title: Förslag till rådets förordning (EG) om vissa bevarande- och kontrollåtgärder som skall tillämpas vid fiskeverksamhet i Antarktis, ersätter förordning (EG) nr 2113/96 av den 25 oktober 1996

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 15. 05. 1997 KOM(97) 213 slutlig 97/0135 (CNS) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om vissa bevarande- och kontrollåtgärder som skall tillämpas vid fiskeverksamhet Antarktis, ersätter förordning (EG) nr 2113/96 av den 25 oktober 1996 (framlagt av Kommissionen) MOTIVERING Kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR) höll sitt årliga möte i Hobart den 21 oktober - 2 november 1996. Den 5 november 1996 underrättade CCAMLR de avtalsslutande parterna om de bevarandeåtgärder som antogs vid mötet. Enligt artikel IX. 6 b i konventionen blev dessa åtgärder bindande för alla avtalsslutande parter den 2 maj 1997. Dessa bevarandeåtgärder grundar sig på vetenskapliga råd från CCAMLR: s vetenskapliga kommitté och återspeglar de bevarandeåtgärder som tidigare har antagits av CCAMLR. De omfattar särskilt fastställande av totala tillåtna fangstmängder (TAC) för arterna Euphausia superba, Dissostichus eleginoides, Champsocephalus gunnari, Electrona carlsbergi, Lepidonotothen squamifrons och krabba. De omfattar dessutom åtgärder för förbud mot riktat fiske efter vissa bestånd, fangstrapportsystemen och andra tekniska åtgärder. I syfte att införa de nya och omarbetade bevarandeåtgärder som antogs vid det årliga mötet 1996 i gemenskapens lagstiftning rekommenderas det att förordning (EG) nr 2113/96 ersätts med en ny förordning som innehåller alla de bevarandeåtgärder som för närvarande är i kraft. Beslutet att föreslå ersättning och inte bara ändring av den befintliga förordningen återspeglar erfarenheterna från tidigare år då de årliga ändringarna och omarbetningarna av 1985 års CCAMLR-förordning gjorde originaltexten otydlig, fördunklade betydelsen och gjorde texten oläslig. Genom att den befintliga förordningen ersätts och att texten görs om helt kan dess tydlighet och korrekthet behållas. De flesta ändringarna berör fakta och återspeglar de nya fiskesäsonger och totala tillåtna fangstmängder som fastställdes vid CCAMLR:s årliga möte 1996 Texten har delvis omredigerats och några förfaranden har ändrats till följd av den nya anmälan att två fiskefartyg från gemenskapen avser att fiska inom CCAMLR: s konventionsområde Fem nya bevarandeåtgärder som antogs av CCAMLR vid det årliga mötet 1996 berör Australiens, Sydafrikas och Nya Zeelands inledning av nya fisken. Eftersom dessa fisken är begränsade till de avtalsslutande parter som har inlett dem, och sålunda inte kan tillämpas på gemenskapens fartyg, har de inte tagits med i det nya förslaget Mot bakgrund av överenskommelsen mellan CCAMLR:s medlemmar och betydelsen av dessa bevarandeåtgärder för de berörda fiskbestånden uppmanas gemenskapen att tillämpa dessa åtgärder omedelbart. FÖRSLAG TILL RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr av den IW om vissa bevarande- och kontrollåtgärder som skall tillämpas vid fiskeverksamhet i Antarktis, ersätter förordning (EG) nr 2113/96 av den 25 oktober 1996 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, och med beaktande av följande: Enligt artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk3, får rådet fastställa vissa villkor för att gemenskapens fiskefartyg skall få tillgång till vatten och resurser. Rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om inrättande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken4 gäller all fiskeverksamhet och därtill hörande verksamheter som utförs inom det territorium och de marina farvatten som lyder under medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion, och all verksamhet som bedrivs av gemenskapens fiskefartyg som opererar i vatten som tillhör icke-medlemsstater samt på öppet hav, utan att det påverkar tillämpningen av särskilda bestämmelser i fiskeavtal mellan gemenskapen och tredje land eller internationella konventioner i vilka gemenskapen är avtalsslutande part. Konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis, nedan kallad "konventionen" godkändes genom rådets beslut 81/691/EEG5 och trädde i kraft i gemenskapen den 21 maj 1982. Kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis, nedan kallad "CCAMLR", som inrättades genom konventionen, antog på rekommendation av sin vetenskapliga kommitté vissa bevarandeåtgärder som framför allt är tillämpliga på fiskbestånd i vattnen utanför Sydgeorgien. Ledamöterna i CCAMLR har givit uttryck för sin avsikt att provisoriskt tillämpa de senaste bevarandeåtgärderna, som antogs den 2 november 1996, utan att vänta på att de blir bindande, detta mot bakgrund av att vissa bevarandeåtgärder gäller fiskesäsonger som börjar den 1 juli 1997 eller senare. 1 EGT nr 2 EGT nr 3 EGT nr L 389, 31. 12. 1992, s. 1. 4 EGT nr L 261, 20. 10. 1993, s. 1. 5 EGT nr L 252, 5. 9. 1981, s. 26. Europeiska gemenskapen är, i egenskap av avtalsslutande part i konventionen, skyldig att se till att de åtgärder som har antagits av denna tillämpas på gemenskapens fiskefartyg från och med de beslutande tidpunkterna. Det är nödvändigt att meddela föreskrifter om ett system som gör det möjligt för rådet att efter kommissionens förslag och enligt ett förenklat förfarande genomföra de ytterligare bevarandeåtgärder som CCAMLR har antagit. I rådets förordning (EG) nr 2113/96 av den 25 oktober 19966 anges vissa tekniska åtgärder för det bevarande av fiskbestånd i Antarktis som var i kraft vid den tidpunkten. De ändringar som måste göras av denna förordning för att man skall kunna genomföra de bevarandeåtgärder som antogs vid 1996 års möte är talrika. För att texten skall vara tydlig bör förordning nr 2113/96 av den 25 oktober 1996 ersättas med en ny förordning, EGT nr L 283, 5. 11. 1996, s. 1 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Räckvidd Artikel 1 1. Den här förordningen skall tillämpas på gemenskapens fiskefartyg som fångar och ombord behåller fisk från levande marina tillgångar i området söder om sextionde breddgraden sydlig bredd och i området mellan den breddgraden och den antarktiska konvergensen, som utgör en del av det antarktiska marina ekosystemet, med undantag för tillgångar som finns i sådana vatten som är föremål för en kuststats jurisdiktion i enlighet med internationell rätt. 2. Den här förordningen skall gälla utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i konventionen och skall tillämpas under beaktande av de mål och principer från slutakten från den konferens där konventionen antogs. 3. Den antarktiska konvergensen enligt punkt 1 definieras som den linje som binder samman följande punkter längs bredd- och längdgrader: 50°S, 0°-50°S, 30°Ö-45°S, 30°Ö-45°S, 80°Ö-55°S, 80°Ö-55°S, 150°Ö-60°S, 150°Ö-60°S, 50°V-50°S, 50°V- 50°S, 0°, Rätt att fiska Artikel 2 1. Endast de fiskefartyg som nämns i förteckningen i punkt 2 äger rätt att utöva fiskeverksamhet i det område som definieras i artikel 1. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna en förteckning över alla fartyg som för deras flagg och är registrerade inom gemenskapen och som avser att bedriva fiske i det område som definieras i artikel 1 tjugo dagar efter det att denna förordning träder i kraft och, därefter, åtminstone trettio dagar innan fisket påbörjas och före den 15 april varje år. 3. I den till kommissionen översända förteckningen skall anges det interna numret i flottförteckningen enligt artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 109/94 av den 19 januari 1994 om gemenskapens register över fiskefartyg7 samt fartygets hemmahamn, namn på fartygets ägare eller dess befraktare och en anmälan om att fartygets befälhavare har informerats om gällande åtgärder för det eller de områden där fartyget kommer att bedriva fiske inom det område som omfattas av konventionen. 4. Kommissionen skall överföra alla de uppgifter som krävs till CCAMLR senast den 1 maj varje år. EGT nr L 19, 22 1. 1994, s. 5. Artikel 3 1. 2. En medlemsstat skall till kommissionen anmäla ett fiskefartygs avsikt att bedriva krabbfiske i FAO-delområde 48. 3 Antarktis. Denna anmälan skall göras fyra månader före det datum då fisket skall påbörjas och skall innehålla det interna numret i flottförteckningen samt det aktuella fartygets forsknings- och fiskeplan. Kommissionen skall granska anmälan, kontrollera att den överensstämmer med tillämpliga regler samt informera medlemsstaten om sina slutsatser. Medlemsstaten får utfärda det särskilda fisketillståndet när den erhåller kommissionens slutsatser eller tio arbetsdagar efter anmälan. Kommissionen skall därefter rapportera till CCAMLR, senast tre månader innan fisket påbörjas. Fiskeförbud Artikel 4 1. Riktat fiske efter Notothenia rossii i FAO-delområde 48. 1 Antarktis i området kring halvön, i FAO-delområde 48. 2 Antarktis runt södra Orkneyöarna och i FAO- delområde 48. 3 Antarktis runt Sydgeorgien är förbjudet. 2. Riktat fiske efter fisk i FAO-delområden 48. 1 och 48. 2 Antarktis är, med undantag för forskningsändamål, förbjudet. 3. Riktat fiske efter Gobionothen aceratus, Pseudochaenichthys georgianus, Lepidonotothen squamifrons och Patagonotothen guntheri är förbjudet till den 7 november 1997 i FAO-delområde 48. 3 Antarktis. gibberifrons, Chaenocephalus Fångstbegränsningar Artikel 5, 1. Den totala tillåtna fångstmängden (TAC) av Euphausia superba är under alla fiskesäsonger begränsad till a) b) c) 1 500 000 ton i FAO-område 48 Antarktis, 450 000 ton i FAO-område 58. 4. 2 Antarktis, 775 000 ton i FAO-område 58. 4. 1 Antarktis. En fiskesäsong börjar den 1 juli och slutar den 30 juni påföljande år 2. Den totala tillåtna fångstmängden (TAC) av Dissostichus eleginoides är begränsad till a) b) c) 5 000 ton i FAO-delområde 48. 3 Antarktis under perioden 1 mars-31 augusti 1997, 28 ton i FAO-delområde 48. 4 Antarktis under perioden 1 mars-31 augusti 1997, eller tills dess att den TAC som anges i punkt a har uppnåtts, 3 800 ton i FAO-område 58. 5. 2 Antarktis under perioden 2 november 1996-31 augusti 1997. Det totala antalet och den totala vikten av Dissostichus eleginoides, inklusive dem med "jellymeat-tillstånd", skall rapporteras. Dessa fiskar dras av från den totala tillåtna fångstmängden. 3. Den totala tillåtna fångstmängden (TAC) av Champsocephalus gunnari är begränsad till a) b) 311 ton i FAO-område 58. 5. 2 Antarktis under perioden 2 november 1996-31 augusti 1996, 1 300 ton i FAO-delområde 48. 3 Antarktis under perioden 2 november 1996-31 mars 1997. Om mer än 10 % av champsocephalus gunnari har en hel längd som är mindre än 28 cm i ett enskilt drag under riktat fiske efter champsocephalus gunnari i FAO-område 58. 5. 2 Antarktis skall fiskefartygen flytta sig till ett annat fiskeområde minst 5 nautiska mil därifrån under en period av minst fem dagar. Det riktade fisket efter Champsocephalus gunnari i FAO-delområdet 48. 3 Antarktis och i området Shag Rocks skall upphöra om bifångsten av någon av de arter som anges i punkt 6 i överskrider de fastställda gränserna. Om bifångsten av någon av de arter som anges i punkt 6 i överstiger 5 % av total vikten per fångst i ett enskilt drag skall fiskefartyget flytta sig till ett annat fångstområde minst 5 nautiska mil därifrån. Fiskefartyget får inte bedriva fiske inom ett område på 5 nautiska mil från den plats där bifångsten översteg 5 % under en period av fem dagar. 4. Den totala tillåtna fångstmängden (TAC) av krabba, arter av släktet Paralomis (Decapoda, underordning Reptantia), är begränsad till 1 600 ton i FAO-delområde 48. 3 Antarktis under perioden 2 november 1996-7 november 1997. 5. Den totala tillåtna fångsten av Electrona carlsbergi är begränsad till 109 000 ton i FAO-delområde 48. 3 Antarktis under perioden 2 november 1996-7 november 1997, varav högst 14 500 ton i området Shag Rocks, som definieras som området inom 52° 30' S, 40° v; 52° 30' S, 44° v; 54° 30' S, 40° v och 54° 30' S, 44° v. Det riktade fisket av Electrona carlsbergi i FAO-delområde 48 3 Antarktis och i området Shag Rocks skall upphöra om bifångsten av någon av de arter som anges i punkt 6 i överskrider de fastställda gränserna. Om fångsten av någon av de målarter som anges i punkt 6 nedan överstiger 5 % av den totala fångstvikten i ett enskilt drag, annat än de ovan nämnda, vid riktat fiske efter Electrona carlsbergi skall fiskefartygen flytta sig till ett annat fangstområde minst 5 nautiska mil därifrån. Fiskefartygen får inte bedriva fiske inom ett område på 5 nautiska mil från den plats där bifångsten översteg 5 % under en period av minst fem dagar. 