opgedaan bij de tenuitvoerlegging van de andere programma(cid:146)s ter bevordering van de democratie, met het oog op het beheer van het MEDA-programma voor de democratie criteria en voorwaarden in een beleidsnota vastgesteld betreffende de financierbaarheid van de projecten die in aanmerking kunnen komen voor steun in het kader van dit programma. Deze beleidsnota vormt het onderwerp van een brochure die op grote schaal onder de betrokken operatoren is verspreid. De selectiecriteria zijn met name: › de begunstigden Het programma ondersteunt de mensenrechten en de democratie in landen die partner van de Unie zijn en de verklaring van Barcelona hebben ondertekend (Algerije, Marokko, Cyprus, Egypte, Israe¤l, Jordanie¤, Libanon, Malta, Syrie¤, Tunesie¤, Turkije, de Palestijnse Autoriteit). De lokale en regionale projecten komen in aanmerking voor steunverlening. › indicatieve interventiesectoren Het gaat hier om politieke rechten zoals democratie (steun bij electorale processen, oprichting van centra voor informatie, sensibilisering, opleiding en het ontwikkelen van instituten voor opinieonderzoek) en rechtszekerheid (institutionele hervorming, opleiding van overheidspersoneel, steun voor verbetering van de detentievoorwaarden, ondersteuning van de instellingen die zich bezig houden met de bevordering van de mensenrechten, en bevordering van de doorzichtigheid van de overheidsadministratie). De burgerrechten omvatten vrijheid van meningsuiting (garantie van pluralisme en onafhankelijkheid van de media, ontwikkeling van deontologische codes, ondersteuning van beroepskringen), vrijheid van vereniging en vergadering (collectieve contacten tussen de politieke partijen en, over het algemeen, steun voor de burgermaatschappij), alsook vrijheid van godsdienst en bewegingsvrijheid. De sociaal-economische rechten voorzien in ondersteuning van de vakbonden en de opleidingen. De bescherming van de doelgroepen omvat vrouwen (integratie in het politieke en economische leven, sensibilisering), alsmede kinderen, minderheden, vluchtelingen, ontheemden, slachtoffers van martelingen en gevangenen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1959/97 af Mark WATTS til Kommissionen. Kompensation for de franske lastbilchaufførers konflikt

eurovoc_concepts:
France
competence of the Member States
complaint to the Commission
financial loss
free movement of goods
indemnification
international road transport
road transport
strike
transport company

text: C 45/98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 10. 2. 98 Det łnskes oplyst, hvilke forslag Kommissionen har under udarbejdelse for at undg(cid:229), at der i fremtiden opst(cid:229)r lignende situationer, og om IRU har stillet nogen forslag og lovet at p(cid:229)tage sig ansvaret for, at unionens medlemmer opfłrer sig ansvarligt? (98/C 45/120) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1959/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (28. maj 1997) Om: Kompensation for de franske lastbilchauffłrers konflikt Jeg har f(cid:229)et oplyst, at mange fragtm(cid:230)nd fra andre lande end Frankrig endnu ikke har f(cid:229)et kompensation for den store łkonomiske skade, som de led under konflikten for mere end fem m(cid:229)neder siden. Vil Europa-Kommissionen i overensstemmelse med F(cid:230)llesskabets forpligtelse til at fjerne hindringer for den frie bev(cid:230)gelighed for varer og tjenesteydelser, som fastlagt i EF-traktatens artikel 3, viderefłre forhandlingerne med den franske regering med henblik p(cid:229) at sikre, at de ikke-franske fragtm(cid:230)nd, som var ofre for denne nationale konflikt, straks tildeles fuld kompensation? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1756/97 og P-1959/97 (18. juni 1997) Kommissionen har ingen hjemmel til at gribe ind i nationale arbejdsmarkedskonflikter medmindre det kan bevises at en medlemsstat ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til EF-traktaten. At v(cid:230)rne om retten til fri bev(cid:230)gelighed for varer og personer er naturligvis en s(cid:229)dan pligt. Kommissionen kan opfordre medlemsstaterne til at tr(cid:230)ffe alle nłdvendige foranstaltninger for at sikre denne frihed, og det har den ofte gjort n(cid:229)r forlłbet af en konflikt har hindret den frie bev(cid:230)gelighed. Erstatning for de tab som virksomheder m(cid:229)tte lide, er et anliggende for medlemsstaterne. N(cid:229)r regeringerne har fastlagt ordninger, understreger Kommissionen imidlertid med j(cid:230)vne mellemrum at medlemsstaterne błr handle hurtigt for at sikre at virksomhederne modtager en rimelig erstatning uden forsinkelse. Kommissionen har ikke f(cid:229)et forslag p(cid:229) dette omr(cid:229)de fra Den Internationale Vejtransportunion, IRU. Kommissionen forst(cid:229)r dog at ogs(cid:229) IRU har grebet ind for at medvirke til at f(cid:229) vejblokaderne oph(cid:230)vet og słge erstatning til organisationens medlemmer. Kommissionen har for nylig henledt den franske transportministers opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) at der er kommet overordentlig mange klager, og at dette s(cid:230)tter spłrgsm(cid:229)lstegn ved de nuv(cid:230)rende erstatningsordningers effektivitet. Kommissionen har derfor bedt de franske myndigheder om at udarbejde en hasterapport om alle indgivne erstatningskrav med oplysning om hvor mange der er modtaget, hvor langt behandlingen af dem er kommet, og hvilke sager der er udbetalt erstatning i. Der er ind til videre ikke kommet svar. (98/C 45/121) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1764/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (14. maj 1997) Om: Garantibestemmelser vedrłrende rismarkedet 1. Mener Kommissionen ikke, at garantiordningen er en urimelig ordning for OLT-landenes łkonomier p(cid:229) baggrund af m(cid:229)lene i OLT-afgłrelsen og artikel 3, litra r), i traktaten for De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber? 2. Har Kommissionen forinden undersłgt virkningerne af en garantiordning for OLT-landenes łkonomier? Hvordan er denne evaluering sket, og hvad var resultatet? Har Kommissionen taget hensyn hertil under sine videre foranstaltninger?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1808/97 do Deputado Gary TITLEY à Comissão. Programa MEDA para a Democracia

text: 10. 2. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 45/105 (98/C 45/130) PERGUNTA ESCRITA E-1802/97 apresentada por Robert Evans (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (28 de Maio de 1997) Objecto: Regulamenta(cid:231)a(cid:152)o da UE em mate·ria de polui(cid:231)a(cid:152)o e a tritura(cid:231)a(cid:152)o de madeira Que regulamenta(cid:231)a(cid:152)o da UE esta· em vigor ou que medidas esta(cid:152)o a ser tomadas para encorajar as empresas a reduzir ou eliminar a combusta(cid:152)o de madeira e a substitu(cid:14)·-la pela sua tritura(cid:231)a(cid:152)o? Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (9 de Julho de 1997) Tais regulamenta(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o sa(cid:152)o do conhecimento da Comissa(cid:152)o. A queima de madeira e· uma importante fonte de energia para as indu·strias florestais europeias e outras. A queima de madeira em centrais de combusta(cid:152)o controlada contribui para a utiliza(cid:231)a(cid:152)o eficiente das mate·rias primas, produz emisso(cid:152)es relativamente limpas e diminui a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de outras fontes de energia, sobretudo de combust(cid:14)·veis fo·sseis. Consequentemente, pedir a‘s empresas que reduzam ou cessem de queimar madeira na(cid:152)o seria uma pol(cid:14)·tica ambiental coerente. (98/C 45/131) PERGUNTA ESCRITA E-1808/97 apresentada por Gary Titley (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (28 de Maio de 1997) Objecto: Programa MEDA para a Democracia Podera· a Comissa(cid:152)o delinear os seus crite·rios de selec(cid:231)a(cid:152)o na escolha de projectos a apoiar ao abrigo do Programa MEDA para a Democracia? Resposta de M. Mar(cid:14)·n em nome da Comissa(cid:152)o (24 de Junho de 1997) Para a gesta(cid:152)o do programa para a democracia MEDA, e com base na experie(cid:136)ncia adquirida da aplica(cid:231)a(cid:152)o de outros programas destinados a fomentar a democracia, a Comissa(cid:152)o elaborou um documento de orienta(cid:231)a(cid:152)o que conte·m crite·rios e condi(cid:231)o(cid:152)es de elegibilidade dos projectos que podem beneficiar de um apoio no a(cid:136)mbito deste programa. Este documento foi objecto de uma brochura amplamente divulgada junto dos operadores em causa. Os crite·rios de selec(cid:231)a(cid:152)o sa(cid:152)o, designadamente: › Os beneficia·rios O programa apoia os direitos do Homem e a democracia junto dos parceiros da Unia(cid:152)o, signata·rios da declara(cid:231)a(cid:152)o de Barcelona (Arge·lia, Marrocos, Chipre, Egipto, Israel, Jorda(cid:136)nia, L(cid:14)·bano, Malta, S(cid:14)·ria, Tun(cid:14)·sia, Turquia, Autoridade Palestiniana). Sa(cid:152)o eleg(cid:14)·veis os projectos locais e regionais. › Dom(cid:14)·nios de interven(cid:231)a(cid:152)o indicativos Trata-se de direitos pol(cid:14)·ticos, como sejam a democracia (apoio aos processos eleitorais, cria(cid:231)a(cid:152)o de centros de informa(cid:231)a(cid:152)o, sensibiliza(cid:231)a(cid:152)o, forma(cid:231)a(cid:152)o, desenvolvimento de institutos de sondagem) e do Estado de direito (reforma institucional, forma(cid:231)a(cid:152)o dos agentes pu·blicos, apoio a‘ melhoria das condi(cid:231)o(cid:152)es de deten(cid:231)a(cid:152)o, apoio a‘s institui(cid:231)o(cid:152)es responsa·veis pela promo(cid:231)a(cid:152)o dos direitos do Homem, apoio a‘ transpare(cid:136)ncia da administra(cid:231)a(cid:152)o pu·blica). Os direitos civis incluem a liberdade de expressa(cid:152)o (garantia de pluralismo e da independe(cid:136)ncia dos meios de informa(cid:231)a(cid:152)o, desenvolvimento de co·digos deontolo·gicos, apoio aos profissionais), a liberdade de reunia(cid:152)o e de associa(cid:231)a(cid:152)o (contactos colectivos entre os partidos pol(cid:14)·ticos e, em geral, apoio a‘ sociedade civil) e outras liberdades de religia(cid:152)o e de movimento. Os direitos socio-econo·micos abrangem o apoio aos sindicatos e as forma(cid:231)o(cid:152)es. A protec(cid:231)a(cid:152)o de grupos-alvo compreende as mulheres (integra(cid:231)a(cid:152)o na vida pol(cid:14)·tica e econo·mica, sensibiliza(cid:231)a(cid:152)o), bem como as crian(cid:231)as, as minorias, os refugiados, os deslocados, as v(cid:14)·timas de tortura e os prisioneiros


title: WRITTEN QUESTION No. 1941/97 by Esko SEPPÄNEN to the Commission. Inviolability of EU officials

eurovoc_concepts:
European Union
European official
Germany
administrative sanction
code of conduct
duties of civil servants
interest group
newspaper
political group
regulations for civil servants