6. i) Under fiske i FAO-delområde 48. 3 Antarktis, skall bifångsten av Gobiotonothen gibberrifrons begränsas till 1 470 ton, bifångsten av Chaenocephalus aceratus begränsas till 2 200 ton och bifångsten av Pseudochaenichthys georgianus, Notothenia rossii och Lepidonotothen squamifrons begränsas till 300 ton av varje art. ii) Om bifångsten av någon av arterna Lepidonotothen squamifrons, Notothenia rossii, Channichthys rhinoceratus eller av arter av släktet Bathyrajja överstiger 5 % av den totala fångstvikten i ett enskilt drag under riktat fiske efter Dissostichus eleginoides eller Champsocephalus gunnari i FAO-område 58. 5. 2 Antarktis, skall fiskefartygen flytta sig till ett annat fångstområde minst 5 nautiska mil därifrån. Fiskefartyget får inte bedriva fiske inom ett område på 5 nautiska mil från den plats där bifångsten översteg 5 % under en period av minst fem dagar. Fångster av andra arter än dem som anges ovan skall inte överstiga 50 ton. 7. Den totala tillåtna fångstmängden (TAC) av Lepidonotothen squamifrons under perioden 2 november 1996-7 november 1997 i FAO-område 58. 4. 4 Antarktis (Ob- och Lenabankarna) är fastställd till 715 ton vid Lenabankarna och 435 ton vid Ob- bankarna. 8. Fångster av ovan nämnda arter som tas av gemenskapsfartyg för forskningsändamål skall beträffande varje fångad art enligt punkterna 1-7 anses ingå i gällande fångstbegränsningar. Fiskeredskap Artikel 6 1. Fiske efter Dissostichus eleginoides i område 58. 5. 2 Antarktis är förbjudet med undantag för trålfiske. 2. Beträffande krabbfiske enligt artikel 5. 4 godkänns bara krabbtinor. Detta fiske skall begränsas till fullvuxna hankrabbor. Alla honkrabbor och icke-fullvuxna hankrabbor skall släppas oskadda. När det gäller Paralomis spinosissima och P. formosa får hanar med en minsta bredd på ryggskölden av 102 mm respektive 90 mm behållas ombord. Krabba som bearbetas till havs skall frysas ned i delar (den minsta storleken av krabba kan bestämmas utifrån delarna). 3. Fiske efter Dossistichus eleginoides i FAO-delområde 48. 3 och 48. 4 Antarktis är förbjudet med undantag för fiske med långrev 4. Fiske efter Champsocephalus gunnari i FAO-delområde 48 3 Antarktis är förbjudet med undantag för fiske med bottentrål. Kontrollåtgärder Artikel 7 Gemenskapens fartyg skall vara föremål för tre olika rapportsystem för fångster och fiskeansträngningar: 1. Beträffande rapportsystemet över månatliga fångster och fiskeansträngningar fastställs rapportperioden till en kalendermånad. 2. Beträffande rapportsystemet fiskeansträngningar under fångster och tiodagarsperioder är varje kalendermånad uppdelad i tre rapportperioder som betecknas med bokstäverna A, B och C och som löper från första till tionde dagen, från elfte till tjugonde dagen och från tjugoförsta till sista dagen i månaden. för 3. Beträffande för rapportsystemet fiskeansträngningar under femdagarsperioder, är kalendermånaden uppdelad i sex rapportperioder som betecknas med bokstäverna A, B, C, D, E och F och som löper från första till femte dagen, från sjätte till tionde dagen, från elfte till femtonde dagen, från sextonde till tjugonde dagen, från tjugoförsta till tjugofemte dagen och från tjugosjätte till sista dagen i månaden. fångster och Artikel 8 1. Rapportsystemet för fångster och fiskeansträngningar under femdagarsperioder gäller i) fiske efter Dissosticus eleginoides i FAO-delområden 48. 3 och 48. 4 Antarktis från och med den 1 mars 1997, ii) fiske efter Champsocephalus gunnari i FAO-område 48. 3 Antarktis, iii) fiske efter Lepidonotothen squamifrons i FAO-område 58. 4. 4 Antarktis från och med den 2 november 1996. 2. Rapportsystemet för fångster och fiskeansträngningar under tiodagarsperioder gäller i) fiske efter krabba av släktet Paralomis (Decapoda, underordning Reptantia) i FAO-delområde 48. 3 Antarktis; uppgifter om fångster som tagits mellan den 31 juli och den 25 augusti 1997 skall rapporteras till kommissionen senast den 25 september 1997, ii) efter Champsocephalus och Dissostichus eleginoides och andra fiske djuphavsarter i FAO-område 58. 5. 2 Antarktis. 3. Rapportsystemet över månatliga fångster gäller i) fiske efter Electrona carlsbergi i FAO-delområde 48. 3 Antarktis, ii) fiske efter Euphausia superba i FAO-område 48 Antarktis och FAO-område 58. 4. 2 och 58. 4. 1 Antarktis. 4. Rapportsystemet för fångster och fiskeansträngningar skall gälla alla arter som fångas för vetenskapliga forskningsändamål om fångsten inom en given period överskrider 5 ton. Artikel 9 1. Befälhavare på gemenskapens fiskefartyg skall översända en rapport över fångster och fiskeansträngningar till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för senast dagen efter det att den aktuella rapportperioden löpt ut. 2. En medlemsstat skall senast inom varje rapportperiods tre första dagar till kommissionen elektroniskt överföra den fångst- och fiskeansträngningsrapport som har översänts av varje fiskefartyg som för medlemsstatens flagg och som är registrerat i gemenskapen. Varje fångst- och fiskeansträngningsrapport skall ange den berörda rapportperioden. 3. Kommissionen skall till CCAMLR senast inom fem dagar efter utgången av varje rapportperiod anmäla vilka fångst- och fiskeansträngningsrapporter som har mottagits i enlighet med punkt 2. Artikel 10 Fångst- och fiskeansträngningsrapporten skall föregående period: innehålla följande upplysningar för Namn. Yttre identifikationsmärkning av det berörda fartyget. Den totala fångsten av den berörda arten. Totalt antal dagar och timmar som fisket har bedrivits. Fångst av alla arter, även bifångstarter, som behållits ombord under rapporteringsperioden. Vid fiske med långrev; antal krokar. Artikel 11 1. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om de totala fångster, uppdelade på fartyg, som har tagits av fiskefartyg som för deras flagg och som var registrerade i gemenskapen under perioden mellan den 1 juli 1997 och utgången av den första månad som följer efter den månad då denna förordning träder i kraft. Denna underrättelse skall göras inom 10 dagar efter utgången av denna tidsperiod. 2. Alla fartyg som fiskar krabba i FAO-delområde 48. 3 Antarktis skall, i fråga om krabbor som fångats före den 31 juli 1997, senast den 25 augusti 1997 rapportera följande till kommissionen: - Antal tinor och avstånd mellan dem, plats, datum, djup och nedsänkningstid, uppgifter rörande fångst (antal och vikt) av krabbor av kommersiell storlek (rapporteras så exakt som möjligt, ej mindre noggrant än 0,5° breddgrad och 1,0° längdgrad) för varje tiodagarsperiod. - Art, storlek och kön av ett stickprov av krabbor som tagits enligt förfarandet i bilaga I (ett stickprov på 35-50 krabbor skall tas varje dag från det redskap som tagits upp strax före middagstid) och från bifångster i fällor. - Om möjligt, andra tillgängliga, relevanta uppgifter enligt de krav som anges i bilaga I. Artikel 12 Månatliga finskaliga fiskeansträngningar och biologiska uppgifter rapportsystem för fiske med trål och långrev 1. Fiskefartyg från gemenskapen skall, senast den femtonde i varje månad efter fiskemånaden, till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg de för anmäla de uppgifter om varje drag som krävs för ifyllande av CCAMLR:s finskaliga formulär för fångst- och fiskeansträngningar (blankett Cl för fiske med trål och blankett C2 för fiske med långrev) när de fiskar efter a) Dissostichus eleginoides i FAO-område 58. 5. 2 Antarktis under perioden 2 november-31 augusti 1997 och i FAO-delområden 48. 3 och 48. 4 Antarktis från och med den 1 mars 1997, b) Champsocephalus gunnari i FAO-delområde 48. 3 Antarktis under perioden 2 november 1996-31 mars 1997, c) Champsocephalus gunnari i FAO-område 58. 5. 2 Antarktis under perioden 2 november 1996-31 augusti 1997, d) Lepidonotothen squamifrons i FAO-område 58. 4. 4 Antarktis och bifångster av dissostichus eleginoides under 1996/97 års säsong med början den 2 november 1996, e) Electrona Carlsbergi som målart i FAO-delområde 48. 3 Antarktis och efter alla "bifångstarter" av bläckfisk, kräftdjur och fisk utom electrona carlsbergi. Ett representativt urval skall i detta fall bestå av minst 500 fiskar. 2. Alla fångster av mål- och bifångstarter skall rapporteras per art. Uppgifterna skall ange antalet sjöfåglar och havsdäggdjur av varje art som fångats och dödats. 3. Fiskefartyg från gemenskapen skall också anmäla stickprov av mätningar av längdsammansättningen hos målarten och bifångstarten vid fisket (senaste versionen av blankett B2). Vid längdmätning av fisk bör mätningen omfatta hela längden (avrundas nedåt till närmast hela centimeter) och stickprov av längdsammansättningen bör tas från en enda finskalig ruta (0,5° latitud x 1° longitud). Om ett fartyg flyttar sig från en separata finskalig ruta längdsammansättningar lämnas in för varje finskalig ruta loppet av en månad till en annan under skall 4. I slutet av varje månad skall medlemsstaterna översända de sålunda erhållna upplysningarna till kommissionen. Denna skall omedelbart vidarebefordra dem till CCAMLR 5. Gemenskapens fiskefartyg skall samla in och på blanketterna B2 och B3 till flaggstaten för varje bank separat rapportera åldersfrekvens, längdfrekvens och ålders- /längdstrukturer för Lepidonotothen squamifrons, Dissostichus eleginoides och alla andra arter som utgör en betydelsefull del av fångsten av Lepidonotothen squamifrons i FAO-område 58. 4. 4 Antarktis (Ob- och Lenabankarna). Medlemsstaterna skall lämna denna information till kommissionen som skall vidarebefordra uppgifterna till varje årsmöte som arbetsgruppen för beståndsuppskattning håller. Fiskeförbud Artikel 13 Efter meddelande från CCALMR tillåtna fångstmängderna för ett bestånd eller en grupp av bestånd enligt artikel 5 är förbrukade, eller efter utgången av den fiskesäsong som anges i artikel 5, skall det vara förbjudet för gemenskapens fiskefartyg att efter denna tidpunkt fiska, ombord behålla, lasta om eller ta i land sådan fisk. till kommissionen om att de totala Masktstorlekar Artikel 14 1. Inga trålar, danska snurrevadar eller liknande redskap med maskor som är mindre än den norm som avses i bilaga III får användas vid riktat fiske efter följande arter eller rossii, Dissostichus eleginoides, Gobionotothen grupper av arter: Notothenia gibberifrons, Notothenia kempi, Lepidonotothen squamifrons och Champsochephalus gunnari. Det är förbjudet att använda hjälpmedel eller anordningar för att täppa till maskorna eller minska maskstorleken. 2. När det gäller de nät som anges i föregående punkt skall den minsta maskstorlek som anges i bilaga III bestämmas enligt följande regler: A. Beskrivning av mätredskapen a) De mätstickor som används för att bestämma maskstorlek skall vara 2 mm tjocka, plana och gjorda av ett hållbart och formbeständigt material. De skall ha antingen en serie parallellsidiga sidor som förbinds genom mellanliggande sidor som smalnar av i förhållandet 1:8 på varje sida eller enbart sidor som smalnar av enligt samma förhållande. De skall vara försedda med ett hål i den smalaste änden. b) På mätstickans översida skall bredden i mm vara angiven på båda parallellsidiga sektioner, om sådana finns, och på den avsmalnande sektionen. I det senare fallet skall bredden vara angiven i mm och med jämna mellanrum. B. Mätstickans användning a) Nätredskapet skall hållas utsträckt i maskornas diagonalriktning. b) Den i punkt A beskrivna mätstickans smalaste ände skall föras in i maskans öppning vinkelrätt mot nätets plan. c) Mätstickan skall föras in i maskans öppning antingen manuellt eller med hjälp av en vikt eller dynamometer tills den stoppas av maskans motstånd vid de avsmalnande sidorna. 10 C. Urval av maskor som skall mätas a) De maskor som skall mätas skall utgöra en rad av 20 på varandra följande maskor i nätets längdriktning. b) Maskor på ett avstånd av mindre än 50 cm från linor, lister eller knytstropp skall inte mätas. Avståndet skall mätas vinkelrätt mot linorna, listerna eller knytstroppen med nätet sträckt i mätningens riktning. Maskor som lagats eller rivits sönder eller i vilka tillbehör till nätet är fastsatta skall inte heller mätas. c) Trots vad som sägs i a behöver de maskor som skall mätas inte följa på varandra om detta hindras genom tillämpningen av b. d) Näten skall mätas endast när de är våta och inte nedfrysta. D. Mätning av varje maska En maskas storlek definieras som den bredd som mätstickan har på det ställe där den på sätt som anges i punkt B inte går att föra in längre. E. Fastställande av nätredskapets maskstorlek Nätredskapets maskstorlek skall vara det aritmetiska medelvärdet, uttryckt i millimeter, av alla maskor som valts ut och mätts i enlighet med punkterna C och D. Medelvärdet skall avrundas till närmaste millimetertal. Det sammanlagda antalet maskor som skall mätas anges i punkt F. F. Förfarandet vid inspektion a) Inspektören skall mäta en serie om 20 maskor, utvalda i enlighet med punkt C, genom att föra in mätstickan manuellt utan att använda någon vikt eller dynamometer. Maskstorleken skall sedan bestämmas enligt punkt E ovan. Om beräkningen av maskstorleken visar att denna inte stämmer överens med gällande bestämmelser skall ytterligare två serier om 20 maskor, utvalda i enlighet med punkt C ovan, mätas. Maskstorleken skall sedan beräknas ytterligare en gång på grundval av de 60 maskor som nu mätts. Utan att det påverkar tillämpningen av b skall detta vara nätredskapets maskstorlek. b) Om befälhavaren på fartyget inte godtar den maskstorlek som fastställts i enlighet med a får denna mätning inte ligga till grund för bestämmandet av maskstorleken utan nätredskapet skall mätas på nytt En vikt eller dynamometer som är fastsatt vid mätinstrumentet skall användas vid den nya mätningen. Valet mellan vikt och dynamometer ankommer på inspektören. Vikten skall fästas med en krok i hålet vid mätstickans smalaste ände. Dynamometern kan fästas antingen i hålet vid mätstickans smalaste ände eller vid dess bredaste del. Viktens eller dynamometerns precision skall intygas av den behöriga nationella myndigheten. 11 För nätredskap med en maskstorlek på 35 mm eller mindre som fastställs i enlighet med a skall en kraft på 19,61 newton (motsvarande en vikt på två kilo) användas och för andra nätredskap skall en kraft på 49,03 newton (motsvarande en vikt på fem kilo) användas. När en vikt eller dynamometer används skall endast en serie om 20 maskor mätas för att fastställa maskstorleken i enlighet med punkt E. 3. Tillämpliga åtgärder för att minska dödligheten bland sjöfåglar på grund av olyckshändelser under fiske med långrev anges i bilaga IV. Anmälan om nytt fiske Artikel 15. 1. Med nytt fiske avses i denna artikel fiske efter en art med användande av en bestämd fångstmetod i ett FAO-delområde i Antarktis, med undantag av FAO-delområden 58. 6 och 58. 7 Antarktis och FAO-område 58. 5. 1 Antarktis, för vilket a) varken uppgifter om utbredning, mängd, demografi, potentiell avkastning och beståndens identitet baserade på omfattande forskning/kartläggning eller försöksfiske har överlämnats till CCAMLR, eller b) uppgifter om fångster och fiskeanträngningar aldrig har överlämnats till CCAMLR, eller c) uppgifter om fångster och fiskeansträngningar under de två närmast föregående säsonger då fiske bedrivits inte har överlämnats till CCAMLR. 2. Nytt fiske är förbjudet inom CCAMLR:s konventionsområde om det inte har tillåtits i enlighet med punkt 6. 3. Varje ägare till ett fiskefartyg som avser att påbörja nytt fiske i konventionsområdet skall underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för om sin avsikt och förse dessa myndigheter med all den information som anges i punkt 4 som han kan uppbringa. 4. En medlemsstat som underrättats om en sådan avsikt att bedriva nytt fiske i konventionsområdet skall anmäla detta till kommissionen utan dröjsmål och minst fyra månader före CCAMLR: s årsmöte. Medlemsstaten skall till anmälan foga så mycket som möjligt av följande information a) Vilket slags fiske som planeras, inbegripet målarter, fångstmetoder, föreslaget område och vilken minimifångst som krävs för att utveckla ett bärkraftigt fiske. b) Biologisk information baserad på omfattande forsknings- och kartläggningsresor rörande t. ex. utbredning, mängd, demografiska data och uppgifter om beståndens identitet. c) Närmare uppgifter om beroende och närstående arter och om hur sannolikt det är att dessa kan komma att påverkas av det föreslagna fisket. 12 d) Uppgifter om annat fiske i området eller om liknande fiske i andra områden som kan bidra till bedömningen av den potentiella avkastningen. 5. Kommissionen skall överlämna informationen enligt punkt 4 samt övrig relevant information till CCAMLR som den förfogar över för bedömning. 6. Så snart CCAMLR har fattat ett beslut, skall det nya fisket tillåtas - av, kommissionen, om CCAMLR inte har vidtagit några bevarandeåtgärder i samband med det nya fisket, eller - av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen i alla övriga fall. Provfiske Artikel 16 Provfiske definieras som sådant fiske som tidigare klassificerades som nytt fiske enligt definitionen i artikel 15. Provfiske skall fortsätta att klassificeras som sådant fiske tills tillräcklig information finns till hands a) för att kunna utvärdera målartens utbredning, mängd och demografi, vilket leder till en uppskattning av den potentiella avkastningen från fisket b) för att granska fiskets potentiella inverkan på beroende och närstående arter, och c) för att CCAMLR: s vetenskapliga kommitté skall få tillfälle att formulera och ge råd om lämpliga fångstnivåer samt i tillämpliga fall om grad av fiskeansträngningar och om fiskeredskap. Den information som skall lämnas in i samband med provfiske anges i bilaga V. Artikel 17 Tillämpning av bevarandeåtgärder vid vetenskaplig forskning 1. Den medlemsstat vars fartyg har för avsikt att bedriva forskning där den beräknade fångsten förväntas understiga 50 ton, skall direkt till CCAMLR översända följande uppgifter, samt sända en kopia till kommissionen: - Namn och yttre identifieringsmärkning på fartyget. - Område och delområde där forskningen utförs. - Datum då fartyget beräknas inträda i och lämna konventionsområdet. - Syfte med forskningen. - Fiskeutrustning som sannolikt kommer att användas. 2. De gemenskapsfartyg som avses i punkt 1 skall undantas från bevarandeåtgärder rörande bestämmelser om maskstorlek, förbud mot vissa typer av fiskeredskap, stängda områden, fiskesäsonger och storleksbegränsningar samt krav på rapportsystem utöver dem som anges i artiklarna 5. 8 och 8. 4. 13 3. Den medlemsstat vars fartyg har för avsikt att bedriva forskning där den beräknade fångsten förväntas överstiga 50 ton, skall för granskning minst sex månader före det startdatum som planeras för forskningen inge sina forskningsplaner till CCAMLR enligt det formulär som tillhandahålls av CCAMLR, och en kopia av formuläret skall samtidigt inges till kommissionen. Innan CCAMLR har avslutat granskningsförfarandet och innan dess beslut har meddelats får det planerade fisket för forskningsändamål inte utföras. 4. Medlemsstaterna skall rapportera in alla uppgifter om fångst och fiskeansträngningar drag för drag till CCAMLR på blankett C4 i samband med allt fiske för forskningsändamål som omfattas av bestämmelserna i punkterna 1, 2 och 3, samt översända en kopia till kommissionen. En sammanfattning av forskningsresultaten skall inges av medlemsstaten till CCAMLR inom 180 dagar efter det att forskningen har avslutats och en kopia av sammanfattningen skall översändas till kommissionen. En fullständig rapport om forskningsresultaten skall lämnas till CCAMLR inom tolv månader, och en kopia skall översändas till kommissionen. Artikel 18 I bilaga II fastställs bestämmelserna för provfångstsystemet för krabbfiske i FAO- delområde 48. 3 Antarktis för säsongen 1996/1997 samt de godkända fiskeområdena. Artikel 19 Gemenskapens fiskefartyg skall ha minst en vetenskaplig observatör som utsetts av CCAMLR ombord när ovan nämnda fartyg fiskar a) Lepidonotothen squamifrons i FAO-delområde 58. 4. 4 Antarktis under perioden 2 november 1996-7 november 1997, b) Diossostichus eleginoides i FAO-delområde 48. 3 och 48. 4 under perioden 1 mars-31 augusti 1997, c) Champsocephalus gunnari i FAO-delområde 48. 3 under perioden 2 november 1996-31 mars 1997. Fartyg som avser att delta i fisket måste åta sig att genomföra en till vetenskaplig undersökning undersökningen av bottentrål. Den berörda medlemsstaten skall lämna in en förteckning över föreslagna positioner för undersökning med trål till CCAMLR och kommissionen, minst en månad innan undersökningen påbörjas. i enlighet med CCAMLR: s utkast till manual d) Dissostichus eleginoides i FAO-område 58. 5. 2 Antarktis under perioden 2 november 1996-31 augusti 1997, e) Champsocephalus gunnari i FAO-område 58. 5. 2 Antarktis under perioden 2 november 1996-31 augusti 1997. 14 Artikel 20 Bestämmelser rörande minskad användning av packningsband av plast på fiskefartyg Användningen på fiskefartygen av packningsband av plast för att försegla beteslådorna skall förbjudas. Användning av andra packningsband för andra ändamål på fiskefartyg som inte använder förbränningsugnar (slutna system) ombord skall också förbjudas. Alla packningsband skall, när de avlägsnats från förpackningarna, klippas så att de inte formar en ögla och så snart som möjligt brännas i förbränningsugnen ombord. Allt avfall av plast skall förvaras ombord tills dess att fartyget når hamn och får under inga omständigheter kastas överbord. Territoriell tillämpning Artikel 21 Föreskrifterna i artiklarna 12, 15, 16 och 17 skall inte tillämpas i FAO-delområde 58. 6 och 58. 7 Antarktis och FAO-område 58. 5. 1 Antarktis. Artikel 22 De ändringar av denna förordning som är nödvändiga för att genomföra de rekommendationer som antagits av CCAMLR skall göras av rådet genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen. Artikel 23 Rådets förordning (EG) nr 2113/96 upphävs härmed. Artikel 24 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel På rådets vägnar Ordförande 15 UPPGIFTER SOM SKALL LÄMNAS OM PROVFISKE EFTER KRABBA I FAO-DELOMRÅDE 48. 3 BILAGAI Uppgifter om fångst och fiskeansträngning: ANTARKTIS Beskrivning av fångstresan: Fångstresekod, fartygskod, tillståndets nummer, år. Beskrivning av krabbtinorna: Diagram och andra uppgifter, däribland tinornas form, dimensioner, maskstorlek, trattens placering, öppning och riktning, antal sektioner och om det finns en möjlighet för krabborna att ta sig ut. Beskrivning av fiskeansträngningen: Dag, ud, latitud och longitud när redskapet sattes ut, redskapets bäring, totalt antal tinor som nedsänkts, avstånd mellan tinorna på linan, antal förlorade tinor, djup, nedsänkningstid, typ av bete. Beskrivning av fångst: Fångst som behållits ombord: antal och vikt per art (jfr tabell 1), löpande registreringsnummer för koppling till stickprovsinformation. Tabell 1 Uppgifter som skall lämnas om provfiske efter krabba i FAO-delområde 48. 3 Antarktis Art Begärda uppgifter Dissostichus eleginoides Notothenia rossii Andra arter Biologiska uppgifter: Antal och uppskattad total vikt Antal och uppskattad total vikt Uppskattad total vikt För insamling av dessa uppgifter skall stickprov av krabborna tas från den lina som togs upp strax före middagstid genom att hela innehållet samlas in från ett antal tinor som placeras med jämna mellanrum på linan så att mellan 35 och 50 exemplar finns representerade i delprovet. Beskrivning av fångstresan: Fångstresekod, fartygskod, tillståndets nummer. Beskrivning av stickprovet: Dag, position när redskapet sattes ut, redskapets bäring, linans nummer. Uppgifter: Art, kön, längd for minst 35 individer, närvaro/frånvaro av Rhizocephalan-parasiter, notering om användningsområde för krabban (behållen ombord, kastad överbord, förstörd), notering av numret på den tina som krabban kommer från. 16 BILAGA II PROVFÅNGSTSYSTEM FÖR KRABBFISKE I FAO-DELOMRÅDE 48. 3 ANTARKTIS UNDER SÄSONGEN 1996/1997 Följande åtgärder gäller allt krabbfiske i FAO-delområde 48. 3 under fiskesäsongen 1996/1997. Varje fartyg som deltar i krabbfiske i delområde 48. 3 skall utföra fiskeoperationer enligt det provfångstsystem som anges nedan: 1. Provfångstsystemet skall bestå av minst två moment och varje fartyg som deltar i fisket skall utföra båda momenten. Moment 1 skall genomföras under den första säsongen då ett fartyg deltar i provfångstsystemet. Moment 2 och eventuella tilläggsmoment skall genomföras under påföljande fiskesäsong. 