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1819/97 del Jesús CABEZÓN ALONSO a la Comisión. EEB y eventuales sanciones a funcionarios

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
administrative sanction
animal disease
application of EU law
cattle
infringement of EU law
regulations for civil servants


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1818/97 van Jesús CABEZÓN ALONSO aan de Commissie. Zuivelmarkt in de Europese Unie

formats: pdf print

text: C 21/100 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 1. 98 (98/C 21/204) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1817/97 van Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) aan de Commissie (28 mei 1997) Betreft: Melkquota(cid:146)s Kan de Commissie bevestigen of het zeker is dat zij na analyse van de zuivelmarkt in de Europese Unie de Raad zal voorstellen om het systeem van productiequota(cid:146)s in deze sector tot het jaar 2005 te handhaven? Gaat zij ervan uit dat er geen wijzigingen zullen zijn in de productiequota(cid:146)s voor melk die aan elk van de lidstaten van de Europese Unie zijn toegewezen? (98/C 21/205) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1818/97 van Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) aan de Commissie (28 mei 1997) Betreft: Zuivelmarkt in de Europese Unie Welke grondbeginselen zal de Commissie opnemen in haar document waarin zij de situatie van de zuivelmarkt in de Europese Unie analyseert? Van welk tijdschema gaat de Commissie uit voor de herziening van de gemeenschappelijke marktordening voor zuivelproducten? Gecombineerd Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-1817/97 en E-1818/97 (27 juni 1997) In december 1992 is de melkquotaregeling verlengd tot en met 31 maart 2000. De discussie over de daarna toe te passen regeling moet nu reeds worden geopend. Met het oog op deze discussie heeft de Commissie twee werkdocumenten opgesteld, namelijk (cid:132)PAC 2000 › Pre·visions a‘ long terme(cid:148) en (cid:132)Situatie en perspectieven in de zuivelsector(cid:148), die onlangs zijn gepubliceerd en bij het Parlement ingediend. Wij verwijzen het geachte Parlementslid naar deze documenten. Het is dus voorbarig in dit stadium een standpunt in te nemen over een eventuele voortzetting van de regeling en over de wijze waarop dit zou kunnen gebeuren. (98/C 21/206) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1819/97 van Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) aan de Commissie (28 mei 1997) Betreft: BSE en eventuele disciplinaire maatregelen tegen ambtenaren Is de Commissie voornemens om, gelet op het onderzoek en de conclusies van de bijzondere parlementaire commissie die onderzoek doet naar de oorsprong en het verloop van Bovine Spongiforme Encefalopathie en mogelijke niet-nakoming van vigerende communautaire wetgeving, eventuele disciplinaire maatregelen te nemen tegen ambtenaren van de Commissie? Antwoord van de heer Santer namens de Commissie (30 juni 1997) De Commissie zal, zowel wat de organisatie van haar diensten als wat de individuele maatregelen betreft, overeenkomstig het Statuut de maatregelen nemen die zij noodzakelijk acht


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1817/97 del Jesús CABEZÓN ALONSO a la Comisión. Cuotas de producción de leche


title: REGLAMENTO (CE) N° 940/97 DE LA COMISIÓN de 28 de mayo de 1997 por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 948/97 af 28. maj 1997 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
stone fruit


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1804/97 van Robert EVANS aan de Commissie. Beperking op de invoer van buikpotige weekdieren in de EU

eurovoc_concepts:
EU control
Ghana
health certificate
health control
health legislation
import restriction
international standard
mollusc
originating product
third country

text: 25. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 60/45 De overige heffingen in verband met de registratie in Griekenland van de voormelde vervoermiddelen kunnen worden ge(cid:14)¤nd inzoverre de gebruikers ervan hun (cid:132)normale verblijfplaats(cid:148) in de zin van de voormelde Richtlijn 83/182/EEG naar Griekenland hebben overgebracht en bij de heffing ervan artikel 95 van het EG-Verdrag in acht worden genomen. Bovendien herinnert de Commissie het geachte Parlementslid eraan dat het Gemeenschapsrecht de voorwaarden van de (cid:132)normale verblijfplaats(cid:148) vaststelt zonder enige verwijzing naar de nationaliteit van de betrokken personen. (1) PB L145 van 13. 6. 1997. (2) PB L105 van 23. 4. 1983. (98/C 60/72) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1799/97 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (28 mei 1997) Betreft: Belastingongelijkheid voor automobielen in Griekenland en de overige lidstaten Griekenland heeft met wet nr. 2459/97 een einde gemaakt aan de vrijstelling van belasting bij de invoer van vervoermiddelen die tot de persoonlijke bezittingen behoren voor slechts e·e·n categorie repatrie¤rende Grieken, hetgeen reeds geldt voor degenen die terugkeren om zich definitief in Griekenland te vestigen na een verblijf van meer dan twee aaneensluitende jaren in het buitenland als werknemers met een al dan niet afhankelijke arbeidsverhouding. Tevens legt deze wet een bijzondere verbruiksbelasting en BTW op waarbij de hoogte afhankelijk is van de datum van definitieve vestiging van de bezitters van de desbetreffende automobielen. De datum van afgifte/verwerving van het door de douaneautoriteiten vereiste verhuisbewijs wordt hierbij als criterium gehanteerd voor het bedrag van de belastingen, waarbij volledig over het hoofd wordt gezien dat het hier niet gaat om intracommunautaire verwerving van een gebruikte personenauto in Griekenland ter fine van belastingheffing aangezien er al registratie in andere lidstaten heeft plaatsgevonden, terwijl ook volstrekt geen rekening wordt gehouden met de waardedaling van de auto(cid:146)s bij het vaststellen van de belastingwaarde. Welke maatregelen kan de Commissie nemen om deze belastingheffing ongedaan te maken, met de overweging dat de bezitters van genoemde automobielen nooit tot aanschaf daarvan zouden zijn overgegaan als zij geweten hadden dat hun dergelijke belastingen zouden worden opgelegd? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (10 juli 1997) Het geachte Parlementslid heeft het geval aangehaald waarin natuurlijke personen een voertuig hebben verworven en de BTW hebben betaald in de lidstaat waar zij hun (cid:132)gewone woonplaats(cid:148) hadden en die dit voertuig vervolgens hebben overgebracht naar een andere lidstaat waar zij hun nieuwe (cid:132)gewone woonplaats(cid:148) willen vestigen. In een dergelijk geval is er volgens het Gemeenschapsrecht, namelijk de Zesde BTW-Richtlijn (77/388/EEG) (1) geen reden om opnieuw BTW te heffen. Indien het geachte Parlementslid kennis heeft van welbepaalde dossiers, wil de Commissie deze gaarne bestuderen. Zij zou niet nalaten de nodige maatregelen te treffen ingeval vast zou komen te staan dat het Gemeenschapsrecht niet wordt nageleefd. (1) PB L 145 van 13. 6. 1977. (98/C 60/73) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1804/97 van Robert Evans (PSE) aan de Commissie (28 mei 1997) Betreft: Beperking op de invoer van buikpotige weekdieren in de EU Kan de Commissie mededelen of zij voornemens is beperkingen op te leggen op de invoer van gastropoda (grote buikpotige weekdieren uit Ghana) in de EU?


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 79/112/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklamer for sådanne levnedsmidler«

eurovoc_concepts:
advertising
alcoholic beverage
approximation of laws
consumer protection
labelling


title: WRITTEN QUESTION No. 1827/97 by Alfonso NOVO BELENGUER to the Commission. EU potato imports

eurovoc_concepts:
EU production
Egypt
European Union
common organisation of markets
import
import policy
potato
price reduction
restriction on competition
tariff preference

text: 22. 1. 98 EN Official Journal of the European Communities C 21/101 (98/C 21/207) WRITTEN QUESTION E-1827/97 by Alfonso Novo Belenguer (ARE) to the Commission (28 May 1997) Subject: EU potato imports Potato-growing is a firmly established activity in the autonomous community of Valencia. Thousands of families depend on the smooth operation of the European market. Nevertheless, this sector is being seriously damaged by massive potato imports from third countries, mainly Egypt, contrary to the principle of Community preference, and this is causing a steady fall in potato prices, which have slumped to 20 pesetas. Such prices do not allow Valencian farmers even to cover the costs involved in potato-growing. Bearing in mind that, in spite of the crisis in the sector which has now lasted for two consecutive marketing years, the EU has offered Egypt customs-free entry of 220 000 tonnes of potatoes, what measures will the Commission adopt to offset the damage to the potato sector as a result of the preferential agreement with Egypt? When will these measures come into effect? Will the Commission guarantee minimum income levels for farmers? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (27 June 1997) Negotiations with Egypt started in 1995 and are in progress. One of the unresolved elements of the negotiations is the arrangement on agricultural reciprocal concessions, where the positions of both parties remain apart. The Community position is based on the negotiation directives adopted by the Council in 1995. Under the 1977 agreement which is operational at present, 109 000 tonnes of Egyptian early potatoes can be imported duty free between 1 January and 31 March each year. The average Egyptian exports in the period 1994/1996 were 204 000 tonnes, with a maximum of 271 000 tonnes in 1995. Actual exports depend strongly on the market situation of the Community so that the record export figure of 1995 coincides with a period of short internal supply. Egyptian exports within the preferential period account for 140 000 tonnes (average figure) while 64 000 tonnes are exported from 1 April to 15 May (paying full duties). In the absence of a common market organization for potatoes, the Commission has no competence to regulate the potato market in Europe. The Commission is fully aware of the problems caused by the absence of a market organization for potatoes and proposed in 1992 to set up such a system (1). The Commission remains convinced that the existing proposal represents the best compromise taking into account the different points of view expressed by the Member States. (1) OJ C 333, 17. 12. 1992. (98/C 21/208) WRITTEN QUESTION P-1836/97 by Fernand Herman (PPE) to the Commission (27 May 1997) Subject: Interpretation of Directive 90/388/EEC on competition in the markets for telecommunications services In the context of the liberalization of the market for telecommunications services, the Commission has defined the term (cid:145)closed user groups(cid:146) as follows: (cid:145)those entities, not necessarily bound by economic links, but which can be identified as being part of a group on the basis of a lasting professional relationship among themselves, or with another entity of the group, and whose internal communications needs result from the common interest underlying this relationship. In general, the link between the members of the group is a common business activity(cid:146) (1)


title: L'avenir des relations Nord-Sud : Pour un développement économique et social durable.