2. Fartygen skall genomföra moment 1 i provfångstsystemet när de påbörjar den första säsongen som medverkande i krabbfisket. För moment 1 gäller följande villkor: i) Moment 1 skall definieras som fartygets första 200 000 burtimmar av fiskeansträngningar när dess första fiskesäsong påbörjas. ii) Varje fartyg som genomför moment 1 skall tillbringa sina första 200 000 burtimmar av fiskeansträngningar inom ett totalt område som utgöras av tolv sektioner som är 0,5° breddgrader och 1° längdgrad. Dessa sektioner skall numreras A till L. I tillägget till bilaga II illustreras sektionerna (fig 1) och det geografiska läget anges med koordinaterna för sektionens nordöstra hörn. För varje rad skall burtimmarna beräknas genom att det totala antalet burar i raden multipliceras med nedsänkningstiden (i timmar) för den raden. Med nedsänkningstid för varje rad menas tiden från det att nedsänkningen påbörjas till dess att upptagningen påbörjas. iii) Fartygen får inte fiska utanför det område som utgörs av de tolv sektionerna på 0,5° breddgrader och 1° längdgrad innan moment 1 är fullgjort. iv) Under moment 1 får inget fartyg lägga ned mer än 30 000 burtimmar i någon sektion på 0,5° breddgrader och 1° längdgrad. v) Om ett fartyg återvänder till hamn innan det har ägnat 200 000 burtimmar åt moment 1, skall de återstående burtimmarna fullgöras innan moment 1 kan anses fullgjort. vi) Då 200 000 burtimmars provfiske har fullgjorts skall fartygen anse att moment 1 är fullgjort och kan inleda fiske på vanligt sätt. 3. Normala fiskeoperationer skall genomföras enligt de föreskrifter som anges i artiklarna 3, 5. 4, 6. 2 och 8. 2. 4. Vid övergång till normala fiskeoperationer efter moment 1 i provfångstsystemet gäller det rapportsystem för fångster och fiskeansträngningar under 10-dagarsperioder som anges i artikel 7. 2. 5. Fartygen skall genomföra moment 2 och eventuella tilläggsmoment i provfångstsystemet då de påbörjar sin andra säsong av krabbfiske. Om något fartyg påbörjar moment 1 i provfångstsystemet under 1996/97 eller 1997/98 års fiskesäsonger för beståndsuppskattning tillråda CCAMLR om lämpligt provfångstsystem, moment 2, för följande fiskesäsong. Denna rådgivning skall innehålla bestämmelser skall CCAMLR: s vetenskapliga arbetsgrupp kommitté dess och 17 i) som binder varje fartyg att fullgöra cirka en månads provfiskeansträngning under andra säsongen det deltar i provfångstsystemet, samt ii) för en ordning för insamling och inlämning av uppgifter soin passai den ivkonimctuiciarir provfiskestrategin. 6 Uppgifter som har insamlats under provfångstsystemet i både moment 1 och 2 till och med den 30 juni varje brutet år skall inges till CCAMLR senast den 31 augusti påföljande brutna år. 7. De fartyg som fullgör alla momenten i provfångstsystemet är inte tvungna att utföra provfiske under följande säsonger. Dessa fartyg skall emellertid följa de vägledningar som fastställs i artiklarna 3, 5. 4, 6. 2 och 8. 2. 8. Fiskefartygen skall självständigt delta i provfångstsystemet (fartyg får inte samarbeta för att fullborda moment i provet). 9. Krabbor som fångas under provfångstsystemet skall anses ingå i den totala tillåtna fångstmängd som gäller under den innevarande fiskesäsongen (till exempel skall för 1996/1997 provfångster anses ingå i de 1 600 ton som är totala tillåtna fångstmängd enligt artikel 5. 4). 10. Alla fartyg som deltar i provfångstsystemet skall ha åtminstone en vetenskaplig observatör ombord vid alla fiskeaktiviteter. 11. Provfångstsystemet skall införas under en tidsperiod av två brutna år (1996/1997 till 1997/1998) och uppgifterna i systemet får ändras av kommissionen under denna tidsperiod. Fiskefartyg som påbörjar provfiske under säsongen 1997/1998 skall fullgöra systemet under säsongen 1998/1999. Den här bilagan innefattar ett tillägg FISKEOMRÅDEN FÖR PROVFÅNGSTSYSTEMET FÖR FISKE EFTER KRABBA Tillägg till Bilaga II -53 -53. 5 -54 -54. 5 -55 -55. 5 AA BB ce DD EE FF GG A B C D M N R 0 S W X p T Y "?*( *t !> ^ J u z E G " K HH II i L -41 -40 -39 -38 -37 -36 -35 -34 Fig 1 : Operationer under moment 1 i provfångstsystemet för krabbfiske i FAO-delområde 48. 3 Antarktis 19 BILAGA III MINSTA MASKSTORLEK SOM AVSES I ARTIKEL 14 Art Redskapstyp Trålar, danska snurrevadar och liknande nät Notothenia rossii Dissostichus eleginoides Trålar, danska snurrevadar och liknande nät Gobionotothen gibberifrons Trålar, danska snurrevadar och liknande nät Notothenia kempi Trålar, danska snurrevadar och liknande nät Lepidonotothen squamifrons Trålar, danska snurrevadar och liknande nät Trålar, danska snurrevadar och liknande nät Champsocephalus gunnari Minsta tillåtna maskstorlek 120 mm 120 mm 80 mm 80 mm 80 mm 90 mm 20 BILAGA IV ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA DÖDLIGHETEN GENOM OLYCKSHÄNDELSE HOS SJÖFÅGLAR UNDER FÏSKK MED LÅNGREV INOM CCAMI R:s KONVI NTIONSOMRÅDF. MED UNDANTAG AV FAO-DKLOMRÅDEN SN. <> OCH 5N. 7 AN I AKK 1 IS OUI l. VO OMKÅ1M-: 58. 5. 1 ANTARKTIS OCH ÅTGÄRDER SOM HÄNFÖR SIG TILL ANVÄNDNINGEN AV NÄTSTYRKABLAR 1. Fiskeoperationer skall genomföras på ett sådant sätt att agnade krokar sjunker så snart som möjligt efter att ha nedsänkts i vatten. Om den spanska metoden med långrev med vikter används bör dessa släppas innan linan sträcks, om möjligt bör vikter som väger minst 6 kg användas och dessa bör sitta med 20 meters mellanrum. Enbart upptinat bete skall användas. 2. Långrev skall sättas ut enbart nattetid (tiden mellan den nautiska solnedgången och soluppgången). Om möjligt skall reven ha satts minst tre timmar före soluppgång för att minska förlust av bete till / fångster av vithakade petreller. Under nattligt fiske med långrev skall bara minsta möjliga fartygsljus som påkallas av säkerhetsskäl användas. 3. Fiskavfall bör inte dumpas så länge långrev läggs ut eller tas upp. Om det inte går att undvika tömning av avfall, skall detta ske så långt bort som möjligt och/eller på motsatt sida av det fartygsområde där långreven läggs ut eller tas upp. 4. Alla ansträngningar skall göras för att se till att fåglar som infångas under arbetet med långrev och som är levande släpps i levande skick och att krokar i möjligaste mån tas bort utan att fåglarnas liv riskeras. 5. En lina med remsor gjord för att avhälla fåglar frän att landa på betet medan långrev läggs ut skall släpa efter fartyget. En närmare beskrivning av linan och hur den skall läggas ul görs i tillägget till den här bilagan. Detaljer om konstniktioncn som rör antal och placering av svängtappar kan variera så länge den effektiva vattenyta som täcks av remsorna inte är mindre än den yta som täcks av här beskriven konstruktion. Detaljerna i den anordning som fungerar som dragg i vattnet för att spänna linan får också variera. 6. Andra varianter av linor med remsor får prövas på fårtyg som har två observatörer ombord, varav minst en skall vara utsedd enligt CCAMLR:s system för internationell vetenskaplig observation, förutsatt att alla andra delar av denna bevarandeåtgärd efterlevs. 7. Användning av nätstyrkablar på fångstfartyg är förbjuden i CCAMLRs konventionsområde. 8. Uppgifter om antal för varje art av sjöfåglar som har dödats eller skadats i incidenter med nätstyrkabeln i samband med riktat fiske efter Lepidonotothen squamifrons i FAO-delområde 58. 4. 4 Antarktis under säsongen 1996/1997 skall också inrapporteras. 9. Andra varianter av utformningen av linan får testas på fartyg som har två observatörer ombord, varav minst en skall vara utsedd enligt Antarkliskommissioncns systern för internationell vetenskaplig observation. Den här bilagan innefattar ett tillägg. 21 Tillagg till bilaga IV 1. Linan med remsor skall hängas upp i aktern vid en punkt cirka 4,5 m ovanför vattnet så att den befinner sig direkt ovanför den punkt där betet träffar i vattnet 2. Linan skall vara ungefär 3 mm i diameter, minst 150 lång samt försedd med en anordning i ändan som spänner linan så att större delen av den sträcks ut rakt bakom fartyget även i sid vind. 3. Med 5 m intervaller med början från fästpunkten vid fartyget skall fem remsor som var och en består av två reptrådar som är cirka 3 mm i diameter fästas Remsornas längd skall variera mellan cirka 3,5 m närmast fartyget till cirka 1,25 m för den femte remsan. När linan är sträckt skall remsorna nå vattenytan och då och då doppas ned i vattnet när fartyget häver sig Svängtapparna skall placeras i linan vid bogseringspunkten, före och efter den punkt där varje remsa är fäst och omedelbart före den vikt som sätts i ändan av linan. Varje remsa skall också ha en svängtapp vid den punkt där den är fäst vid linan. SvanqtapDar \ L i na ,. , remsor v i kt e l l er snnan a n o r d n i ng so<n * soänner l i n an 22 BILAGA V UPPLYSNINGAR SOM SKALL LÄMNAS FÖR PROVFISKF, 1. För att säkerställa att tillräcklig information ges till CCAMLR:s vetenskapliga kommitté för utvärdering under den period då ett fiske klassificeras som provfiske skall följande göras: i) Vetenskapliga kommittén skall utveckla (och vid behov årligen uppdatera) en plan för insamling av uppgifter som skall fastställa vilka uppgifter som behövs samt beskriva de åtgärder som krävs för att få fram relevanta uppgifter från provfisket. ii) Varje medlem som aktivt bedriver fiske skall årligen inom viss tid till CCAMLR inge de uppgifter som anges av den plan för datainsamling som har utvecklats av vetenskapliga kommittén. iii) Varje medlem som aktivt bedriver fiske eller avser att ge tillstånd för ett fartyg att börja fiska, skall årligen iordningställa, och före en bestämd tidpunkt till CCAMLR inge, en plan för forsknings- och fiskeoperationer som skall granskas av vetenskapliga kommittén och kommissionen. iv) Medlemsstaten skall, innan den ger tillstånd till sina fartyg att delta i ett provfiske som redan pågår, underrätta kommissionen senast i tre månader kommissionen, och medlemmen först sedan sammanträdet hållits påbörja verksamheten innan nästa reguljära sammanträde v) Fortsatt provfiskc av den medlemsstat som inte har ingivit uppgifter skall förbjudas, om de uppgifter som anges i planen för insamling och uppgifter inte har ingivits till CCAMLR avseende den senaste säsongen som fiske bedrivits, vilket gäller tills aktuella uppgifter har ingivits till CCAMLR och vetenskapliga kommittén har fått tillfälle att granska den. vi) Fiskekapacitet och fiskeansträngningar skall begränsas genom en förebyggande fångstgräns på en nivå som inte befinner sig avsevärt ovanför den nivå som krävs för att få fram den information som anges i planen för insamling av uppgifter och som krävs för att utföra de granskningar som anges i artikel punkt l. ii. vii) Namn, typ, storlek, registreringsnummer och radioanropssignal för varje fartyg som deltar i provfisket skall registreras av CCAMLR:s sekretariat minst tre månader innan varje fiskesäsong inleds. viii) Varje fartyg som deltar i provfisket skall medta en vetenskaplig observatör som skall garantera att uppgifter insamlas i enlighet med den överenskomna planen för insamling av uppgifter samt för att stå till tjänst vid insamling av biologiska och övriga relevanta uppgifter. 2. Den plan för insamling av uppgifter som skall upprättas och uppdateras av vetenskapliga kommittén skall vid behov omfatta i) en beskrivning av fiskcansträngningen och därmed sammanfogade biologiska och ekologiska data samt miljödata som erfordras för att utföra de utvärderingar som beskrivs i artikel 16 och det datum innan vilket de överenskomna uppgifterna ärligen skall inlämnas till CCAMLR, ii) en plan för riktade fiskeansträngningar under provfasen för att ge utrymme för möjligheten att kunna erhålla relevanta data för utvärdering av fiskepotentialen och de ekologiska förhållandena med fångade, beroende samt närstående, bestånd och sannolikhet för ogynnsamma effekter, och iii) en utvärdering av de tidsindelningar som gäller vid fastställande av langade, beroende samt närstående, bestånds reaktioner pä fiskevcrksamheten 3. Den plan för forsknings- och fiskeoperationer som skall iordningställas av medlemsstater som deltar eller tänker delta i provfiske skall omfatta så mycket av följande upplysningar som medlemsstaten kan lämna: 23 i) En beskrivning av på vilket sätt medlemsstatens verksamheter kommer att följa den plan för insamling av uppgifter som har utvecklats av vetenskapliga kommittén. ii) Provfiskets inriktning, inbegripet målarter, fangstmetoder, tänkt område och totala fångstgränser som föreslås för den kommande säsongen. iii) Biologisk information baserad på jämförande forsknings- och kartläggningsresor rörande t. ex. utbredning, mängd, demografiska data och uppgifter om beståndens identitet. iv) Närmare uppgifter om beroende och närstående arter och om hur sannolikt det är att dessa kan komma att påverkas av det avsedda fisket. v) Uppgifter om annat fiske i området eller om liknande fiske i andra områden som kan bidra till bedömningen av den potentiella avkastningen. 24 ISSN 1024-4506 KOM(97) 213 slutlig DOKUMENT SV 03 11 14 Katalognummer : CB-CO-97-200-SV-C ISBN 92-78-19559-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 2b


title: Verordening (EG) nr. 891/97 van de Commissie van 15 mei 1997 betreffende de opening van een gemeenschappelijk tariefcontingent voor goederen van oorsprong uit Turkije (1997)

eurovoc_concepts:
Türkiye
customs union
pasta
tariff quota
trade promotion

formats: html pdfa1b print


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 869/97 of 15 May 1997 amending Regulation (EC) No 2993/94 fixing the aid for the supply of milk products to the Canary Islands under the arrangements provided for in Articles 2 to 4 of Council Regulation (EEC) No 1601/92

eurovoc_concepts:
Canary Islands
export refund
milk
milk product
supply


title: VERORDENING (EG) Nr. 875/97 VAN DE COMMISSIE van 15 mei 1997 tot vaststelling van de restituties bij de productie in de sectoren granen en rijst

eurovoc_concepts:
cereals
maize
potato
production refund
rice


title: REGULAMENTO (CE) Nº 883/97 DA COMISSÃO de 15 de Maio de 1997 que fixa as taxas das restituições aplicáveis a certos produtos dos sectores dos cereais e do arroz exportados sob a forma de mercadorias não abrangidas pelo anexo II do Tratado

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal
rice


title: VERORDENING (EG) Nr. 881/97 VAN DE COMMISSIE van 15 mei 1997 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van halflangkorrelige en langkorrelige A volwitte rijst in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1630/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice


title: Resolution on the Commission reports on 'Prospects for the development of regional cooperation for the countries of the former Yugoslavia and what the Community could do to foster such cooperation' (SEC(96)0252 C4-0274/96) and 'Common principles for future contractual relations with certain countries in South-Eastern Europe' (COM(96)0476 C4- 0644/96)

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
development policy
regional cooperation
report

formats: html print


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 881/97 av den 15 maj 1997 om fastställande av det högsta exportbidraget för helt slipat mellankornigt ris och helt slipat långkornigt A-ris inom ramen för det anbudsförfarande som avses i förordning (EG) nr 1630/96


title: Resolution on Iran

eurovoc_concepts:
Iran
international sanctions
political violence
terrorism


title: Resolutie over Iran


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 871/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 15ης Μαΐου 1997 για την απόρριψη των αιτήσεων έκδοσης πιστοποιητικών εξαγωγής στον τομέα των σιτηρών

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export licence
groat
meal


title: Résolution sur les mesures discriminatoires de la Chine à l'encontre d'Etats membres de l'UE

eurovoc_concepts:
China
Denmark
Netherlands
restriction on competition


title: Résolution sur le Kenya

eurovoc_concepts:
Kenya
freedom of expression
national election
political violence


title: REGULAMENTO (CE) Nº 877/97 DA COMISSÃO de 15 de Maio de 1997 que fixa os direitos de importação no sector dos cereais

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import


title: REGULAMENTO (CE) Nº 882/97 DA COMISSÃO de 15 de Maio de 1997 que fixa a restituição máxima à exportação de arroz branqueado de grãos médios e longos A no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1631/96


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 868/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 15ης Μαΐου 1997 για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2219/92 σχετικά με τις λεπτομέρειες εφαρμογής του ειδικού καθεστώτος για τον εφοδιασμό της Μαδέρας με γαλακτοκομικά προϊόντα όσον αφορά τα ποσά των ενισχύσεων

eurovoc_concepts:
Madeira
export refund
milk
milk product
supply


title: Résolution sur l'Iran


title: VERORDENING (EG) Nr. 876/97 VAN DE COMMISSIE van 15 mei 1997 houdende tijdelijke schorsing van de afgifte van uitvoercertificaten voor bepaalde zuivelproducten en vaststelling van de mate waarin op nog niet afgewikkelde aanvragen voor uitvoercertificaten kan worden ingegaan

eurovoc_concepts:
cheese
export licence
export policy


title: Ψήφισμα σχετικά με την επισήμανση προϊόντων βάσει κοινωνικών κριτηρίων

eurovoc_concepts:
child labour
code of conduct
industrial product
labelling
labour standard
non-governmental organisation


title: Raccomandazione del Parlamento europeo al Consiglio sul miglioramento dell'efficacia delle azioni comuni

eurovoc_concepts:
common foreign and security policy
intergovernmental cooperation (EU)
joint action


title: Resolution on the Commission communication on the challenges facing the European defence-related industry, a contribution for action at European level (COM(96)0010 C4- 0093/96)

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
European defence policy
European security
Western European Union
arms industry
common foreign and security policy


title: Bericht der Kommission an den Rat über die bisherige Erfüllung von Marktzugangsverpflichtungen der WTO- Mitglieder bei Textilwaren und Bekleidung

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
clothing
market access
textile product
trade policy