eurovoc_concepts:
economic development
social development
sustainable development


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1806/97 van Robert EVANS aan de Commissie. EU-quota op electrische artikelen

eurovoc_concepts:
application of EU law
approximation of laws
electrical equipment
import
import policy
import restriction
market supervision
product quality
product safety
third country

text: C 21/98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 1. 98 Alle specifieke bedragen die deel uitmaken van de op verwerkte landbouwproducten toegepaste heffing, waaronder bereidingen voor menselijke consumptie die cassave bevatten en onder code 1901 90 99 van de gecombineerde nomenclatuur vallen, werden geconsolideerd in de Algemene Overeenkomst betreffende tarieven en handel in het kader van de Uruguay-Ronde. Deze consolidaties waren gebaseerd op het gemiddelde van de in de periode 1986-1988 toegepaste heffingen. (1) PB L 318 van 20. 12. 1993. (98/C 21/201) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1806/97 van Robert Evans (PSE) aan de Commissie (28 mei 1997) Betreft: EU-quota op electrische artikelen Kan de Commissie een gedetailleerd overzicht geven van eventuele beperkingen op de invoer van accessoires voor electrische bedradingen als pluggen, schakelaars, fittings in de EU? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (18 juli 1997) Accessoires voor elektrische bedradingen, zoals schakelaars, stekkers en fittings, zijn in de Gemeenschap niet onderworpen aan invoerquota. Wel gelden bepaalde beperkingen voor de invoer van dergelijke producten uit Irak en Libie¤ (1). Voor ingevoerde elektrische uitrusting gelden geen speciale beperkingen op grond van technische voorschriften en normen, mits aan de communautaire harmonisatie is voldaan. Voor het in de handel brengen van elektrische uitrusting, met inbegrip van bedradingsaccessoires, in de Gemeenschap is Richtlijn 73/23/EEG, als gewijzigd bij Richtlijn 93/68/EEG, betreffende de onderlinge aanpassing van de wettelijke voorschriften der lidstaten inzake elektrisch materiaal bestemd voor gebruik binnen bepaalde spanningsgrenzen (de laagspanningsrichtlijn) (2) van toepassing. Uit derde landen in de Gemeenschap ingevoerde producten moeten voldoen aan dezelfde communautaire voorschriften als in de Gemeenschap zelf geproduceerde elektrische uitrusting. In de laagspanningsrichtlijn zijn de essentie¤le veiligheidseisen vastgesteld. Er is een conformiteitsverklaring van de fabrikant of zijn gevolmachtigd vertegenwoordiger nodig die ter beschikking van de voor het toezicht op de handel verantwoordelijke instanties moet worden gehouden. Certificatie door derden is niet nodig. Voor stekkers en fittings voor huishoudelijk gebruik die niet onder de werkingssfeer van die richtlijn vallen, gelden nationale voorschriften en normen. (1) Elektrische toestellen voor het inschakelen, uitschakelen, omschakelen, aansluiten of verdelen van of voor het beveiligen tegen elektrische stroom (bv. schakelaars, zekeringen, bliksemafleiders, overspanningsveiligheden, golfafvlakkers, contactdozen en contactstoppen (stekkers), aansluitdozen en -kasten) voor een spanning van meer dan 1. 000 volt van GN-code 8535 en dezelfde toestellen voor een spanning van niet meer dan 1. 000 volt van GN-code 8536, die bestemd zijn voor essentie¤le niet-militaire toepassingen of voor medische doeleinden, vallen niet onder het verbod op producten van oorsprong uit Irak. Voordat de invoer in de Gemeenschap kan worden goedgekeurd, moet echter volgens paragraaf 23 van Resolutie 687/1991 van de Veiligheidsraad van de VerenigdeNaties wel een invoervergunning worden afgegeven door het comite· dat is opgericht onder Resolutie 661/1990 van de Veiligheidsraad. De invoer in de Gemeenschap van alle onderdelen van oorsprong uit Libie¤ die onder bovengenoemde GN-codes vallen, voor gebruik in bepaalde types vliegtuigen, is verboden krachtens Verordening (EEG) nr. 3274/93 van de Raad › PB L 295 van 30. 11. 1993. (2) PB L 220 van 30. 8. 1993. (98/C 21/202) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1807/97 van Robert Evans (PSE) aan de Commissie (28 mei 1997) Betreft: Veilgheidsvoorschriften in de EU en gehandicapten Is de Commissie zich bewust van de problemen die gehandicapten soms ondervinden in verband met de toegang tot gebouwen die voldoen aan de brand- en andere veiligheidsvoorschriften (zware deuren, enz. )?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1830/97 von Carlos CARNERO GONZÁLEZ an die Kommission. Durchführung des Programms URBAN in Toledo (Spanien)

eurovoc_concepts:
Castile-La Mancha
EU programme
European Investment Bank
Structural Funds
collective activities
principle of subsidiarity
project management
public awareness campaign
urban area
use of aid


title: QUESTION ECRITE no 1802/97 de Robert EVANS à la Commission. Législation communautaire antipollution et déchiquetage

eurovoc_concepts:
EU law
energy industry
environmental policy
fuel
pollution control measures
wood product

text: 10. 2. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 45/105 (98/C 45/130) QUESTION E· CRITE E-1802/97 pose·e par Robert Evans (PSE) a‘ la Commission (28 mai 1997) Objet: Le·gislation communautaire antipollution et de·chiquetage Existe-t-il des re‘glements communautaires encourageant les entreprises a‘ diminuer ou arre(cid:136)ter le bru(cid:136)lage du bois pour le remplacer par le de·chiquetage du bois? Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (9 juillet 1997) La Commission n(cid:146)a pas connaissance de tels re‘glements. Le bru(cid:136)lage du bois constitue une source d(cid:146)e·nergie importante pour les industries forestie‘res et autres de l(cid:146)Europe. Le bru(cid:136)lage du bois dans des installations de combustion contro(cid:136)le·es contribue a‘ l(cid:146)utilisation rationnelle des matie‘res premie‘res, produit des rejets relativement propres et diminue l(cid:146)utilisation des autres sources e·nerge·tiques, notamment des combustibles fossiles. Il ne serait donc pas raisonnable pour une politique environnementale d(cid:146)encourager les socie·te·s a‘ diminuer ou a‘ arre(cid:136)ter le bru(cid:136)lage du bois. (98/C 45/131) QUESTION E· CRITE E-1808/97 pose·e par Gary Titley (PSE) a‘ la Commission (28 mai 1997) Objet: Programme de de·mocratie MEDA La Commission peut-elle indiquer quels sont ses crite‘res de se·lection des projets a‘ aider dans le cadre du programme de de·mocratie MEDA? Re·ponse donne·e par M. Mar(cid:14)·n au nom de la Commission (24 juin 1997) Pour la gestion du programme MEDA pour la de·mocratie, a‘ la lumie‘re de l(cid:146)expe·rience acquise de la mise en (cid:156)uvre des autres programmes destine·s a‘ la promotion de la de·mocratie, la Commission a e·tabli un document d(cid:146)orientation portant crite‘res et conditions d(cid:146)e·ligibilite· des projets susceptibles de be·ne·ficier d(cid:146)un appui dans le cadre de ce programme. Ce document a fait l(cid:146)objet d(cid:146)une brochure largement diffuse·e aupre‘s des ope·rateurs concerne·s. Les crite‘res de se·lection sont notamment: › les be·ne·ficiaires Le programme appuie les droits de l(cid:146)homme et la de·mocratie chez les partenaires de l(cid:146)Union qui ont souscrit a‘ la de·claration de Barcelone (Alge·rie, Maroc, Chypre, Egypte, Israe¤l, Jordanie, Liban, Malte, Syrie, Tunisie, Turquie, Autorite· Palestinienne). Les projets locaux et re·gionaux sont e·ligibles. › domaines indicatifs d(cid:146)intervention Il s(cid:146)agit de droits politiques tels que la de·mocratie (appui aux processus e·lectoraux, constitution de centres d(cid:146)information, sensibilisation, formation, de·veloppement d(cid:146)instituts de sondage) et l(cid:146)E· tat de droit (re·forme institutionnelle, formation des agents publics, appui a‘ l(cid:146)ame·lioration des conditions de de·tention, appui aux institutions charge·es de la promotion des droits de l(cid:146)homme, appui a‘ la transparence de l(cid:146)administration publique). Les droits civils incluent la liberte· d(cid:146)expression (garantie du pluralisme et de l(cid:146)inde·pendance des me·dias, de·veloppement de codes de·ontologiques, appui aux professionnels), la liberte· de re·union et d(cid:146)association (contacts collectifs entre les partis politiques et, en ge·ne·ral, appui a‘ la socie·te· civile) et les autres liberte·s de religion, de mouvement. Les droits socio-e·conomiques recouvrent l(cid:146)appui aux syndicats et formations. La protection des groupes cibles comprend les femmes (inte·gration dans la vie politique et e·conomique, sensibilitation), ainsi que les enfants, minorite·s, re·fugie·s, de·place·s, victimes de la torture et prisonniers