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 15. 05. 1997 KOM(97) 219 endg. Bericht der Kommission an den Rat über die bisherige Erfüllung von Marktzugangsverpflichtungen der WTO-Mitglieder bei Textilwaren und Bekleidung 1. 0 Einleitung Gemäß Artikel 1 Absatz 7 der Verordnung (EWG) Nr. 3030/93 ' des Rates legt die Kommission einen Bericht darüber vor, inwieweit die Drittländer ihren Verpflichtungen nachgekommen sind, die sich aus den in Artikel 7 des WTO-Übereinkommens über Textilwaren und Bekleidung genannten WTO-Regeln und -Disziplinen ergeben. Gemäß Artikel 7 des Übereinkommens über Textilwaren und Bekleidung treffen alle WTO-Mitglieder die erforderlichen Maßnahmen, um den Regeln und Disziplinen des GATT 1994 in folgender Hinsicht nachzukommen: (a) Gewährleistung eines verbesserten Marktzugangs, (b) Sicherstellung fairer und angemessener Handelsbedingungen in Bereichen wie Dumping, Subventionen und Schutz der Rechte an geistigem Eigentum, und (c) Vermeidung einer Diskriminierung der Einfuhren bei der Durchführung von Maßnahmen aus allgemeinen handelspolitischen Gründen. Nach Maßgabe dieses Artikels und nach Genehmigung durch das Streitbeilegungsorgan können Einfuhr-Mitglieder die in Artikel 2 Absatz 14 des Übereinkommens über Textilwaren und Bekleidung vorgesehenen höheren Steigerungsraten wieder zurücknehmen, wenn ein Ausfuhr-Mitglied seinen Verpflichtungen aus Artikel 7 nicht nachkommt. Artikel 7 bezieht sich auf die besonderen Verpflichtungen, die die Mitglieder aufgrund der Ergebnisse der Uruguay-Runde übernommen haben. Dieser Bericht geht daher auf die Fälle ein, in denen WTO-Mitglieder eindeutig gegen die Regeln und Disziplinen des GATT 1994 verstoßen haben und diese Verstöße der Kommission gemeldet wurden. Drei weitere Berichte zu ähnlichen Themen wurden bereits ausgearbeitet. Die Dienststellen der Kommission haben unlängst dem Ausschuß Artikel 113 einen Bericht im Rahmen des GATT 1994 durch die über die Erfüllung der Verpflichtungen Vertragsparteien vorgelegt. Das Textilaufsichtsorgan erstellte einen Bericht über die Durchführung des Übereinkommens über Textilwaren und Bekleidung2, und der Rat für Warenverkehr behandelte dieses Thema ebenfalls in einem Bericht3; da diese Berichte sich jedoch weitgehend auf Notifikationen der WTO-Mitglieder stützten, wurde der Aspekt der Erfüllung von Verpflichtungen nicht umfassend berücksichtigt. 'Abi. Nr. L 275, 8. 11. 1993, s. 1 2 WTO-Dokument, G/L/l 13 vom 4. Oktober 1996 3 WTO-Dokument, G/L/l 34 vom 5. November 1996 2. 0 Gewährleistung eines verbesserten Marktzugangs 2. 1 Handel Anhang I enthält Einzelangaben zum Handel mit ausgewählten WTO-Mitgliedern, unter anderem mit allen Ländern, für deren Ausfuhren von Textilwaren und Bekleidung in die Gemeinschaft bei bestimmten Warenkategorien Höchstmengen gelten. Insgesamt (d. h. den Handel mit Nicht-WTO-Mitgliedern mitgerechnet) verzeichnen die Ausfuhren der Gemeinschaft in den letzten Jahren einen beständigen Anstieg. Auch bei der Betrachtung einzelner Exportmärkte zeigt sich im großen und ganzen dieser Trend. Insbesondere stiegen die Ausfuhren in die ASEAN-Länder beträchtlich, in einigen Fällen verdoppelten sie sich zwischen 1993 und 1995. Obwohl zum Teil das Exportniveau enttäuschend niedrig blieb und in bezug auf viele der Drittländer Marktzugangsprobleme weiterbestehen, für Handelsstatistiken durchaus sagen, daß sich die Marktzugangsbedingungen Gemeinschaftausfuhren von Textilwaren und Bekleidung verbessert haben. anhand sich läßt 2. 2 Marktzugangshemmnisse Entsprechend den in ihrer unlängst vorgelegten Mitteilung "Welthandel als globale Herausforderung: Eine Marktzugangsstrategie der Europäischen Union"4 erarbeiteten Strategie führte die Kommission umfangreiche Konsultationen mit der Wirtschaft, den Vertretern der Mitgliedstaaten und den Delegationen der Kommission in Drittländern durch, um festzustellen, inwieweit unsere WTO-Partner ihre im Rahmen der WTO eingegangenen Verpflichtungen erfüllen. Anhand der vorliegenden Informationen richtete sie eine Datenbank ein, in der Behinderungen beim Zugang zu Drittlandsmärkten gespeichert werden, und leitete sie den Mitgliedstaaten zur Kenntnisnahme, Nutzung und Stellungnahme zu. 2. 2. 1 Zölle Argentinien hat kürzlich besondere Abgaben eingeführt, die gegen die im Rahmen der Verhandlungen der Uruguay-Runde eingegangene Verpflichtung zur Bindung der Zollsätze verstoßen. Nach Konsultation der Mitgliedstaaten nahm die Kommission gemäß Artikel XXII des GATT 1994 Konsultationen mit Argentinien auf und schloß sich dem Antrag der USA auf Einleitung eines Streitbeilegungsverfahrens an. Zusätzlichen Anlaß zur Sorge gibt die Tatsache, daß einige Länder, insbesondere Brasilien, Mexiko, Südafrika und Südkorea, ihre Zölle auf Textilwaren und Bekleidung innerhalb der gebundenen Sätze angehoben haben. Solche Maßnahmen verstoßen zwar nicht gegen die entsprechenden WTO-Verpflichtungen dieser Länder, sind aber dennoch zu kritisieren, da sie den tatsächlichen Marktzugang erschweren. Die Kommission wurde KOM (96) 53 endg. 3> bei allen drei Ländern vorstellig und forderte die Wiedereinführung der vorherigen Zollsätze. Im Falle Südkoreas unterstützten die Mitgliedstaaten einen Beschluß der Kommission über die Aussetzung der allgemeinen Zollpräferenzen für Textilwaren und Bekleidung. Dagegen haben andere Länder wie Indien, Indonesien und Pakistan ihre Zölle für mehr Waren als gebunden als in den in Marrakesch eingegangenen Verpflichtungen vereinbart. Diese erfreuliche Entwicklung ist auf anhaltendes Drängen anderer WTO-Partner und auf umfassende Marktzugangsverhandlungen mit den wichtigsten Einfuhrnationen, unter anderem der Europäischen Gemeinschaft, zurückzuführen. Insbesondere in bezug auf Indien und Pakistan, die zuvor als geschlossene Märkte galten, ist dies ein wichtiger Schritt. Indien hat zusätzlich autonom eine weitere Senkung seiner Zölle für ausgewählte Textilwaren angekündigt. Andere Länder, vor allem Thailand, haben tatsächlich angewandten Zölle beträchtlich gesenkt, ohne allerdings die gebundenen Sätze zu ändern. In den meisten Drittländern liegen die tatsächlich angewandten Zölle nach wie vor beträchtlich unter den im Rahmen der WTO gebundenen Sätzen. ihre 2. 2. 2 Nichttarifäre Maßnahmen Die Kommission ist besorgt über die jüngsten Maßnahmen Argentiniens in bezug auf die Etikettierung von Textilwaren und die Vorschrift, daß Ursprungszeugnisse vom argentinischen Konsulat des Exportlandes ausgefertigt werden müssen. Sie hat gemäß Artikel XXI des GATT 1994 Konsultationen aufgenommen, die dazu führten, daß Argentinien bestimmte Vorschriften seinen WTO-Verpflichtungen nachzukommen. änderte, um informiert, die die Einfuhr erschwerten und daher als In bezug auf Südkorea wurde die Kommission über bestimmte chemische Testverfahren an Teppichen technische Handelshemmnisse betrachtet wurden. Nach Konsultationen mit den koreanischen Behörden wurde vereinbart, daß Korea ein dem Verfahren der Gemeinschafl ähnliches Testsystem einführt. Die neuen koreanischen Vorschriften traten am 15. Juni 1996 in Kraft. Ferner ist die Meinungsverschiedenheit zwischen der Gemeinschaft und den Vereinigten Staaten über die Einführung neuer Ursprungsregeln für Textilwaren noch immer nicht beigelegt. Sollte sich in diesem Streit keine zufriedenstellende Lösung finden, behält sich die Kommission vor, eine förmliche Beschwerde beim Textilüberwachungsorgan vorzuschlagen. Der Wirtschaftszeig der Gemeinschaft hat außerdem eine Beschwerde im Rahmen der Verordung über Handelshemmnisse eingereicht. Bei der Kommission gingen Beschwerden des Wirtschaftszeigs der Gemeinschaft und einiger Mitgliedstaaten darüber ein, daß es trotz der im bilateralen Abkommen EG/Indien über den Marktzugang für Textilien gemachten Zusagen Schwierigkeiten bei der Erteilung von Einfuhrlizenzen für Textilwaren und Bekleidung gibt. Die Kommission 4- beabsichtigt, entsprechend den Bestimmungen des Abkommens in dieser Angelegenheil so bald wie möglich bilaterale Konsultationen mit Indien aufzunehmen. Sie griff darüber hinaus bei der Überprüfung, die der WTO-Zahlungsbilanzausschuß zur Zeit vornimmt, das allgemeinere Thema der von Indien im Rahmen der Zahlungsbilanzbestimmungen aufrechterhaltenen Einfuhrlizenzvorschriften auf. 2. 3 Schlußfolgerung im Rahmen der Weitere Fälle, in denen ein WTO-Mitglied seine Verpflichtungen in bezug auf Senkung und Bindung von Zollsätzen, nichttarifäre Uruguay-Runde Hemmnisse für Textilwaren und Bekleidung nicht erfüllt hat, sind der Kommission nicht bekannt,. Sollten der Kommission jedoch solche Fälle zur Kenntnis gebracht werden, werden alle geeigneten rechtlichen Schritte zur Beseitigung dieser Handelshemmnisse unternommen. oder Zölle, Verwaltungs- und Lizenzerteilungsförmlichkeiten 3. 0 Faire und angemessene Handelspraktiken In den Bereichen Dumping und Antidumpingbestimmungen -verfahren, Subventionen und Ausgleichsmaßnahmen sowie Schutz der Rechte an geistigem Eigentum wurden der Kommission von den Mitgliedstaaten, der Wirtschaft oder von im Textil- und anderer Seite keine Fälle gemeldet, Bekleidungssektor Maßnahmen ergriffen haben, die mit den Verpflichtungen im Rahmen des GATT 1994 nicht vereinbar sind. in denen WTO-Mitglieder und Allerdings stieß die Kommission hier auf Fälle unlauterer Handelspraxis und leitete eine Anzahl von Verfahren ein (Einzelheiten in Anhang II). Sollten der Kommission solche Fälle zur Kenntnis gebracht werden, werden alle geeigneten rechtlichen Schritte zur Beseitigung dieser Handelshemmnisse unternommen. 4. 0 Allgemeine Diskriminierung Die Kommission wurde von den Mitgliedstaaten, der Wirtschaft oder von anderer Seite nicht auf Fälle hingewiesen, in denen WTO-Mitglieder bei der Durchführung von Maßnahmen aus allgemeinen handelspolitischen Gründen Einfuhren im Textil- und Bekleidungssektor diskriminiert haben. Sollten der Kommission solche Fälle zur Kenntnis gebracht werden, werden alle geeigneten rechtlichen Schritte zur Beseitigung dieser Handelshemmnisse unternommen. 5. 0 Schlußfolgerung Die Kommission kommt zu dem Schluß, daß die Mehrzahl der WTO-Mitglieder im allgemeinen die spezifischen Verpflichtungen in bezug auf Zölle und nichttarifäre Hemmnisse im Rahmen der Uruguay-Runde erfüllt hat. tD Die Gemeinschaft hat umgehend auf Verstöße gegen die WTO-Verpflichtungen durch Argentinien und die USA reagiert. Diese Verstöße werden von den entsprechenden WTO-Organen verfolgt. Auch in Fällen, in denen Länder entgegen dem Geiste des Artikels 7 Maßnahmen ergriffen haben, die den Marktzugang tatsächlich behindern, insbesondere Brasilien, Mexiko, Südafrika und Korea, hat die Kommission bilaterale Kontakte aufgenommen. Probleme im Zusammenhang mit den Einfuhrlizenzen für Indien werden auf bilateraler Ebene sowohl im Rahmen des Marktzugangsabkommens EG/Indien als auch im WTO- Zahlungsbilanzausschuß behandelt. daß vertritt die Ansicht, Die Kommission sämtliche Marktzugangsinstrumente der WTO systematisch einsetzen sollte, um auf diese und alle anderen Fragen, die der Wirtschaftszeig der Gemeinschaft und die Mitgliedstaaten für wichtig halten, zu gewährleisten, daß das zu machen und Textilaufsichtsorgan diese Fragen bei der Erstellung seines Berichts für den Rat für Warenverkehr über die erste Phase des Übereinkommens über Textilwaren und Bekleidung in vollem Umfang berücksichtigt. die Gemeinschaft aufmerksam Anhänge (2) Europäische Kommission ANHANG I Generaldirektion Auswärtige Beziehungen HANDEL MIT TEXTILWAREN UND BEKLEIDUNG ZWISCHEN DER EG UND WTO-LÄNDERN, FÜR DIE HÖCHSTMENGEN GELTEN-1992-1995 WICHTIGSTE LIEFERLANDER HS-KAPITEL 50-63 HANDELSVOLUMEN (Mio. ECU) 1992 = 100 PARTNER SÜDKOREA HONGKONK MACAU GÜTER STROM Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo 1992 1993 1994 1995 1992 1993 1994 1995 1. 079 300 -779 2. 590 772 -1. 818 426 3 -422 931 345 -587 2. 810 992 -1. 819 453 4 -449 852 514 -338 2. 623 1. 267 -1. 355 448 5 -444 828 673 -154 2. 601 1. 284 -1. 318 415 6 -408 100 100 100 100 100 100 100 100 100 86 115 75 109 128 100 106 130 106 79 171 43 101 164 75 105 151 105 77 225 20 100 166 72 97 201 97 INDISCHER SUBKONTINENT HS-KAPITEL 50-63 HANDELSVOLUMEN (Mio. ECU) 1992-100 PARTNER PAKISTAN INDIEN SRI LANKA I GÜTER STROM Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo 1992 1993 1994 1995 1992 1993 1994 1995 980 56 -924 1. 870 42 -1. 828 325 38 -286 1. 074 58 -1. 016 2. 203 66 -2. 136 400 50 -350 1. 171 46 -1. 124 2. 560 87 -2. 472 457 64 -394 ASEAN 1. 231 55 -1. 176 2. 947 105 -2. 842 476 75 -401 100 100 100 100 100 100 100 100 100 110 102 110 118 158 117 123 131 122 119 82 122 137 208 135 141 166 137 126 97 127 158 249 155 147 195 140 HS-KAPITEL 50-63 HANDELSVOLUMEN (Mio. ECU) 1992 = 100 PARTNER THAILAND INDONESIEN MALAYSIA SINGAPUR PHILIPPINEN GUTER STROM Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo 1992 1993 1994 1995 1992 1993 1994 1995 912 60 -852 1. 372 46 -1. 326 483 40 -443 227 165 -62 357 45 -312 905 68 -837 1. 466 58 -1. 409 504 49 -455 173 210 37 359 47 -312 901 91 -811 1. 559 92 -1. 466 528 65 -463 125 279 154 343 51 -292 866 109 -757 1. 508 126 -1. 382 464 83 -381 99 290 191 306 52 -254 100 100 " 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 99 113 98 107 124 106 104 122 103 76 127 -60 100 103 100. 99 151 95 114 199 111 109 162 105 55 169 -248 96 113 94 95 182 89 110 271 104 96 207 86 44 176 -308 86 114 82 -\ E u r o p ä i s c he K o m m i s s i on ANHANG I LATEINAMERIKA Generaldirektion A u s w ä r t i ge B e z i e h u n g en HS-KAPITEL 50-63 HANDELSVOLUMEN (Mio. ECU) 1992 = 100 PARTNER PERU BRASILIEN ARGENTINIEN GUTER STROM Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo 1992 1993 1994 1995 1992 1993 1994 1995 122 4 -117 322 82 -240 115 71 -44 104 9 -95 270 153 -117 130 108 -21 100 6 -94 279 150 -130 81 84 3 MOEL 104 13 -91 241 209 -32 178 80 -98 100 100 100 100 100 100 100 100 100 82 138 80 87 183 54 70 118 -7 85 204 81 84 187 48 113 153 48 86 299 78 75 256 13 155 113 223 HS-KAPITEL 50-63 HANDELSVOLUMEN (Mio. ECU) 1992 = 100 PARTNER POLEN TSCHECH. REP. (Schätzwert 1992) SLOWAKEI (Schätzwert 1992) UNGARN RUMÄNIEN BULGARIEN GUTER STROM Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo Einfuhren Ausfuhren Saldo 1992 1993 1994 1995 1992 1993 1994 1995 1. 114 943 -170 489 320 -169 177 101 -75 658 554 -104 494 324 -170 198 136 -62 1. 394 1. 204 -190 565 448 -117 208 139 -69 700 602 -98 644 449 -195 213 155 -58 1. 634 1. 446 -188 710 584 -126 319 180 -138 749 683 -65 840 575 -265 250 214 -37 1. 885 1. 738 -147 853 748 -105 402 267 -135 900 832 -68 1. 040 783 -257 317 278 -40 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 125 128 112 116 140 69 118 137 92 106 109 94 130 139 115 108 114 93 147 153 110 145 183 74 180 178 184 114 123 63 170 177 156 126 157 59 169 184 86 174 234 62 227 263 179 137 150 66 211 242 151 160 204 64 ANMERKUNGEN. Berichtsländer 1992-1994 : EG12; 1995 : EG15 Nicht berücksichtigt sind Länder, für die nach den Bestimmungen des MFA-Übereinkommens oder ähnlicher Übereinkommen keine Beschränkungen gelten 8 AM 1. APRIL 1997 GELTENDE ANTIDUMPING- UND ANTISUBVENTIONSMASSNAHMEN GEGENÜBER WTO- MITGLIEDERN IM TEXTILSEKTOR Anhang II WARE -Baumwollgarne URSPRUNGS LAND Brasilien Türkei MASSNAHME VERÖFFENTLICHUNG Zölle ABl. L 82, 27. 3. 92, ABl. 1 -Polyesterfasern und Türkei -garne Verpflichtung (Antisub. ) AB1. L 272, 28. 9. 91, S. 92 -Polyesterspinnfasern Türkei -texturierte Polyester- Indonesien Filamentgarne Thailand -Polyestergarne Indonesien Türkei Zölle Zölle Zölle AB1. L 347, 16. 12. 88, S. 10 ABL L 128, 25. 5. 96, S. 3 ABl. L 178, 17. 7. 96 ABl. L 88, 3. 4. 92, S. 1 ABl. L 141, 14. 6. 96. -Bindegarne und Pressengarne aus Sisal Brasilien Verpflichtung ABl. L 251, 8. 10. 93 -Synthetische Polyesterspinnfasern Rumänien Türkei Zölle ABl. L 306, 22. 10. 92, S. 1 Indien Südkorea Zölle ABl. L9, 15. 01. 93, S. 2 °[ AM 1. APRIL 1997 GELTENDE ANTIDUMPING- UND ANTISUBVENTIONSMASSNAHMEN GEGENÜBER WTO MITGLIEDERN IM TEXTILSEKTOR WARE -Bettwäsche URSPRUNGS- LAND Ägypten Indien Pakistan MASSNAHME EINLEITUNG Einleitung AD 13. 9. 96 -Baumwollgewebe (grau) Türkei Einleitung AD 21. 2. 96 Ägypten Indien Indonesien Pakistan -Polyestergarn (POY/PTY) -Polyestergarn (PTY) Indien Indonesien Einleitung AD Überprüfung 11/4 29. 7. 94 23. 11. 96 Malaysia Einleitung AD 19. 4. 95 -Polyestergarne Türkei Überprüfung 11/4 4. 7. 96 -Säcke aus Polyolefin (klein) Indien Indonesien Thailand Einleitung AD 13. 4. 95 -Seile aus Spinnfasern (klein) -Synthetische Spinn- fasern Indien Einleitung AD 4. 4. 96 Indien Überprüfung 11/4 4. 7. 96 \o ISSN 0254-1467 KOM(97) 219 endg. DOKUMENTE DE 11 02 10 Katalognummer : CB-CO-97-210-DE-C ISBN 92-78-19652-5 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg u


title: RÈGLEMENT (CE) N° 875/97 DE LA COMMISSION du 15 mai 1997 portant fixation des restitutions à la production dans les secteurs des céréales et du riz


title: Resolução sobre a suspensão do processo de arbitragem de litígios no âmbito da OMC relativo às leis Helms-Burton e d'Amato-Kennedy

eurovoc_concepts:
Cuba
European Parliament
United States
World Trade Organisation
consultation procedure
international sanctions
powers of parliament


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 882/97 DER KOMMISSION vom 15. Mai 1997 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem mittelkörnigem Reis und geschliffenem Langkornreis A im Zusammenhang mit der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1631/96


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 870/97 DER KOMMISSION vom 15. Mai 1997 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price


title: Information circular 3-80 : Conversion values for steel hardness.

eurovoc_concepts:
European standard
iron and steel product
steel


title: Resolution on discriminatory measures taken by China against certain EU Member States


title: Beslutning om internationale fiskeriaftaler

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
fishery management
fishery resources
fishing agreement
fishing regulations


title: Resolução legislativa que contém o parecer do Parlamento Europeu sobre a proposta de regulamento do Conselho (CE) nº 3069/95 que estabelece um programa de observação da Comunidade Europeia aplicável aos navios de pesca comunitários que operam na zona de regulamentação da Organização das Pescarias do Noroeste do Atlântico (COM(96) 0685 C4-0035/97 96/0310(CNS))

eurovoc_concepts: North-West Atlantic Fisheries Organisation


title: Protokół do Umowy o partnerstwie i współpracy ustanawiającej partnerstwo między Wspólnotami Europejskimi i ich Państwami Członkowskimi, z jednej strony, a Republiką Mołdowy, z drugiej strony

eurovoc_concepts:
EAEC
ECSC
Moldova
accession to the European Union
cooperation agreement (EU)
cooperation policy
protocol to an agreement

formats: html pdf print

text: 148 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 11/t. 58 22000A1109(03) 9. 11. 2000 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 283/37 PROTOKÓŁ DO UMOWY O PARTNERSTWIE I WSPÓŁPRACY ustanawiającej partnerstwo między Wspólnotami Europejskimi i ich Państwami Członkowskimi, z jednej strony, a Republiką Mołdowy, z drugiej strony (1) KRÓLESTWO BELGII, KRÓLESTWO DANII, REPUBLIKA FEDERALNA NIEMIEC, REPUBLIKA GRECKA, KRÓLESTWO HISZPANII, REPUBLIKA FRANCUSKA, IRLANDIA, REPUBLIKA WŁOSKA, WIELKIE KSIĘSTWO LUKSEMBURGA, KRÓLESTWO NIDERLANDÓW, REPUBLIKA AUSTRII, REPUBLIKA PORTUGALSKA, REPUBLIKA FINLANDII, KRÓLESTWO SZWECJI, ZJEDNOCZONE KRÓLESTWO WIELKIEJ BRYTANII I IRLANDII PÓŁNOCNEJ, Umawiające się Strony Traktatu ustanawiającego Wspólnotę Europejską, Traktatu ustanawiającego Europejską Wspólnotę Węgla i Stali oraz Traktatu ustanawiającego Europejską Wspólnotę Energii Atomowej, zwane dalej „Państwami Członkowskimi”, oraz WSPÓLNOTA EUROPEJSKA, EUROPEJSKA WSPÓLNOTA WĘGLA I STALI I EUROPEJSKA WSPÓLNOTA ENERGII ATOMOWEJ, zwane dalej „Wspólnotą”, z jednej strony, i REPUBLIKA MOŁDOWY, z drugiej strony, Uwzględniając przystąpienie Republiki Austrii, Republiki Finlandii i Królestwa Szwecji do Unii Europejskiej oraz tym samym do Wspólnoty w dniu 1 stycznia 1995 r. , UZGODNIŁY, CO NASTĘPUJE: Artykuł 1 Republika Austrii, Republika Finlandii i Królestwo Szwecji są Stronami Umowy o partnerstwie i współpracy, ustanawiającej partnerstwo między Wspólnotami Europejskimi i ich Państwami Członkowskimi, z jednej strony, a Republiką Mołdowy, z drugiej strony, podpisane w Brukseli w dniu 28 listopada 1994 r. (zwanej dalej „Umową”) i odpowiednio przyjmują oraz biorą pod uwagę w ten sam sposób, jak pozostałe Państwa Członkowskie Wspólnoty, teksty Umowy, jak również wspólnych deklaracji, deklaracji i wymian listów załączone do Aktu końcowego podpisanego w tym samym dniu. (1) Umowa sporządzona w jedenastu językach urzędowych Unii Europejskiej (hiszpańskim, duńskim, niemieckim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, niderlandzkim, portugalskim, fińskim i szwedzkim) została opublikowana w Dz. U. L 283 z 9. 11. 2000, str. 3. Wersje w językach: czeskim, estońskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, polskim, słowackim i słoweńskim są opublikowane w niniejszym tomie wydania specjalnego 2004. 11/t. 58 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 149 Teksty Umowy, Aktu końcowego i wszystkich dokumentów załączonych do niej zostają sporządzone w języku fińskim i szwedzkim. Zostają one załączone do niniejszego Protokołu (1) i są na równi autentyczne z tekstami w innych językach, w których sporządzono Umowę, Akt końcowy i dokumenty do niej załączone. Artykuł 2 Niniejszy Protokół sporządzono w dwóch egzemplarzach w języku duńskim, niderlandzkim, angielskim, fińskim, francuskim, niemieckim, greckim, włoskim, portugalskim, hiszpańskim, szwedzkim i mołdawskim, każdy z tych tekstów jest na równi autentyczny. Artykuł 3 Artykuł 4 Protokół zostanie zatwierdzony przez Strony zgodnie z ich procedurami wewnętrznymi. Niniejszy Protokół wchodzi w życie pierwszego dnia drugiego miesiąca następującego po dniu, w którym jego Strony dokonają wzajemnej notyfikacji o ukończeniu procedur określonych w akapicie pierwszym. Hecho en Bruselas, el quince de mayo de mil novecientos noventa y siete. Udfærdiget i Bruxelles den femtende maj nitten hundrede og syvoghalvfems. Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Mai neunzehnhundertsiebenundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δεκαπέντε Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά. Done at Brussels on the fifteenth day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-seven. Fait à Bruxelles, le quinze mai mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept. Fatto a Bruxelles, addì quindici maggio millenovecentonovantasette. Gedaan te Brussel, de vĳftiende mei negentienhonderdzevenennegentig. Feito em Bruxelas, em quinze de Maio de mil novecentos e noventa e sete. Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä toukokuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän. Som skedde i Bryssel den femtonde maj nittonhundranittiosju. Întocmit la Bruxelles, la cincisprezece mai o mie nouă sute nouăzeci si ș(cid:13)apte. (1) Dz. U. L 181 z 24. 6. 1998, str. 3. 150 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 11/t. 58 Pour le Royaume de Belgique Voor het Koninkrĳk België Für das Königreich Belgien Cette signature engage également la Communauté française, germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. la Communauté flamande, la Communauté Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franstalige Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelĳke Gewest. Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. På Kongeriget Danmarks vegne Für die Bundesrepublik Deutschland Για την Ελληνική Δημοκρατία 11/t. 58 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 151 Por el Reino de España Pour la République française Thar ceann na hÉireann For Ireland Per la Repubblica italiana Pour le Grand-Duché de Luxembourg 152 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 11/t. 58 Voor het Koninkrĳk der Nederlanden Für die Republik Österreich Pela República Portuguesa Suomen tasavallan puolesta För Republiken Finland För Konungariket Sverige For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland 11/t. 58 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 153 Por las Comunidades Europeas For De Europæiske Fællesskaber Für die Europäischen Gemeinschaften Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες For the European Communities Pour les Communautés européennes Per le Comunità europee Voor de Europese Gemeenschappen Pelas Comunidades Europeias Euroopan yhteisöjen puolesta För Europeiska gemenskaperna Pentru Republica Moldova


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 890/97 της Επιτροπής της 15ης Μαΐου 1997 για το άνοιγμα ορισμένων κοινοτικών δασμολογικών ποσοστώσεων εμπορευμάτων καταγωγής Τουρκίας (1996)

eurovoc_concepts:
Türkiye
customs union
pasta
tariff quota
trade promotion


title: Regulamento (CE) nº 890/97 da Comissão de 15 de Maio de 1997 relativo à abertura de um contingente pautal comunitário para certas mercadorias originárias da Turquia (1996)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1659/97 von den Abgeordneten Nikitas KAKLAMANIS , Mihail PAPAYANNAKIS an die Kommission. Die Zukunft des Gemeinschaftlichen Förderkonzepts

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Community support framework
EU financing
EU regional policy
Structural Funds
economic and social cohesion
intergovernmental conference (EU)
less-favoured region
regional aid

text: 22. 1. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 21/79 Die Kommission wird gema¤(cid:223) den Erla¤uterungen im Haushaltsplan 1997 nach befu¤rwortender Stellungnahme der Mitgliedstaaten die erforderlichen Mittelbindungen bei der Haushaltslinie B7-420 vornehmen. Die Einstellungen fu¤r die technische Hilfe erfolgen gema¤(cid:223) der Verordnung Nr. 1488/96 des Rates (MEDA) (1) im Zuge von Ausschreibungen und im Einklang mit den in der Haushaltsordnung fu¤r den Gesamthaushaltsplan der Europa¤ischen Gemeinschaften vorgesehenen Verfahren. (1) ABl. L 189 v. 30. 7. 1996. (98/C 21/173) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1659/97 von Nikitas Kaklamanis (UPE) und Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Die Zukunft des Gemeinschaftlichen Fo¤rderkonzepts (14. Mai 1997) Viele der Vorhaben in den su¤deuropa¤ischen Mitgliedstaaten, die aus dem Koha¤sionsfonds und dem Strukturfonds mitfinanziert werden, werden ho¤chstwahrscheinlich zusa¤tzliche Zuschu¤sse beno¤tigen. Da wir von der Generaldirektion XVI erfahren haben, da(cid:223) das zusta¤ndige Kommissionsmitglied eine Konferenz veranstalten will, auf der die Ansichten der Mitgliedstaaten in bezug auf die Ho¤he dieser Zuschu¤sse geho¤rt werden sollen, wird die Kommission gebeten mitzuteilen, ob sie den langfristigen Investitionsbedarf zur Fertigstellung der Vorhaben bereits ermittelt hat, die im Rahmen des Zweiten Gemeinschaftlichen Fo¤rderkonzepts in Angriff genommen wurden, und ob sie schon zu allgemeinen Ansichten daru¤ber gelangt ist, woher die no¤tigen Mittel genommen werden sollen? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (8. Juli 1997) Die Kommission beabsichtigt, kurz nach Abschlu(cid:223) der Regierungskonferenz umfassende Vorschla¤ge zur zuku¤nftigen Finanzierung der Gemeinschaft und zur Wirtschafts- und Koha¤sionspolitik nach 1999 vorzulegen. Aller Voraussicht nach bleiben die wirtschaftlich schwa¤chsten Gebiete die Hauptbegu¤nstigten der Strukturma(cid:223)- nahmen. Au(cid:223)erdem ist vorgesehen, strukturschwache Gebiete (einschlie(cid:223)lich der la¤ndlichen Gebiete) in den wirtschaftlich sta¤rkeren Mitgliedstaaten zu unterstu¤tzen sowie die Entwicklung der Humanressourcen zu fo¤rdern. Auch wenn zur Zeit noch keine genauen Aussagen zu den Kommissionsvorschla¤gen mo¤glich sind, ist generell davon auszugehen, da(cid:223) sich das System der Strukturfonds in Sinne einer versta¤rkten Schwerpunktbildung entwickeln mu(cid:223); au(cid:223)erdem mu(cid:223) das System vereinfacht und seine Wirksamkeit verbessert werden. (98/C 21/174) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1664/97 von David Bowe (PSE) an die Kommission (20. Mai 1997) Betrifft: Ho¤chstlebensdauer von KFZ Warum kann die Kommission den Entwurf ihres Richtlinienvorschlags u¤ber die Ho¤chstlebensdauer von KFZ nicht abschlie(cid:223)en? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (2. Juli 1997) Die Kommission beabsichtigt, noch vor der Sommerpause einen Vorschlag fu¤r eine Richtlinie u¤ber Altfahrzeuge zu verabschieden. Die Kommission bringt den Text gerade zum Abschlu(cid:223). Er entha¤lt eine Reihe von technischen, wirtschaftlichen und organisatorischen Fragen, die gru¤ndlicher Erwa¤gung bedu¤rfen