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1840/97 του Carlos COSTA NEVES προς την Επ τροπή. Δικαίωμα αποζημίωσης

eurovoc_concepts:
Portugal
accession to an agreement
cessation of trading
enlargement of the Union
fishing regulations
marine mammal
operational programme
redevelopment aid
wildlife

text: 25. 2. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 60/51 (98/C 60/80) GRAPTH ERVTHSH E-1840/97 ypobolh· : Carlos Costa Neves (PPE) prow thn Epitroph· (28 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Dikai·vma apozhmi·vshw Oi idiokth·tew thw naytiliakh·w etairi·aw «Arma(cid:231)o(cid:152)es Baleeiras do Sul do Pico, Lda» (Pi·ko › Azo·rew) anagka·suhkan na diako·coyn thn aliei·a khtoeidv· n, drasthrio·thta thn opoi·a askoy·san perisso·tero apo· e·na aiv· na kai h opoi·a h·tan mega·lhw oikogeneiakh·w, istoriko-politistikh·w kai oikonomikh·w aji·aw. Thn pay·sh thw drasthrio·thtaw ayth·w epe·bale h Sy·mbash thw Be·rnhw (Sy·mbash gia th diath·rhsh thw a·griaw pani·daw kai tvn bio·topvn sthn Eyrv· ph). Kata· toyw en lo·gv efopliste·w, se paro·moiew periptv· seiw h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh e·xei xorhgh·sei apozhmi·vsh se germanoy·w kai ispanoy·w epixeirhmati·ew. Ua mporoy·se epome·nvw na ejetasuei· to endexo·meno na douei· apozhmi·vsh kai s(cid:146) aytoy·w toyw efopliste·w gia thn epiblhuei·sa se aytoy·w pay·sh thw drasthrio·thtaw; Apa· nthsh thw kaw Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w (16 Ioyli·oy 1997) Kata· th diey·rynsh thw Koino·thtaw me ta dy·o kra·th me·lh thw Ibhrikh·w Xersonh·soy, thn 1h Ianoyari·oy 1986, h Portogali·a ype·grace to koinotiko· kekthme·no sxetika· me th diakoph· thw aliei·aw khtoeidv· n poy epe·bale h Sy·mbash thw Be·rnhw, h opoi·a ypegra·fh stiw 19 Septembri·oy 1979, gia th diath·rhsh thw a·griaw pani·daw kai tvn bioto·pvn sthn Eyrv· ph. Gia th diakoph· thw en lo·gv istoriko-politistikh·w drasthrio·thtaw thw portogalikh·w nh·soy Pico (Azo·rew), h Epitroph· sygxrhmatodo·thse diarurvtike·w ene·rgeiew poy e·xoyn vw skopo· th metatroph· thw en lo·gv drasthrio·thtaw tvn alie·vn khtoeidv· n se a·llew drasthrio·thtew, idi·vw sthn aliei·a toy to·noy, ei·dow eparke·w sta y·data thw en lo·gv perioxh·w toy Atlantikoy·. H nh·sow Pico vfelh·uh kata· syne·peia apo· thn kataskeyh· epta· skafv· n gia thn aliei·a to·noy kauv· w kai apo· thn pragmatopoi·hsh sy·gxronhw cyktikh·w apouh·khw gia th diath·rhsh tvn alieytikv· n proi¤o·ntvn. En synexei·a, sygxrhmatodoth·uhkan sthn perioxh· kai a·llew ene·rgeiew diaurvtikh·w fy·sevw dyna·mei tvn kanonismv· n (EOK) ariu. 355/77 o·son afora· thn koinh· ene·rgeia gia th belti·vsh tvn o·rvn metapoi·hshw kai empori·aw tvn gevrgikv· n proi¤o·ntvn, 4028/86 sxetika· me tiw koinotike·w ene·rgeiew gia th belti·vsh kai thn prosarmogh· tvn diarurv· sevn toy tome·a thw aliei·aw kai thw gevrgi·aw h· 4042/89 (1) sxetika· me th belti·vsh tvn o·rvn metapoi·hshw kai empori·aw tvn alieytikv· n kai gevrgikv· n proi¤o·ntvn. Apo· thn e·narjh toy e·toyw 1994, to me·tro 1. 4. toy leitoyrgikoy· progra·mmatow (LP) polytameiako· (Pedraa II (Azo·rew) toy koinotikoy· plaisi·oy sth·rijhw II (1994-1999) gia thn Portogali·a proble·pei poso· 21 ekat. ECU poy analamba·nei to xrhmatodotiko· me·so prosanatolismoy· thw aliei·aw (XMPA) gia tiw ne·ew ene·rgeiew ston tome·a thw aliei·aw. H Epitroph· den gnvri·zei sxetika· me thn apozhmi·vsh poy xorhgh·uhke apo· thn Koino·thta stoyw germanoy·w kai ispanoy·w epixeirhmati·ew. (1) EE L 51 thw 23. 2. 1977 EE L 376 thw 31. 12. 1986 EE L 388 thw 30. 12. 1989 (98/C 60/81) GRAPTH ERVTHSH E-1841/97 ypobolh· : Irene Soltwedel-Scha¤fer (V) prow thn Epitroph· (30 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Nayphgikh· biomhxani·a sthn EE Ue·seiw ergasi·aw: Po·sa a·toma apasxoloy·ntai epi· toy paro·ntow sthn epikra·teia thw EE sth nayphgikh· 1. biomhxani·a kai po·sa apo· ta a·toma ayta· apasxoloy·ntai stoyw tomei·w thw hlektronikh·w, thw texnikh·w ele·gxoy kai thw kataskeyh·w mhxanv· n kai egkatasta·sevn; Po·sa a· toma e·xoyn apolyuei· kata· ta teleytai·a 15 xro·nia;


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1810/97 do Deputado Ernesto CACCAVALE à Comissão. Controvérsia no domínio da SIDA (RESPOSTA COMPLEMENTAR)

eurovoc_concepts:
AIDS
action programme
disease prevention
dissemination of information
documentation
medical research
public awareness campaign
public health

text: C 82/16 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 3. 98 (98/C 82/22) PERGUNTA ESCRITA E-1810/97 apresentada por Ernesto Caccavale (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (28 de Maio de 1997) Objecto: Controve·rsia no dom(cid:14)·nio da SIDA Sa(cid:152)o numerosas as interroga(cid:231)o(cid:152)es suscitadas em mate·ria de SIDA pelas posi(cid:231)o(cid:152)es contradito·rias de mais de 700 especialistas de 23 pa(cid:14)·ses, entre os quais se conta Peter Duesberg, o maior especialista vivo em retrovirologia. Foi recentemente publicada em Ita·lia, pelo famoso sexo·logo Luigi De Marchi e pelo especialista em doen(cid:231)as infecciosas Fabio Franchi, uma vasta documenta(cid:231)a(cid:152)o intitulada «AIDS › La grande truffa» («SIDA › A grande fraude»), SEAM, Roma, 1997. Esta obra denuncia o alarmismo injustificado e as numerosas contradi(cid:231)o(cid:152)es em que labora grande parte das autoridades sanita·rias italianas e internacionais em mate·ria de SIDA. Estas contradi(cid:231)o(cid:152)es dizem respeito a um extenso nu·mero de aspectos de crucial importa(cid:136)ncia no dom(cid:14)·nio da apresenta(cid:231)a(cid:152)o e do tratamento da SIDA e que va(cid:152)o da descoberta do v(cid:14)·rus a‘ defini(cid:231)a(cid:152)o da doen(cid:231)a, passando pelas previso(cid:152)es epidemiolo·gicas, pela inutilidade dos testes, pela nocividade das terapias e pela tentativa de encontrar uma vacina «imposs(cid:14)·vel». 1. Tem a Comissa(cid:152)o conhecimento destas publica(cid:231)o(cid:152)es e das teses nelas expostas? 2. Em caso afirmativo, tenciona a Comissa(cid:152)o informar o Parlamento e os outros organismos sobre a importa(cid:136)ncia destes documentos e das denu·ncias neles contidas? 3. Na(cid:152)o considera a Comissa(cid:152)o que seria oportuno nomear um comite· multidisciplinar de inque·rito (que na(cid:152)o inclu(cid:14)·sse apenas especialistas em virologia e doen(cid:231)as infecciosas), a fim de esclarecer completamente as inu·meras contradi(cid:231)o(cid:152)es que subsistem em torno desta «peste do segundo mile·nio»? Resposta complementar dada por Pa·draig Flynn em nome da Comissa(cid:152)o (12 de Setembro de 1997) 1. A Comissa(cid:152)o conhece as teses expostas na publica(cid:231)a(cid:152)o referida pelo Senhor Deputado. Contudo, a Comissa(cid:152)o considera que as campanhas de informa(cid:231)a(cid:152)o realizadas pelas autoridades sanita·rias italianas na(cid:152)o utilizaram um tom alarmante nem excessivo. 2. Em contrapartida, a Comissa(cid:152)o considera que o n(cid:14)·vel de conhecimentos em mate·ria de SIDA adquiridos no decurso dos u·ltimos anos em dom(cid:14)·nios como a medicina, a sociologia, a investiga(cid:231)a(cid:152)o, a educa(cid:231)a(cid:152)o e a sau·de pu·blica e· superior ao que foi atingido relativamente a‘ maioria das outras patologias infecciosas, como se deduz da ampla literatura publicada nas revistas internacionais. Ale·m disso, as diverge(cid:136)ncias de opinia(cid:152)o entre os investigadores e no mundo cient(cid:14)·fico eram muito mais acentuadas durante a primeira fase da epidemia, quando os conhecimentos sobre a SIDA eram ainda limitados, do que actualmente. Consequentemente, a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o tem inten(cid:231)a(cid:152)o de comunicar ao Parlamento nem a outros organismos o conteu·do da publica(cid:231)a(cid:152)o referida pelo Senhor Deputado. 3. Em contrapartida, a Comissa(cid:152)o incentiva a coordena(cid:231)a(cid:152)o das ac(cid:231)o(cid:152)es levadas a efeito no a(cid:136)mbito do programa comunita·rio de investiga(cid:231)a(cid:152)o no dom(cid:14)·nio da biomedicina e da sau·de com as ac(cid:231)o(cid:152)es destinadas a prevenir a infec(cid:231)a(cid:152)o pelo v(cid:14)·rus da imunodeficie(cid:136)ncia humana (VIH) e outras doen(cid:231)as transmiss(cid:14)·veis, bem como a promo(cid:231)a(cid:152)o de estudos nos Estados-membros que identifiquem os me·todos de preven(cid:231)a(cid:152)o mais eficazes e a publica(cid:231)a(cid:152)o dos resultados mais significativos desses trabalhos. Em particular, o programa de ac(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria relativo a‘ preven(cid:231)a(cid:152)o da sida e de outras doen(cid:231)as transmiss(cid:14)·veis, adoptado em 26 de Mar(cid:231)o de 1996 pelo Parlamento e pelo Conselho (Decisa(cid:152)o no 647/96/CE) (1), preve(cid:136) medidas com vista a‘ vigila(cid:136)ncia e ao controlo das doen(cid:231)as transmiss(cid:14)·veis, a‘ luta contra a transmissa(cid:152)o, a‘ informa(cid:231)a(cid:152)o, a‘ educa(cid:231)a(cid:152)o e a‘ forma(cid:231)a(cid:152)o e a‘ assiste(cid:136)ncia a‘s pessoas afectadas pelo VIH/SIDA e a‘ luta contra a discrimina(cid:231)a(cid:152)o. (1) JO L 95 de 16. 4. 1996


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1817/97 af Jesús CABEZÓN ALONSO til Kommissionen. Mælkekvoter

text: C 21/100 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 1. 98 (98/C 21/204) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1817/97 af Jesu·s Cabezo·n Alonso (PSE) til Kommissionen (28. maj 1997) Om: M(cid:230)lkekvoter Vil Kommissionen bekr(cid:230)fte, at den p(cid:229) baggrund af en analyse af markedet for m(cid:230)lk i Den Europ(cid:230)iske Union vil foresl(cid:229) R(cid:229)det, at ordningen med produktionskvoter bliver opretholdt for denne sektors vedkommende frem til (cid:229)r 2005? Vil dette betyde, at der ikke kan forekomme (cid:230)ndringer i de m(cid:230)lkekvoter, som de enkelte lande i Den Europ(cid:230)iske Union har f(cid:229)et tildelt? (98/C 21/205) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1818/97 af Jesu·s Cabezo·n Alonso (PSE) til Kommissionen (28. maj 1997) Om: Markedet for m(cid:230)lk i Den Europ(cid:230)iske Union Hvilke principper vil Kommissionen l(cid:230)gge til grund for sin analyse af markedet for m(cid:230)lk i Den Europ(cid:230)iske Union? Hvilken tidsplan har Kommissionen lagt for revisionen af den f(cid:230)lles markedsordning for m(cid:230)lkeprodukter? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1817/97 og E-1818/97 (27. juni 1997) I december 1992 blev anvendelsen af ordningen med m(cid:230)lkekvoter forl(cid:230)nget indtil den 31. marts 2000. Med henblik p(cid:229) at fastl(cid:230)gge den ordning, der skal g(cid:230)lde herefter, błr debatten indledes nu. I denne forbindelse er Kommissionen startet med at udarbejde to arbejdsdokumenter »Den f(cid:230)lles landbrugspo- litik, udsigter p(cid:229) lang sigt« og »Situation og udsigter for m(cid:230)lkesektoren«, som netop er blevet offentliggjort og sendt til Parlamentet. Det (cid:230)rede medlem opfordres til at głre sig bekendt hermed. P(cid:229) nuv(cid:230)rende stadium er det derfor for tidligt at tage stilling til en eventuel viderefłrelse af ordningen og de n(cid:230)rmere regler herfor. (98/C 21/206) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1819/97 af Jesu·s Cabezo·n Alonso (PSE) til Kommissionen (28. maj 1997) Om: BSE og eventuelle sanktioner over for tjenestem(cid:230)nd Det Midlertidige Undersłgelsesudvalg om BSE undersłgte oprindelsen og udviklingen af Bovin Spongiform Encephalopati samt den eventuelle manglende gennemfłrelse af den g(cid:230)ldende f(cid:230)lleskabslovgivning, og det łnskes i lyset af denne undersłgelse og udvalgets konklusioner oplyst, om Kommissionen planl(cid:230)gger og i givet fald vil vedtage administrative sanktioner over for tjenestem(cid:230)nd i Kommissionen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (30. juni 1997) Kommissionen vil i overensstemmelse med vedt(cid:230)gten tage de skridt, den finder nłdvendige, b(cid:229)de med hensyn til organiseringen af dens tjenestegrene og p(cid:229) individuelt plan


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1829/97 von Alfonso NOVO BELENGUER an die Kommission. Einfuhr von Reis - kumulatives Rückforderungssystem

eurovoc_concepts:
CCT duties
EU Member State
United States
agreement (EU)
economic consequence
import
price reduction
reference price
restriction on competition
rice

text: C 60/48 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 25. 2. 98 Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (18. Juni 1997) Die spanischen Veterina¤rbeho¤rden haben am 17. April 1997 zwei Ausbru¤che der klassischen Schweinepest in der Provinz Lerida besta¤tigt. Die infizierten Besta¤nde wurden geto¤tet, und es wurden Seuchenbeka¤mpfungsma(cid:223)- nahmen gema¤(cid:223) der Richtlinie 80/217/EWG u¤ber Ma(cid:223)nahmen der Gemeinschaft zur Beka¤mpfung der klassischen Schweinepest eingeleitet. Trotz dieser Ma(cid:223)nahmen wurde die Seuche am 23. April in insgesamt zehn Schweinehaltungsbetrieben besta¤tigt. Am 30. April 1997 erlie(cid:223) die Kommission die Entscheidung 97/285/EG u¤ber bestimmte Ma(cid:223)nahmen zum Schutz gegen die klassische Schweinepest in Spanien, um die geographische Ausbreitung der Seuche zu verhindern. Mit der Entscheidung wird die Verbringung lebender Schweine aus einer fu¤nf (cid:132)comarcas(cid:147) (Gemeinden) umfassenden Region in andere Mitgliedstaaten verboten. Das Verbot gilt nicht fu¤r Schweinefleisch oder Erzeugnisse aus Schweinefleisch. Der Kommission liegen keine Informationen daru¤ber vor, da(cid:223) Portugal die Einfuhr von Schweinefleischerzeug- nissen aus Katalonien einseitig verboten hat. Es wurde jedoch eine Untersuchung eingeleitet. (98/C 60/76) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1828/97 von Alfonso Novo Belenguer (ARE) an die Kommission Betrifft: Einfuhr von Reis › kumulatives Ru¤ckforderungssystem (28. Mai 1997) Die Europa¤ische Union hat per Beschlu(cid:223) des Rates 95/591/EG (1) ein Abkommen in Form eines Notenaustauschs mit den Vereinigten Staaten von Amerika u¤ber die Einfuhr von Getreide und Reis geschlossen. In diesem Abkommen ist versuchsweise fu¤r die Zeit von einem Jahr ein kumulatives Ru¤ckforderungssystem (KRS) fu¤r gescha¤lten Reis vorgesehen. Vor kurzem wurde die Verordnung (EG) 703/97 (2) der Kommission vero¤ffentlicht, in der dieses kumulative Ru¤ckforderungssystem eingerichtet wird. Um das KRS anzuwenden, ist jede Einfuhroperation, jede Warensendung Rechnung fu¤r Rechnung zu beru¤cksichtigen. Der zu beru¤cksichtigende Preis ist der jeweilige Rechnungspreis. Es ist unter diesen Umsta¤nden mit systematischen Betrugsversuchen zu rechnen. Wie kann die Kommission feststellen, ob bei einer Rechnung ein Betrugsversuch vorliegt? Welche Ma(cid:223)nahmen gedenkt sie zu ergreifen, um mo¤gliche betru¤gerische Handlungen zu verhindern? (1) ABl. L 334 vom 30. 12. 1995, S. 25. (2) ABl. L 104 vom 22. 4. 1997, S. 12. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (27. Juni 1997) Das mit der Verordnung (EG) Nr. 703/97 eingerichtete kumulative Ru¤ckforderungssystem (KRS) fu¤r gescha¤lten Reis ist so gestaltet, da(cid:223) am Ende des Versuchszeitraums eine Bewertung der Funktion der auf Einfuhrrefe- renzpreisen basierenden Einfuhrregelung mo¤glich ist. Um dieses Ziel zu erreichen, eine zuverla¤ssige und wirksame Anwendung des Systems sicherzustellen und Betrugsfa¤lle auszuschlie(cid:223)en, umfa(cid:223)t das KRS eine Reihe spezifischer Organisations-, Verfahrens- und Pru¤felemente. Au(cid:223)erdem werden den nationalen Beho¤rden ausreichende Bewertungsbefugnisse eingera¤umt. (98/C 60/77) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1829/97 von Alfonso Novo Belenguer (ARE) an die Kommission (28. Mai 1997) Betrifft: Einfuhr von Reis › kumulatives Ru¤ckforderungssystem Die Europa¤ische Union hat per Beschlu(cid:223) des Rates 95/591/EG (1) ein Abkommen in Form eines Notenaustauschs mit den Vereinigten Staaten von Amerika u¤ber die Einfuhr von Getreide und Reis geschlossen. In diesem Abkommen ist versuchsweise fu¤r die Zeit von einem Jahr ein kumulatives Ru¤ckforderungssystem (KRS) fu¤r gescha¤lten Reis vorgesehen


title: QUESTION ECRITE no 1798/97 de Nikitas KAKLAMANIS à la Commission. Taxation rétroactive prohibitive des véhicules de tourisme

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Greece
NATO
NATO countries
import
national law
residence
tax-free allowance
vehicle registration
vehicle tax


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1800/97 van Nikitas KAKLAMANIS aan de Commissie. Brutale Turkse provocatie met betrekking tot het oecumenisch patriarchaat van Constantinopel

eurovoc_concepts:
Belgium
Christianity
Islam
Türkiye
accession to the European Union
embassy
human rights
religious discrimination


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 940/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 28ης Μαΐου 1997 για τον καθορισμό των αντιπροσωπευτικών τιμών και των ποσών των πρόσθετων δασμών κατά την εισαγωγή μελάσσας στον τομέα της ζάχαρης


title: Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par muitu sadarbību un savstarpējo palīdzību muitas lietās

eurovoc_concepts:
United States
administrative cooperation
agreement (EU)
customs cooperation

text: 02/8. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 345 21997A0812(01) L 222/17 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 12. 8. 1997. starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par muitu sadarbību un savstarpējo palīdzību muitas lietās NOLĪGUMS EIROPAS KOPIENA UN AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS, turpmāk tekstā “Līgumslēdzējas puses”, ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu kopīgo rīcības plānu, kas parakstīts 1995. gada 3. decembrī Madridē; ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu tirdzniecības sakaru nozīmīgumu un vēlēšanos sniegt ieguldījumu, atbalstot saskaņotu abu Līgumslēdzēju pušu minēto sakaru attīstību; UZSKATOT, ka ir jāapņemas izvērst visplašāko iespējamo muitu sadarbību, lai sasniegtu šo mērķi; ŅEMOT VĒRĀ, ka muitas tiesību aktu pārkāpumi kaitē abu Līgumslēdzēju pušu mantiskām, fiskālām un tirgus interesēm, un atzīstot muitas nodokļu un citu nodokļu atbilstīga novērtējuma nozīmīgumu; PĀRLIECINĀTAS par to, ka pasākumu veikšana pret šādiem pārkāpumiem var būt daudz efektīvāka, sadarbojoties muitas iestādēm; ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Kopienas un Eiropas Kopienas dalībvalstu attiecīgo pieredzi un vēloties slēgt nolīgumu par jautājumiem, kas ir Eiropas Kopienas kompetencē; ŅEMOT VĒRĀ esošos nolīgumus par muitu sadarbību un savstarpējo palīdzību, kas jau noslēgti starp atsevišķām Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Amerikas Savienotajām Valstīm, un citus starptautiskos nolīgumus un konvencijas, ko LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES jau apstiprinājušas, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. I SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Definīcijas Šajā nolīgumā: c) “iesniedzēja iestāde” ir kompetentā muitas iestāde, kuru šajā nolūkā iecēlusi Līgumslēdzēja puse un kura pieprasa palīdzību muitas lietās; d) “pieprasījuma saņēmēja iestāde” ir kompetentā muitas iestāde, kuru šajā nolūkā iecēlusi Līgumslēdzēja puse un kura saņem pieprasījumu palīdzēt muitas lietās; e) f) “personas dati” ir visa informācija, kas attiecas uz identificēto vai identificējamo indivīdu; “muitas tiesību aktu pārkāpums” ir jebkāds muitas tiesību aktu pārkāpums, kā arī jebkāds šo tiesību aktu pārkāpuma mēģinājums. a) “muitas tiesību akti” ir normatīvie akti, ko pieņēmušas Eiropas Kopiena un Amerikas Savienotās Valstis un kas reglamentē preču importu, eksportu un tranzītu un šo preču nodošanu visās muitas procedūrās, tostarp aizlieguma, ierobežojuma un kontroles pasākumus; 2. pants Teritoriālā piemērošana b) “muitas iestāde” Eiropas Kopienā ir Eiropas Kopienu Komisi- jas kompetentie dienesti un Eiropas Kopienas dalībvalstu mui- tas iestādes un Amerikas Savienotajās Valstīs — Finanšu depar- tamenta ASV muitas dienests; Šo nolīgumu piemēro saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro minēto līgumu, un, no otras puses, Amerikas Savienoto Valstu teritorijā. 346 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/8. sēj. 3. pants Turpmākā attīstība Līgumslēdzējas puses pēc savstarpējas vienošanās var paplašināt šo nolīgumu, lai paaugstinātu un papildinātu muitu sadarbības līmeni tiesību aktiem, vienojoties par konkrētām nozarēm vai jautājumiem. to attiecīgajiem muitas saskaņā ar II SADAĻA NOLĪGUMA DARBĪBAS JOMA 4. pants Sadarbības un palīdzības pasākumu veikšana Līgumslēdzējas Saskaņā ar šo nolīgumu visus sadarbības un palīdzības pasākumus veic attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, noteikumiem un citiem juridiskiem aktiem. Turklāt saskaņā ar šo nolīgumu visus sadarbības un palīdzības pasākumus veic viena vai otra Līgumslēdzēja puse tās muitas iestādes pieredzes un pieejamo resursu ietvaros. atbilstoši puses to 5. pants Saistības, ko uzliek citi nolīgumi 1. Ņemot vērā Eiropas Kopienas un dalībvalstu attiecīgo pieredzi, šā nolīguma noteikumi: — saskaņā ar visiem citiem nolīgumiem un konvencijām neskar Līgumslēdzēju pušu saistības, — ir uzskatāmi par muitu sadarbības un savstarpējās palīdzības nolīgumu papildu nolīgumiem, kas ir noslēgti vai var tikt noslēgti starp atsevišķām Eiropas Savienības dalībvalstīm un Amerikas Savienotajām Valstīm, un — neskar noteikumus, kuri regulē saziņu starp Komisijas kom- petentajiem dienestiem un dalībvalstu muitas iestādēm un kuros ir jebkāda informācija, kas iegūta saskaņā ar šo nolī- gumu un kas varētu būt Kopienas interesēs. 2. Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem šā nolīguma noteikumi ir prioritāri attiecībā pret muitu sadarbības un savstarpējās palī- dzības divpusējo nolīgumu noteikumiem, kas ir noslēgti vai var tikt noslēgti starp atsevišķām Eiropas Savienības dalībvalstīm un Amerikas Savienotajām Valstīm, ciktāl muitu sadarbības un sav- starpējās palīdzības divpusējo nolīgumu noteikumi nav saderīgi ar šā nolīguma noteikumiem. 3. Attiecībā uz jautājumiem, kas skar šā nolīguma piemērošanu, Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas, lai atrisinātu jautā- jumu apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar 22. pantu. III SADAĻA MUITU SADARBĪBA 6. pants Sadarbības joma 1. Muitas iestādes apņemas attīstīt visplašāko iespējamo muitu sadarbību. Jo īpaši Līgumslēdzējas puses cenšas sadarboties: a) izveidojot un uzturot komunikācijas kanālus starp muitas ies- tādēm, lai veicinātu drošu un ātru informācijas apmaiņu; b) veicinot pušu muitas iestāžu efektīvu koordinēšanu; c) visos citos administratīvajos jautājumos, kuri ir saistīti ar šo nolīgumu un kuros laiku pa laikam var būt nepieciešama Līgumslēdzēju pušu vienota rīcība. 2. Saskaņā ar šo nolīgumu muitu sadarbība attiecas uz visiem tiem jautājumiem, kas ir saistīti ar muitas tiesību aktu piemēroša- nu. 7. pants Sadarbība muitas procedūrās Līgumslēdzējas puses apstiprina savas saistības likumīgas preču aprites veicināšanai un apmainās ar informāciju un pieredzi attiecībā uz pasākumiem par muitas metožu un procedūru uzlabošanu un datorizētajām sistēmām nolūkā sasniegt minēto mērķi saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. 8. pants Personāla apmaiņa Muitas iestādes var apmainīties ar personālu, ja tas ir abpusēji izdevīgi, nolūkā uzlabot personāla izpratni par otras valsts muitas metodēm un procedūrām un datorizētajām sistēmām. 9. pants Saskaņošana starptautiskajās organizācijās Muitas iestādes cenšas attīstīt un stiprināt savstarpējo sadarbību tiektos pēc attiecībā uz vispārējo interešu jautājumiem, jautājumus koordinētas sadarbības starptautiskajās organizācijās, piemēram, Muitas padomē. apspriežot minētos nostājas, lai 02/8. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 347 10. pants Tehniskā palīdzība trešām valstīm iespēju nodrošināt atbilstību muitas tiesību aktiem, dotu tai tostarp informāciju par reģistrētajiem vai plānotajiem muitas tie- sību aktu pārkāpumiem. ja nepieciešams, var apmainīties ar Līgumslēdzējas puses, informāciju par darbībām, kas saistītas ar tehnisko palīdzību muitas jomā un ko veic vai kas jāveic ar trešām valstīm, lai uzlabotu šādas palīdzības noteikumus. IV SADAĻA SAVSTARPĒJA PALĪDZĪBA 11. pants Savstarpējas palīdzības joma 1. Līgumslēdzējas puses palīdz viena otrai savas kompetences jomās, atbilstīgi un saskaņā ar šajā nolīgumā izklāstītajiem nosa- cījumiem, nodrošinot muitas tiesību aktu ievērošanu. 2. Saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem katra Līgumslēdzēja puse pēc savas iniciatīvas vai pēc pieprasījuma sniedz otrai Līgum- slēdzējai pusei attiecīgo informāciju par darbībām, kas var izraisīt muitas tiesību aktu pārkāpumus vienā no Līgumslēdzēju pušu teritorijām. 3. Ievērojot šo nolīgumu, paredzētajā palīdzībā jo īpaši ir ietverta: a) b) informācija, kas var noderēt, lai apkarotu muitas tiesību aktu pārkāpumus, īpaši speciālie līdzekļi šādu darbību apkarošanai; informācija par jaunajām metodēm, ko izmanto, pārkāpjot muitas tiesību aktus, vai par attiecīgajiem nelikumīgas darbī- bas modeļiem un c) informācija par novērojumiem un atklājumiem, ko iegūst, veiksmīgi piemērojot jauno izpildes palīdzību un metodes. 4. Šis nolīgums noslēgts tikai starp Līgumslēdzējām pusēm; šā nolīguma noteikumi nevienai privātpersonai nedod tiesības iegūt informāciju vai kavēt pieprasījuma izpildi. 5. Šajā nolīgumā nekas neskar attiecīgos normatīvos aktus un citus juridiskos aktiem, kas reglamentē krimināllietas vai tiesvedī- bu, tostarp savstarpējo juridisko palīdzību. 12. pants Palīdzība pēc pieprasījuma 2. Pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes pieprasījuma saņēmēja iestāde dara tai zināmu: a) vai preces, kas izvestas no vienas Līgumslēdzējas puses terito- rijas, ir atbilstoši ievestas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā, vajadzības gadījumā norādot precēm piemēroto muitas pro- cedūru; b) vai preces, kas ievestas vienā no Līgumslēdzēju pušu teritori- jām, ir pienācīgi izvestas no otras Līgumslēdzējas puses terito- rijas, vajadzības gadījumā norādot precēm piemēroto muitas procedūru. 3. Vienas Līgumslēdzējas puses muitas iestādes pēc otras Līgum- slēdzējas puses muitas iestāžu pieprasījuma savu spēju un pie- ejamo resursu robežās veic īpašo uzraudzību attiecībā uz: a) personām, par kurām iesniedzējai iestādei ir zināms, ka tās vei- kušas muitas tiesību aktu pārkāpumus vai tiek turētas aizdo- mās par minēto pārkāpumu veikšanu; b) precēm, kas atrodas transportlīdzeklī vai noliktavā, kas izraisa aizdomas par kontrabandu un par ko ziņo pieprasījuma ie- sniedzēja iestāde, un c) izmantotajiem transportlīdzekļiem, kas rada aizdomas par muitas tiesību aktu pārkāpumiem. 4. Līgumslēdzēju pušu muitas iestādes pēc pieprasījuma nodro- šina attiecīgo dokumentāciju, kas saistīta ar preču pārvadāšanu un nosūtīšanu. 13. pants Spontāna palīdzība 1. Pēc savas iniciatīvas Līgumslēdzējas puses palīdz viena otrai attiecīgās informācijas nodrošināšanai, ja tās uzskata, ka informā- cijai jābūt nepieciešamai, lai nodrošinātu atbilstību muitas tiesību aktiem, īpaši, ja tās iegūst informāciju, kas attiecas uz: a) darbībām, kuras ir vai varētu būt pretrunā šiem tiesību aktiem un kuras varētu būt otras Līgumslēdzējas puses interesēs; b) jauniem līdzekļiem un metodēm, ko izmanto šādu darbību veikšanai; 1. Līgumslēdzējas puses pēc pieprasījuma viena otrai palīdz, pie- prasījuma iesniedzējai iestādei sniedzot attiecīgo informāciju, lai c) precēm, par kurām zināms, ka tās saistītas ar muitas tiesību aktu pārkāpumiem. 348 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/8. sēj. 2. Smagu pārkāpumu gadījumos, kad minētie pārkāpumi varētu būt saistīti ar ievērojamu kaitējumu ekonomikai, sabiedrības vese- lības aizsardzībai, sabiedrības drošībai vai jebkurām citām otras Līgumslēdzējas puses būtiskām interesēm, muitas iestādes sniedz šādu informāciju pēc savas iniciatīvas, kur vien iespējams. nosacījumus, no pieprasījuma saņēmējas iestādes birojiem var saņemt attiecīgos grāmatvedības dokumentus, reģistrācijas žurnā- lus un citus dokumentus vai informācijas nesējus, ko glabā minē- tajos birojos, nokopēt tos vai izrakstīt informāciju vai datus, kas attiecas uz muitas tiesību aktu pārkāpumiem un kas pieprasījuma iesniedzējai iestādei nepieciešami šā nolīguma nolūkā. 14. pants Palīdzības pieprasījumu forma un saturs 4. Vienojoties ar otru iesaistīto Līgumslēdzēju pusi un ņemot vērā tās noteikumus, Līgumslēdzējas puses amatpersonas var piedalī- ties izmeklēšanā, kas veikta otras Līgumslēdzējas puses teritorijā, un palīdzēt, formulējot oficiālu paziņojumu. 1. Ievērojot šo nolīgumu, pieprasījumus sagatavo rakstiski. Pie- prasījumam pievieno dokumentus, kas ir vajadzīgi šādu pieprasī- jumu izpildei. Ja situācijas steidzamības dēļ vajadzīgs, var pieņemt arī mutiskus pieprasījumus, tomēr tie tūlīt jāapstiprina rakstiski. 5. Ir jāpilda Līgumslēdzējas puses pieprasījums par atsevišķas procedūras ievērošanu, uz ko attiecas tās puses tiesību akti, kas saņem pieprasījumu. 2. Ievērojot 1. punktu, iesniegtajos pieprasījumos ir šāda infor- mācija: 6. Pieprasījuma iesniedzēja iestāde pēc pašas pieprasījuma tiek informēta par tās rīcības laiku un vietu, kas jāīsteno, atbildot uz pieprasījumu, lai varētu saskaņot šādu rīcību. a) pieprasītājas iestādes nosaukums; b) pieprasīto administratīvo procesu veids; 16. pants c) pieprasījuma jautājums un iemesls; Informācijas paziņošanas veids d) administratīvajos procesos iesaistīto attiecīgo pušu nosaukumi un adreses, ja tās ir zināmas; 1. Pieprasījuma saņēmēja iestāde pieprasījuma iesniedzējai iestā- dei sniedz attiecīgo informāciju, iesniedzot dokumentus, aplieci- nātus dokumentu norakstus, ziņojumus u. tml. e) īss izskatāmās lietas apraksts un iesaistītie juridiskie faktori, un f) līdzšinējās izmeklēšanas kopsavilkums un visi būtiskie fakti. 3. Pieprasījumus iesniedz pieprasījuma saņēmējas iestādes oficiā- lajā valodā vai minētajai iestādei pieņemamā valodā. 4. Ja pieprasījums neatbilst šajā pantā turpmāk noteiktajām pra- sībām, pieprasījuma iesniedzējai iestādei var lūgt to pārskatīt vai papildināt. Ja nepieciešams, var veikt drošības pasākumus. 15. pants Pieprasījumu izskatīšana 2. Lietu, dokumentu un citu materiālu oriģinālus pieprasa tikai tajos gadījumos, kad ar norakstiem nepietiek. Pēc īpaša pieprasī- juma pienācīgi apstiprina minēto lietu, dokumentu un citu mate- riālu norakstu autentiskumu. 3. Nosūtīto lietu, dokumentu un citu materiālu oriģinālus atdod atpakaļ, cik drīz vien iespējams; Līgumslēdzēju pušu vai ar to sais- tīto trešo personu tiesības netiek skartas. 4. Šajā nolīgumā noteikto dokumentu vietā tādā pašā nolūkā var nosūtīt informāciju jebkādā formā, izmantojot datoru. Visa attie- cīgā interpretējamā un izmantojamā informācija ir jāsniedz vien- laicīgi. 1. Lai izpildītu palīdzības pieprasījumu, pieprasījuma saņēmēja iestāde, ievērojot savu kompetenci un pieejamos resursus, veic visus pienācīgos pasākumus šāda pieprasījuma izpildei. 2. Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde nav piemērotā aģentūra, kas var izpildīt pieprasījumu pēc palīdzības, tā uzreiz nosūta piepra- sījumu attiecīgajai aģentūrai un par to ziņo pieprasījuma iesnie- dzējai iestādei. 3. Atbilstoši pilnvarotie Līgumslēdzējas puses ierēdņi, vienojoties izklāstītos ar otru Līgumslēdzēju pusi un ievērojot tās 17. pants Informācijas apmaiņa un konfidencialitāte 1. Informācija, kas jebkādā formā ir sniegta saskaņā ar šo nolī- gumu, ir konfidenciāla vai ierobežota atkarībā no katrā Līgumslē- dzējā pusē piemērojamajiem normatīvajiem aktiem, noteikumiem un citiem juridiskiem aktiem. Katrai Līgumslēdzējai pusei pienā- kas aizsardzība, ko uz tamlīdzīgu informāciju attiecina saskaņā ar attiecīgajiem tās Līgumslēdzējas puses normatīvajiem aktiem, noteikumiem un citiem juridiskiem aktiem, kura informāciju saņēmusi. 02/8. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 349 2. Personas datus var sniegt tikai tad, ja Līgumslēdzēja puse, kas saņems minētos datus, apņemas aizsargāt šos datus tādā veidā, kas ir pielīdzināms veidam, ko konkrētā gadījumā piemēro Līgum- slēdzējā pusē, kas piegādā datus. Uzaicinājumā amatpersonu iztaujās, ņemot vērā tās amatu un kvalifikāciju. kādiem jautājumiem jānorāda, īpaši par 3. Iegūto informāciju izmanto tikai šā nolīguma nolūkā. Ja viena Līgumslēdzēja puse pieprasa izmantot šādu informāciju citā nolū- kā, tā lūdz iepriekšēju rakstisku piekrišanu no tās administratīvās iestādes, kas sniedz informāciju. Tad uz šādu informācijas izman- tošanu attiecināmi visi minētās iestādes izstrādātie nosacījumi. 19. pants Izņēmumi pienākumā sniegt palīdzību 4. Ja netiek ievēroti muitas tiesību akti, tad šā panta 3. punkts nekavē informācijas tālāku izmantošanu tiesvedībā vai adminis- tratīvajās lietās. Līgumslēdzējas puses savos pierādījumu doku- mentos, ziņojumos, un liecībās, kā arī tiesas procesos un maksā- jumos, par kuriem iesniegtas prasības tiesā, var iegūto informāciju un izskatītos dokumentus izmantot kā pierādījumus saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. Par šādu izmantošanu ziņo kompetenta- jai iestādei, kas ir sniegusi informāciju. 1. Palīdzību var atteikt vai aizturēt vai uz palīdzību var attiekties atsevišķu nosacījumu vai prasību izpilde, ja puse uzskata, ka saskaņā ar šo nolīgumu sniegtā palīdzība varētu traucēt Amerikas Savienoto Valstu vai kādai Kopienas dalībvalsts suverenitātei, vai ja sniegtā palīdzība varētu traucēt sabiedriskajai kārtībai, drošībai vai citām būtiskām interesēm (piemēram, tām, kas minētas 17. panta 2. punktā), vai būtu pretrunā pieprasījuma saņēmējas Līgumslēdzējas puses tiesību sistēmai, kā arī Kopienas dalībvalstu tiesību sistēmai, kuru pienākums ir nodrošināt palīdzību. 5. Saņēmēja Līgumslēdzēja puse var atbildētājam kriminālvajā- šanā nodot informatīvu materiālu par tiesājamā nevainīgumu vai par uzticamību lieciniekiem, kas kriminālvajāšanā sniedz liecību pret atbildētāju, ciktāl to atļauj attiecīgajā gadījumā piemērojamie tiesību akti, ja saņēmēja Līgumslēdzēja puse tā vēlas. Saņēmēja Līgumslēdzēja puse iepriekš paziņo iesniedzējai Līgumslēdzējai pusei par ierosinājumu minēto informatīvu materiālu nodot atklā- tībai un nodrošina paskaidrojumu par tiesiskajām prasībām attie- cībā uz informatīvā materiāla nodošanu atklātībā. Saņēmēja Līgumslēdzēja puse ņem vērā īpašās bažas par datu izpaušanu, piemēram, datos minēto jeb identificēto personu dro- šību un privāto dzīvi. Jebkurā gadījumā saņēmēja Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka atklātībā nododamie informācijas elementi stingri jāierobežo īpašo attiecīgo datu izpaušanas mērķu vajadzī- bām un ka personas datus var izmantot, apstrādāt vai uzglabāt tikai kriminālvajāšanas vajadzībām. 2. Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde nespētu izpildīt līdzīgas pra- sības, kad tādas izvirzītu pieprasījuma saņēmēja iestāde, tā šo faktu savā pieprasījumā ņem vērā. Atbilstību šādam pieprasīju- mam nosaka pēc pieprasījuma saņēmējas iestādes ieskata. 3. Pieprasījuma saņēmēja iestāde var atlikt palīdzību, pamatojo- ties uz to, ka šī palīdzība traucēs notiekošo izmeklēšanu, krimi- nālvajāšanu vai tiesas procesu. Tādā gadījumā pieprasījuma saņē- mēja iestāde apspriežas ar pieprasījuma iesniedzēju iestādi, lai noteiktu, vai palīdzību var sniegt saskaņā ar tādiem noteikumiem, kādus varētu pieprasīt pieprasījuma saņēmēja iestāde. 4. Ja pieprasījumu nevar izpildīt, pieprasījuma iesniedzējai iestā- dei nekavējoties dara zināmu šo faktu, un tai sniedz paziņojumu par pieprasījuma atlikšanas vai atteikuma iemesliem. Lietas apstākļus, kas varētu būt nozīmīgi turpmākai lietas norisei, arī ies- niedz pieprasījuma iesniedzēja iestāde. 18. pants Eksperti un liecinieki 20. pants Izdevumi palīdzībai Piešķirto pilnvaru robežās pieprasījuma saņēmējas iestādes amatpersonu var pilnvarot kā ekspertu vai liecinieku tiesas vai administratīvajā procesā, kas šajā nolīgumā ietvertajiem jautājumiem un ir otras Līgumslēdzējas puses jurisdikcijā, un iesniegt attiecīgus priekšmetus, dokumentus vai to apliecinātus norakstus, kas varētu būt vajadzīgi tiesas procesos. attiecas uz 1. Līgumslēdzējas puses atsakās no visām to tiesāšanās izdevumu atmaksāšanas prasībām, kas radušās, pildot šo nolīgumu, izņemot tos izdevumus un atalgojumu, kas samaksāts ekspertiem un lieci- niekiem, kā arī to tulku izdevumus, kas nav valsts pārvaldes un valsts dienesta darbinieki. 350 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/8. sēj. 2. Ja izdevumi, kas vajadzīgi pieprasījuma izpildei, ir ievērojami un ārkārtēji, Līgumslēdzējas puses apspriežas, lai paredzētu notei- kumus, kurus ievērojot pieprasījums tiks pildīts, kā arī veidu, kā izmaksas tiks segtas. V SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 21. pants Pārvaldība 1. Šā nolīguma pārvaldību uztic Eiropas Kopienu Komisijas kom- petentajām struktūrvienībām un, ja vajadzīgs, dalībvalstu muitas iestādēm, no vienas puses, un Amerikas Savienoto Valstu Muitas dienestam (Finanšu departaments), no otras puses. Minētās struk- tūrvienības nolemj, kādi praktiskie pasākumi un vienošanās ir nepieciešamas šā nolīguma piemērošanai. 2. Līgumslēdzējas puses savā starpā apspriežas un pēc tam informē viena otru par: — visiem sīki izstrādātiem noteikumiem, kas ir radušies, īsteno- jot šo nolīgumu, — to attiecīgās kompetences attīstību, kas ietekmē šā nolīguma darbības jomu. 2. Apvienotā muitu sadarbības komiteja, inter alia: a) raugās, lai šis nolīgums pienācīgi funkcionētu; b) pārbauda visus jautājumus, kas radušies, šo nolīgumu piemē- rojot; c) saskaņā ar šā nolīguma mērķiem veic pasākumus, kas nepie- ciešami muitu sadarbībai; d) apmainās viedokļiem par vispārējās interesēs esošajiem jautā- jumiem attiecībā uz muitu sadarbību, tostarp nākotnē veica- majiem pasākumiem un resursiem, kas ar tiem saistīti; e) iesaka risinājumus šā nolīguma mērķu sasniegšanai. 3. Apvienotā muitu sadarbības komiteja pieņem savu regla- mentu. 23. pants Stāšanās spēkā un izbeigšanās 1. Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā mēneša dienā pēc dienas, kad Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par šim mērķim vaja- dzīgo procedūru pabeigšanu. 2. Abas Līgumslēdzējas puses var izbeigt šo nolīgumu, par to informējot diplomātiskā ceļā. Nolīguma termiņa izbeigšanās stā- jas spēkā trīs mēnešus pēc paziņošanas otrai Līgumslēdzējai pusei. Notiekošajiem tiesas procesiem nolīguma termiņa izbeigšanas dienā tomēr jābūt pabeigtiem saskaņā ar šā nolīguma noteiku- miem. 22. pants Apvienotā muitu sadarbības komiteja 24. pants Autentiskie teksti 1. Ar šo tiek izveidota Apvienotā muitu sadarbības komiteja, kas sastāv no Līgumslēdzēju pušu muitas iestāžu pārstāvjiem. Apvie- notā muitu sadarbības komiteja sanāk vietā un laikā, par ko sav- starpēji vienojas noteiktajā darba kārtībā. Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros dāņu, holandiešu, angļu, somu, franču, vācu, grieķu, itāļu, portugāļu, spāņu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. 02/8. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 351 En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo. Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale. Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschrift unter dieses Abkommen gesetzt. Σε πίστωση των ανωτέρω, οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έJεσαν την υπογραφή τονς κάτω από την παρούσα συμφωνία. In witness whereof, the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement. En foi de quoi les plénipotentiaires soussignés ont signé le présent accord. In fede di che, i sottoscritti plenipotenziari hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo. Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze overeenkomst hebben gesteld. Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no presente acordo. Tämän vakuudeksi allekirjoittaneet täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen. Till bevis härpå har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal. To apliecinot, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo nolīgumu. Hecho en La Haya, el veintiocho de mayo de mil novecientos noventa y siete. Udfærdiget i Haag, den otteogtyvende maj nitten hundrede og syvoghalvfems. Geschehen zu Den Haag am achtundzwanzigsten Mai neunzehnhundertsiebenundneunzig. Εγιενε στη Χάγη, στις είκοσι οκτώ Μαϊον χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά. Done at the Hague on the twenty-eighth day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-seven. Fait à La Haye, le vingt-huit mai mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept. Fatto a l’Aia, addì ventotto maggio millenovecentonovantasette. Gedaan te Den Haag, de achtentwintigste mei negentienhonderd zevenennegentig. Feito em Haia, em vinte e oito de Maio de mil novecentos e noventa e sete. Tehty tuhatyh-deksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän. Haagissa kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä toukokuuta vounna Som skedde i Haag den tjugoåttonde maj nittonhundranittiosju. Hāgā, tūkstoš deviņi simti deviņdesmit septītā gada divdesmit astotajā maijā. 352 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/8. sēj. Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαïκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europa Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar EIropas Kopienas vārdā Por los Estados Unisod de América For Amerikas Forenede Stater Für die Vereinigten Staaten von Amerika Για τις Ηνωμένες Πολιτείες της Αμερικής For the United States of America Pour les États-Unis d’Amérique Per gli Stati Uniti d’America Voor de Verenigde Staten van Amerika Pelos Estados Unidos da América Amerikan yhdysvaltojen puolesta På Amerikas förenta staternas vägnar Amerikas Savienoto Valstu vārdā


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 942/97, annettu 28 päivänä toukokuuta 1997, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1464/96 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 40. osittaista tarjouskilpailua varten

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1958/97 do Deputado Per GAHRTON à Comissão. Princípio de subsidiariedade

eurovoc_concepts:
EU law
EU office or agency
committee report
political responsibility
power of decision
principle of subsidiarity


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1816/97 do Deputado John CORRIE à Comissão. Resolução dos ACP sobre primatas e destruição das florestas tropicais

eurovoc_concepts:
ACP-EU Joint Assembly
Central Africa
EDF
action programme
forest conservation
indigenous population
monkey
protected species
public awareness campaign
tropical forest


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1810/97 del Ernesto CACCAVALE a la Comisión. Contradicciones en materia de SIDA (RESPUESTA COMPLEMENTARIA)

text: C 82/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 3. 98 (98/C 82/22) PREGUNTA ESCRITA E-1810/97 de Ernesto Caccavale (UPE) a la Comisio·n (28 de mayo de 1997) Asunto: Contradicciones en materia de SIDA Se pide a la Comisio·n Europea una respuesta a los muchos interrogantes suscitados, en relacio·n con el SIDA, por los disidentes cient(cid:14)·ficos, que suman ma·s de 700 especialistas de 23 pa(cid:14)·ses, entre los que figura el ma·s destacado exponente de la retrovirolog(cid:14)·a, Peter Duesberg. El conocido sexo·logo Luigi De Marchi y el especialista en enfermedades infecciosas Fabio Franchi han publicado recientemente en Italia una amplia documentacio·n: «AIDS › La grande truffa», Ediciones SEAM, Roma 1997. Esta obra denuncia el alarmismo injustificado y las numerosas contradicciones de la mayor parte de las autoridades italianas e internacionales en relacio·n con el SIDA. Se trata de contradicciones que invalidan, en aspectos amplios y cruciales, la presentacio·n y el tratamiento del SIDA: desde el descubrimiento del virus hasta la definicio·n de la enfermedad, las previsiones epidemiolo·gicas, la inutilidad de las pruebas, el cara·cter nocivo de las terapias y la bu·squeda de una vacuna «imposible». Teniendo en cuenta lo expuesto, 1. ¿Conoce la Comisio·n estas publicaciones y las tesis que en ellas se exponen? 2. En caso afirmativo, ¿piensa sen(cid:152)alar al Parlamento Europeo y a los dema·s organismos la importancia de estas documentaciones y denuncias? 3. ¿No cree oportuno establecer un comite· multidisciplinar de investigacio·n (no limitado a viro·logos y especialistas en enfermedades infecciosas) para esclarecer las numerosas contradicciones en torno a la denominada «peste del an(cid:152)o 2000»? Respuesta complementaria del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (12 de septiembre de 1997) 1. La Comisio·n conoce las tesis expuestas en la publicacio·n mencionada por su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. Sin embargo, la Comisio·n no considera que las autoridades sanitarias italianas utilizaran un tono excesivamente alarmante en las campan(cid:152)as que llevaron a cabo. 2. Al contrario, la Comisio·n considera que el nivel de los conocimientos sobre el SIDA adquiridos durante estos u·ltimos an(cid:152)os en a·mbitos como la medicina, la sociolog(cid:14)·a, la investigacio·n, la educacio·n y la salud pu·blica es superior a los progresos realizados con respecto a la mayor parte de las otras patolog(cid:14)·as infecciosas, como se puede deducir de la extensa bibliograf(cid:14)·a publicada en revistas internacionales. Por otro lado, durante la primera fase de la epidemia, cuando los conocimientos sobre el SIDA eran au·n muy limitados, las diferencias de opinio·n tanto entre los investigadores como en los c(cid:14)·rculos cient(cid:14)·ficos, eran mucho mayores que en la actualidad. Por lo tanto, la Comisio·n no se propone comunicar al Parlamento u a otros organismos el contenido de la publicacio·n mencionada por su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. 3. En cambio, la Comisio·n favorece la coordinacio·n de las acciones realizadas en el marco del programa comunitario de investigacio·n biome·dica y sanitaria con las acciones dirigidas a prevenir la infeccio·n por el virus de la immunodeficiencia humana (VIH) y algunas otras enfermedades transmisibles, as(cid:14)· como a promover la investigacio·n en los Estados miembros con objeto de identificar los me·todos de prevencio·n ma·s eficaces y publicar los resultados ma·s significativos de estos trabajos. En particular, el programa de accio·n comunitario relativo a la prevencio·n del SIDA y de otras enfermedades transmisibles, adoptado el 29 de marzo de 1996 por el Parlamento y el Consejo (Decisio·n no 647/96/CE) (1), preve· acciones dirigidas a la vigilancia y control de las enfermedades transmisibles, a la lucha contra la transmisio·n, a la informacio·n, educacio·n y formacio·n y a la asistencia a las personas infectadas por el VIH/SIDA y la lucha contra la discriminacio·n. (1) DO L 95 de 16. 4. 1996


title: QUESTION ECRITE no 1956/97 de Leonie van BLADEL à la Commission. Situation des Palestiniens dans la zone à la frontière entre la Libye et l'Égypte

eurovoc_concepts:
Egypt
Libya
Palestine question
cooperation agreement
exchange of information
frontier region
non-governmental organisation
refugee
report
return migration


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1839/97 dell'on. Pasqualina NAPOLETANO alla Commissione. Gli aiuti dell'Unione europea all'Italia

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
Structural Funds
common agricultural policy
cultural policy
dissemination of EU information
environmental policy
financial aid
small and medium-sized enterprises


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1809/97 af Aldo ARRONI , Roy PERRY , Gian BONIPERTI , Gérard d'ABOVILLE , Franco MALERBA , Stefano DE LUCA , Giles CHICHESTER , Graham MATHER til Kommissionen. Forbud mod grænseoverskridende sponsorstøtte

eurovoc_concepts:
EU law - national law
France
advertising
alcoholic beverage
complaint to the Commission
national law
patronage
public health
restriction on competition
sporting event