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 863/97 of 14 May 1997 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables


title: QUESTION ECRITE no 1771/97 de Arlene McCARTHY à la Commission. Obligation faite par la Commission européenne aux bénéficiaires de subventions communautaires de conserver les documents relatifs à ces subventions

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
administrative formalities
archives
document
information medium
support policy
use of aid


title: Proposta de Decisão do Conselho que autoriza a República Francesa a prorrogar a aplicação de medidas derrogatórias ao artigo 17º e aos n°s 3, 4 e 5 do artigo 22º da Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios

eurovoc_concepts:
France
VAT
basis of tax assessment
copyright
derogation from EU law

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 14. 05. 1997 COM(97) 215 final RELATÓRIO DA COMISSÃO AO CONSELHO apresentado nos termos do artigo 2° da Decisão 92/544/ CEE do Conselho de 23 de Novembro de 1992 (aplicação de medidas derrogatórias ao artigo 17° e aos n°s 3, 4 e 5 do artigo 22° da Sexta Directiva 77/388/CEE relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios) Proposta de DECISÃO DO CONSELHO que autoriza a República Francesa a prorrogar a aplicação de medidas derrogatórias ao artigo 17° e aos n°s 3, 4 e 5 do artigo 22c da Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios (apresentados pela Comissão) RELATÓRIO DA COMISSÃO AO CONSELHO apresentado nos termos do artigo 2° da Decisão 92/544/ CEE do Conselho de 23 de Novembro de 1992 (aplicação de medidas derrogatórias ao artigo 17° e aos n°s 3, 4 e 5 do artigo 22° da Sexta Directiva 77/388/CEE relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios) 2 L INTRODUÇÃO Pela Decisão n° 92/544/CEE de 23 de Novembro de 19921, o Conselho autorizou a República Francesa, com base no artigo 27° da Sexta Directiva, a adoptar medidas derrogatórias ao disposto no artigo 17° e nos n°s 3, 4 e 5 do artigo 22° da referida directiva. Esta derrogação era válida até 31 de Dezembro de 1996. Esta derrogação permitia a aplicação de um regime especial com o objectivo de reduzir as obrigações dos autores de obras intelectuais que recebem direitos de autor quando estes são pagos pelos editores, por sociedades de cobrança e repartição dos direitos e pelos produtores. As medidas especiais consistem, por um lado, em aplicar uma retenção na fonte do imposto devido pelos autores e, por outro, na previsão de uma taxa fixa para o direito à dedução destes autores. O artigo 2° da referida decisão prevê que a Comissão apresente ao Conselho um relatório sobre a sua aplicação, acompanhado, se for caso disso, de uma proposta de decisão de prorrogação. O presente relatório tem por objectivo dar conta da aplicação da referida derrogação e instruir o pedido de prorrogação que foi apresentado pela República Francesa, por carta registada no Secretariado-Geral da Comissão em 14 de Fevereiro de 1997. DL APLICAÇÃO DA DERROGAÇÃO 1. Antecedentes da derrogação A França utilizou, até 1 de Outubro de 1991, a faculdade prevista no n°3, alínea b), do artigo 28° da Sexta Directiva que permite continuar a isentar as prestações de serviços dos autores, artistas, intérpretes e executantes de obras de arte (ponto 2 do Anexo F da referida directiva). Com uma preocupação de adaptar a sua legislação ao regime normal do sistema comum do IVA, a França passou, a partir de 1 de Outubro de 1991, a sujeitar a IVA as prestações dos autores de obras intelectuais, dos artistas, intérpretes e executantes e dos artistas de espectáculo. A aplicação pura e simples das disposições comunitárias previstas para a cobrança do imposto não se revelou adequada, em especial no que se refere às prestações dos autores de obras intelectuais. Com efeito, os profissionais em causa observaram que a aplicação do imposto a seu nível não produzia quaisquer receitas para o Tesouro, uma vez que o imposto continuava a ser susceptíval de dedução por parte dos editores, produtores, etc. , e que as novas obrigações administrativas que lhes eram impostas teriam, na ausência de receitas fiscais, meramente urn objectivo de carácter formal de conformidade jurídica com a legislação comunitária. 1 JOn°L 351 de 2. 12. 1992, p. 32. 3 Foi com o objectivo de fazer aceitar melhor pelos autores a sua sujeição ao IVA que a República Francesa introduziu o regime especial em questão. 2. As características essenciais do reeime Por um lado, o regime consiste na cobrança do IVA devido pelos autores de obras intelectuais através da retenção na fonte pela entidade que procede ao pagamento. Este regime é aplicável no momento em que os direitos são pagos por editores, sociedades que procedem à repartição de direitos ou ainda por produtores. Por outras palavras, o regime só é aplicável quando a entidade que procede ao pagamento é um sujeito passivo registado junto da administração fiscal. Por outro lado, é aplicada uma taxa de 0,80% aos direitos de autor a título de direitos à dedução a que os autores possam ter direito. Esta dedução fixa exclui qualquer outra dedução. Uma empresa que pague direitos de autor a um autor, deve pagar ao Ministério das Finanças o IVA calculado com base no montante desses direitos de autor, sendo deduzido o valor fixo do IVA dedutível. Para as operações efectuadas no âmbito deste regime, os autores de obras intelectuais são dispensados da obrigação de emissão de factura, de apresentação de declaração e de pagamento do imposto. Por último, qualquer autor tem direito a renunciar a este regime, optando pela aplicação do IVA de acordo com o regime comum. 3. Posição da Administração francesa sobre a aplicação do regime especial As Autoridades francesas consideram que o regime oferece as maiores garantias de uma cobrança eficiente do IVA devido por pessoas, em princípio, pouco ao corrente das formalidades inerentes aos impostos sobre o volume de negócios (músicos, escritores, compositores, etc. ). Além disso, verifica-se uma adesão muito forte a este dispositivo por parte dos autores, dado apenas 5% de entre eles terem manifestado a vontade de a ele renunciarem, exercendo a opção de serem sujeitos ao regime normal. Por último, as Autoridades francesas observam que a administraão fiscal não observou qualquer anomalia digna de nota no que se refere à aplicação do dispositivo. m. PARECER DA COMISSÃO O artigo 27° permite a introdução de medidas derrogatórias específicas à Sexta Directiva quer para simplificar a cobrança do imposto, quer para evitar determinadas fraudes ou evasões fiscais. A Comissão considera que o regime adoptado permite reduzir as obrigações administrativas num sector de actividade muito específico e que, nesse sentido, preenche a condição de simplificação da cobrança do imposto enunciada no artigo 27° acima referido. H Por outro lado, a possibilidade dada aos autores de obras intelectuais de optarem pelo regime normal de tributação permite-lhes exercer plenamente o seu direito à dedução se considerarem que a dedução fixa prevista pelo regime especial não reflecte a sua situação específica. A Comissão considera assim que se justifica uma prorrogação das medidas específicas em questão com base no artigo 27° da Sexta Directiva. No que diz respeito ao prazo de validade da autorização, a Comissão observa que, em 10 de Julho de 1996, adoptou um programa de trabalho para a criação de um sistema comum do IVA2 que prevê uma progressão gradual na via de um novo sistema. Uma vez que a apresentação do último pacote de propostas está prevista para meados de 1999, a Comissão considera não ser possível conceder uma prorrogação de uma medida derrogatória para além de 31 de Dezembro de 1999. De facto, afigura-se oportuno avaliar, na altura, a coerência da medida derrogatória com a abordagem desenvolvida no âmbito do novo sistema comum do IVA. COM (96) 328 final de 22. 07. 1996. Ir oposta de DECISÃO DO CONSELHO que autoriza a República Francesa a prorrogar a aplicação de medidas derrogatórias ao artigo 17° e aos n°s 3, 4 e 5 do artigo 22° da Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios c EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS Por carta registada no Secretariado-Geral da Comissão em 14 de Fevereiro de 1997, o Governo da República Francesa apresentou um pedido de prorrogação da derrogação que lhe tinha sido concedida pela Decisão 92/544/CEE do Conselho1, de 23 de Novembro de 1992. O artigo 2° da decisão acima referida estabelece que, com base num relatório a apresentar pela Comissão sobre a aplicação da referida decisão pela França, o Conselho, deliberando com base numa proposta da Comissão, decidirá da eventual prorrogação da referida decisão. O relatório apresentado pela Comissão sobre a aplicação da referida decisão concluiu que seria oportuno prorrogar a aplicação das disposições da referida decisão até 31 de Dezembro de 1999. De facto, em 10 de Julho de 1996, a Comissão adoptou um programa de trabalho para a criação de um sistema comum do IVA2 que prevê uma progressão gradual na via de um novo sistema. Uma vez que a apresentação do último pacote de propostas está prevista para meados de 1999, afigura-se oportuno limitar o prazo de validade até 31 de Dezembro de 1999, permitindo, assim, avaliar a necessidade e a coerência da medida derrogatória com a abordagem global desenvolvida no âmbito do novo sistema comum do IVA. Nos termos do n° 3 do artigo 27° da Sexta Directiva IVA, por carta de 13 de Março de 1997, os restantes Estados-membros foram informados do pedido apresentado pela República Francesa. 1 JO n°L 351 de 2. 12. 1992, p. 32. 2 COM (96) 328 final de 22. 07. 1996. ^ Proposta de DECISÃO PO CONSELHO que autoriza a República Francesa a prorrogar a aplicação de medidas derrogatórias ao artigo 17° e aos n°s 3, 4 e 5 do artigo 22° da Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios1- sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado: matéria colectável uniforme e, nomeadamente, o seu artigo 27°, Tendo em conta a anterior Decisão 92/544/CEE do Conselho2, de 23 de Novembro de 1992, Tendo em conta o relatório da Comissão sobre a aplicação da referida decisão, Tendo em conta a correspondente proposta da Comissão, Considerando que, nos termos do n° 1 do artigo 27° da Sexta Directiva IVA, o Conselho, deliberando por unanimidade, sob proposta da Comissão, pode autorizar os Estados- membros a introduzirem ou prorrogarem a vigência de medidas especiais derrogatórias da directiva para simplificar a cobrança do imposto ou para evitar certas fraudes ou evasões fiscais; Considerando que, por carta registada no Secretariado-Geral da Comissão, em 14 de Fevereiro de 1997, o Governo da República Francesa apresentou um pedido de prorrogação da medida derrogatória que lhe tinha sido anteriormente concedida, por um prazo limitado, pela Decisão 92/544/CEE do Conselho; Considerando que os restantes Estados-membros foram informados, em 13 de Março de 1997, do pedido da República francesa; 1 2 JO n° L 145 de 13. 6. 1977, p. 1, com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 96/95/CE (JO n°L 338 de 28. 12. 1996, p. 89). JO n°L 351 de 2. 12. 1992, p. 32. Considerando que o relatório da Comissão sobre a aplicação da referida derrogação revelou que as medidas especiais preenchem as condições de aplicação do artigo 27° da referida directiva; Considerando que a Comissão adoptou, em 10 de Julho de 19963, um programa de trabalho acompanhado de um calendário de propostas no qual se prevê uma progressão gradual na via de um sistema comum do IVA para o Mercado Único; Considerando que a autorização é concedida até 31 de Dezembro de 1999, permitindo, assim, avaliar a necessidade e a coerência desta derrogação com a abordagem global desenvolvida no âmbito do novo sistema comum do IVA, uma vez que a apresentação do último pacote de propostas está prevista para meados de 1999; Considerando que esta derrogação não terá qualquer repercussão negativa nos recursos próprios das Comunidades Europeias provenientes do IVA, ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: COM(96)328 final de 22. 7. 96. 5 Artigo Io Em derrogação ao disposto no artigo 17° e nos n°s 3, 4 e 5 do artigo 22° da Directiva 77/388/CEE, a República Francesa é autorizada, até 31 de Dezembro de 1999, a: aplicar uma retenção na fonte do imposto devido pelos autores de obras de carácter intelectual, quando os direitos de autor que recebem são pagos por editores, sociedades de gestão e de repartição dos direitos ou por produtores; aplicar aos direitos de autor uma taxa fixa de 0,80% a título dos direitos de dedução a que os autores possam ter direito. Esta dedução fixa exclui qualquer outra dedução. A República Francesa é a destinatária da presente decisão. Artigo 2o Feito em Bruxelas, em Pelo Conselho O Presidente / )0 ISSN 0257-9553 COM(97) 215 final DOCUMENTOS PT 06 01 09 N. ° de catálogo : CB-CO-97-203-PT-C ISBN 92-78-19590-1 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo