title: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en unionspolitik mot korruption

eurovoc_concepts:
corruption
fraud against the EU
intergovernmental cooperation (EU)
public morality

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 21. 05. 1997 KOM(97) 192 slutlig MEPPELANPE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RADET OCH EUROPAPARLAMENTET OM EN UNIONSPOLITIK MOT KORRUPTION INNEHÅLLSFÖRTECKNING Del I: INLEDNING I 1 1. 2 BEHOVET AV EN FÖRSTÄRKT UNIONSPOLITIK MOT KORRUPTION KORRUPTIONENS OMFATTNING Del II: BEKÄMPNING AV KORRUPTION INOM SÄRSKILDA POLITIKOMRÅDEN II. 1 KORRUPTION OCH STRAFFLAGSTIFTNING 11. 2 SKATTEAVDRAG II. 3 11. 3. 1 11. 3. 2 II. 3. 2. a II. 3. 2. b 11. 3. 3 II. 3. 3. a II. 3. 3 b II. 3. 3 c II. 3. 3. d DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN INRE POLITIK Direktiven om offentlig upphandling Ekonomiska transaktioner Företagsräkenskaper Finansinstitut Andra åtgärder och politikområden Svartlistning Åtaganden mot korruption Civilrättslig gottgörelse "Whistle blowers" (uppgiftslämnare) 114 11. 4. 1 11. 4. 2 11. 4. 3 EXTERNT STÖD OCH SAMARBETE Förebyggande av korruption i tredje länder som mottar EG-stöd Program för bekämpning av korruption God statsförvaltning och bestämmelser om bekämpning av korruption 11. 5 SAMARBETE I INTERNATIONELLA FORA BILAGA I INTERNATIONELLA INITIATIV Del I: INLEDNING I 1 BEHOVET AV EN FÖRSTÄRKT UNIONSPOLITIK MOT KORRUPTION 1. Syftet med detta meddelande är att presentera de huvudsakliga beståndsdelarna i en unionspolitik mot korruption. Behovet av att bekämpa korruption på EU-nivå har redan bekräftats och ett antal initiativ som rör kampen mot korruption har tagits. Dessa omfattar dock inte alla frågor och ingår inte heller som del i en samlad insats. Utvecklingen tyder på ett behov av vidare och mer samordnade åtgärder. • Europaparlamentet uppmanade i sin resolution av den 15 december 1995 (föredragande Heinke Salisch) såväl kommissionen som rådet och medlemsstaterna att vidta åtgärder mot korruption på en rad områden. I denna rapport, som inte avgränsades till korruption som påverkar EG: s finansiella intressen, underströks korruptionshotet, dess kopplingar till organiserad brottslighet samt behovet av en unionspolitik mot korruption. • I rapporten från högnivågruppen om organiserad brottslighet, som arbetar på uppdrag av Europeiska rådet, betonas vikten av att förstärka kampen mot korruption. • Korruptionsfrågan diskuteras för närvarande i en mängd internationella fora, bl. a. G7, OECD, Europeiska rådet, Förenta nationerna och Världshandelsorganisationen (se bilaga 1). Resultatet av dessa diskussioner kommer att få betydelse för unionen och det blir allt tydligare att unionen måste handla samordnat om den skall kunna försvara sina intressen på ett effektivt sätt. 2. Unionens intressen påverkas av korruptionen eftersom den - undergräver ett sunt beslutsfattande, - snedvrider konkurrensförhållandena och strider mot principerna om öppna och fria marknader, särskilt mot kravet på en väl fungerande inre marknad, - skadar gemenskapens ekonomiska intressen, - motverkar yttre politik med hänsyn till en rad stater som mottar stöd, och - är oförenlig med en tydlig och öppen internationell handelpraxis. Det ligger i unionens intresse att formulera en sammanhängande strategi mot 3. korruption både inom och utanför dess gränser samtidigt som man respekterar internationella lagbestämmelser om jurisdiktion. En sådan strategi skulle omfatta internationell handel och konkurrens, gemenskapsutgifter utanför unionen, gemenskapens egna medel, politiken för utvecklingssamarbete och strategin för anslutning av nya medlemsstater. 1. 2 KORRUPTIONENS OMFATTNING 4. Med korruption avses varje missbruk av befogenheter eller oregelmässighet i beslutsförfarandena som föranletts av en orättmätig bevekelsegrund eller vinst. Detta allmänna korruptionsbegrepp kan tas i betraktande i samband med flera parametrar. • • Olika former av tjänstefel kan påverka beslutsprocessen. Lagligt sett kan de tillhöra olika kategorier, såsom missbruk, bedrägeri, handel med inflytande samt mutor eller provisioner. Inte alla dessa handlingssätt är nödvändigtvis brottsliga överträdelser i varje medlemsstat. Det finns ingen enhetlig definition för alla beståndsdelarna i korruption. Det finns exempel på handlingar som inte utgör brottsliga överträdelser i en medlemsstat men som fortfarande anses korrupta i andra. Detta gäller exempelvis för gåvor som ges i det underförstådda syftet att givaren kan komma att ges en förmånlig behandling. Alla korruptionshandlingar innefattar minst två parter, nämligen den som erbjuder mutan - överträdelsen aktiv korruption (bestickning) - och den som tar emot mutan - överträdelsen passiv korruption (tagande av muta). Aktiv korruption kan begås antingen av en privatperson eller en juridisk person (t. ex. ett företag) som erbjuder mutor. Passiv korruption kan bestå i att offentliga tjänstemän, politiker, anställda o. s. v. tar emot mutor. Även personer som inte själva fattar beslut, men som har inflytande över beslutsfattaren, kan omfattas. Korruptionen är inte avgränsad till den offentliga sektorn. Också i den privata sektorn kan en muta locka en person att handla mot avtalsenliga, administrativa eller moraliska skyldigheter. • Korruption kan ha internationell omfattning. Bestickning kan innefatta betalningar i andra länder, liksom betalningar inom det nationella territoriet till utländska tjänstemän, EG-tjänstemän och tjänstemän i internationella organisationer. • Vissa politiska områden kan betraktas som särskilt känsliga för korruption. Eventuellt kan lagstiftaren vilja koncentrera sig på dessa områden som har särskilda egenskaper. Ett exempel är det EU-instrument som endast avser korruption som skadar EG: s finansiella intressen. Här behövdes uppenbarligen en insats på unionsnivå. Arbetet inom OECD har fokuserats på korruption i internationella affärstransaktioner, eftersom denna typ av korruption har särskilda följder för ekonomiska transaktioner som berör OECD-medlemmar. Alla medlemsstater har kriminaliserat bestickning av egna offentliga 5. tjänstemän1, dock inte på ett likartat sätt. 1 Följande definitioner av offentliga tjänstemäns aktiva och passiva korruption har använts i utkastet till konvention om kampen mot korruption som omfattar Europeiska gemenskapens tjänstemän eller Europeiska unionens medlemsstater, och ger en indikation om de beståndsdelar som är gemensamma för de 15 medlemsstaterna. "Det uppsåtliga handlandet av en tjänsteman som uppsåtligen begär eller tar emot, direkt eller genom tredje man, förmåner av något slag för sig själv eller för tredje man eller tar emot ett löfte om en 3 I vissa medlemsstater är det så att om en muta betalas på ett företags vägnar, kan detta företag ställas till straffrättsligt ansvar, medan det i andra medlemsstater inte omfattas av något ansvar. Endast de berörda fysiska personerna har begått en överträdelse, även om denna begicks på företagets vägnar. » I vissa stater betraktas politiskt valda tjänstemän, ministrar och parlamentsledamöter inte som offentliga tjänstemän och lyder därför inte under samma korruptionslagar som dessa. I vissa stater är bestickning av en person med inflytande över en tjänsteman inte nödvändigtvis en överträdelse. Mutan måste betalas till den tjänsteman som fattar det aktuella beslutet innan någon brottslig överträdelse anses begången. I vissa stater krävs att tjänstemännen handlar mot sina officiella skyldigheter. Därmed begås kanske ingen överträdelse när en tjänsteman tar emot en muta för att tilldela ett kontrakt till det företag som ändå skulle ha fått det. • • • 6. För närvarande är det i flertalet medlemsstater inte i något fall en överträdelse att besticka en utländsk tjänsteman eller tjänstemän i internationella organisationer. Även i de fyra medlemsstater där det går att åtala bestickning av utländska tjänstemän, används olika metoder. • En av dessa är tillämpningen av territorialprincipen. Om korruption som berör utländska tjänstemän förekommer på en sådan medlemsstats territorium är det möjligt att straffrättsligt åtala både de aktiva och passiva parterna, även om mutan inte är en straffrättslig överträdelse enligt lagen i den utländske tjänstemannens hemland. Något brott har inte begåtts i medlemsstaten om korruptionshandlingen ägt rum utomlands. • Vissa länder har en öppen syn på frågan om territorialitet. Där vidtas rättsliga åtgärder om någon del av överträdelsen har begåtts på deras territorium. Andra länder har en mer strikt tillämpning. De kräver att huvudparten av överträdelsen skall ha begåtts på deras territorium innan de vidtar några rättsliga åtgärder. • En annan princip, som kan tillämpas vid sidan av territorialitet, är att fastställa jurisdiktionen på grundval av nationaliteten. Därav följer att det är en överträdelse när en medborgare i en medlemsstat besticker en utländsk tjänsteman, även om ingen del av överträdelsen begås på dess territorium, överträdelsen kan vara begränsad till den medborgare i medlemsstaten som betalade mutan (enbart aktiv korruption). Det kan finnas krav om att handlandet skall vara brottsligt också enligt lagen i den mutade utländske tjänstemannens hemland (dubbel kriminalitet). sådan förmån för att handla eller underlåta att handla i enlighet med sin plikt eller utöva sina funktioner i strid mot sina officiella skyldigheter, skall utgöra passiv korruption. Det uppsåtliga handlandet av den som utlovar eller ger, direkt eller genom tredje man, en förmån av något slag till en tjänsteman eller till tredje man för att tjänstemannen skall handla eller underlåta att handla i enlighet ined sin plikt eller utöva sina funktioner i strid mot sina officiella skyldigheter, skall utgöra aktiv korruption " 7. Ett betydande antal medlemsstater straffbelägger överträdelser i samband med korruption inom den privata sektorn, men skillnaderna i metoder är ännu mer uttalade än när det gäller korruption som rör offentliga tjänstemän. 8. I detta meddelande förespråkas inte fullständig harmonisering av medlemsstaternas lagar och politik vad gäller korruption. Det finns dock visssa nyckelfrågor där samordning på unionsnivå är önskvärd. II: BEKÄMPNING AV KORRUPTION Del POLITIKOMRÅDEN INOM SÄRSKILDA II. 1 KORRUPTION OCH STRAFFLAGSTIFTNING En av de viktigaste faktorerna i kampen mot korruption är att se till att 9. korruptionen kriminaliseras. Utöver den avskräckande och dämpande effekten, uttrycker kriminaliseringen också klart och entydigt att vissa beteenden inte kan accepteras och strider mot det allmännas intresse. Idealiskt sett bör strafflagstiftningen inom EU omfatta bestickning av EG-tjänstemän, tjänstemän i andra medlemsstater, tjänstemän från länder utanför unionen samt korruption inom den privata sektorn. 10. I de flesta medlemsstaterna är det inte en överträdelse att besticka EG-tjänstemän eller tjänstemän från andra medlemsstater. Detta innebär ett särskilt problem när EG- budgeten påverkas. År 1995 lade Spanien fram förslaget till vad som kom att bli det första protokollet till konventionen om skyddet av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen2. Genom detta protokoll görs aktiv och passiv korruption som rör gemenskapstjänstemän eller tjänstemän i någon medlemsstat till en brottslig överträdelse i alla medlemsstater om korruptionen är till skada för EG: s finansiella intressen. Protokollet har ännu inte trätt i kraft och något slutdatum för dess genomförande har inte avtalats. Ratifikationen av protokollet hänger samman med ratifikationen av konventionen om skyddet av unionens finansiella intressen. 11. Medlemsstaterna bör åta sig att ratificera och genomföra det första protokollet till mitten av 1998. 12. Det första protokollet begränsades till korruption som skadar EG:s finansiella intressen. Därför föreslog Italien under 1996 ett utkast till konvention för att säkerställa att alla former av aktiv och passiv korruption som berör tjänstemän vid EU-institutioner eller tjänstemän i en annan medlemsstat kriminaliseras, även om EU:s finansiella intressen inte påverkas. Man kom snabbt överens om sakinnehållet i detta utkast till konvention, men dess antagande har försenats 13. Medlemsstaterna bör åta sig att anta utkastet till konvention om bekämpning av korruption som berör EG-tjänstemän eller tjänstemän i Europeiska unionens medlemsstater så snart som möjligt med målsättningen att få en ratificering till stånd i slutet av 1998. 14. De initiativ som hittills har tagits behandlar inte korruption som berör tjänstemän från tredje land ens när gemenskapsmedel står på spel. Vad gäller korruption utanför unionen skulle det vara ett steg framåt att kriminalisera bestickning av utländska tjänstemän. Då skulle de personer inom EU omfattas som mutar tjänstemän från länder utanför unionen. Internationella bestämmelser om jurisdiktion måste beaktas i eventuella förslag. I förslagen bör man därför ta hänsyn till överträdelser som begås helt eller delvis på en medlemsstats territorium och eventuellt också överträdelser som begås utomlands 2 Undertecknat den 27 september 1996. av en medlemsstats medborgare. Frågan om dubbel kriminalitet och vilken definition som skall användas kräver ytterligare överväganden. 15. Det är viktigt att varje förslag om kriminalisering av bestickning av utländska tjänsteman omfattas av så många länder som möjligt. Detta skulle säkerställa att företag inom unionen som lyder under en lag mot bestickning av utländska tjänstemän inte hamnar i en oförmånlig situation jämfört med konkurrenter från andra länder. Under 1978 - 1979 förekom försök att upprätta en FN-konvention. Europeiska rådet håller för närvarande på att upprätta en omfattande konvention vari denna fråga kommer att behandlas. Även OECD behandlar denna fråga och ett utkast till rättsakt kommer att diskuteras vid OECD- ministermötet innevarande år. Detta utkast till rättsakt omfattar endast korruption i samband med internationella affärstransaktioner. Det kommer att innebära ett värdefullt steg framåt, men alla former av korruption behandlas inte (bl. a. inte de som berör EU: s yttre finansiella och tekniska stöd). 16. Kommissionen stödjer antagandet av en gemensam ståndpunkt i enlighet med avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen för kriminalisering av bestickning av utländska tjänstemän, i syfte att genomföra denna målsättning inom ramen för Europeiska rådet/OECD. 17. Korruption inom den privata sektorn har ännu inte tagits upp inom EU. Sådan förekommer exempelvis när en person i ett privat företag besticks för att handla på ett sätt som står i strid med hans eller hennes skyldigheter. Vissa medlemsstater har redan kriminaliserat korruption inom den privata sektorn i viss utsträckning3. I andra är civilrättsliga eller administrativa åtgärder de enda tillämpliga utvägarna. Korruption inom den privata sektorn diskuteras för närvarande inom Europarådet. På grund av korruptionens konsekvenser, i synnerhet för konkurrensen, ligger det i unionens intresse att bekämpa denna form av korruption. IS. Kommissionen förespråkar en kriminalisering av korruption inom den privata sektorn med stöd av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen. Till att börja med kommer den att föreslå att en gemensam ståndpunkt antas för de förhandlingar som för närvarande pågår i Europeiska rådet. 19. Straffrättsliga sanktioner räcker inte som metod för att bekämpa korruption. Endast ett blygsamt antal korruptionsfall kan åtalas med framgång. Det krävs dessutom en mängd olika åtgärder, såsom ökad öppenhet och förbättrade socio-ekonomiska villkor. Följande avsnitt behandlar några av de viktigare icke-straffrättsliga åtgärderna mot korruption. 3 Sju medlemsstater har bestämmelser som kriminaliserar bestickning av anställda i eller ombud för företag i den privata sektorn. I vissa stater faller handlandet, trots att det utgör en brottslig överträdelse, under arbets- eller konkurrenslagstiftningen. Ett exempel på detta är Code du travail Français, artikel L. 152-6, vari föreskrivs att det är ett brott för en chef eller en anställd att utan arbetsgivarens vetskap och godkännande direkt eller indirekt begära eller ta emot erbjudanden eller löften om gåvor, rabatter eller vederlag för att utföra eller underlåta att utföra en handling som är att hänföra till hans ställning eller underlättas av hans ställning. I andra medlemsstater är den allmänna strafflagstiftningen tillämplig på korruption både i den ofientliga och i den privata sektorn. T ex. ar avsnitt 1. 1 i U. K. Prevention of Corruption Act 1906 tillämpligt på alla "anställda", både i den offentliga och den privata sektorn. 11. 2 SKATTEAVDRAG 20. När beskattningsbara handelsvinster skall beräknas, är det normalt tillåtet att dra av de kostnader som hör samman med förvärvandet av inkomsten i fråga från handelsintäkterna. Detta är en allmänt accepterad beskattningsprincip. Det betyder dock inte att alla kostnader är generellt avdragsgilla. Vissa länder förbjuder särskilt skatteavdrag för vissa kostnadskategorier, såsom betalningar som är olagliga enligt lagen i det aktuella landet eller representationskostnader. 21. Endast i ett fåtal medlemsstater föreskriver skattelagstiftningen direkt förbud mot korrupta utbetalningar till utländska tjänstemän. Vid sidan av sådana totala förbud, utgörs de huvudsakliga grunderna för att inte tillåta skatteavdrag i vissa länder av själva betalningarnas natur (gåvor och representation etc. kan ibland inte dras av, oavsett om mottagandet är korrupt eller inte), av svårigheterna i att bestyrka sådana betalningar eller av att de är olagliga (i utbetalarens eller mottagarens land). 22. Vissa medlemsstater tillåter särskilt skatteavdrag för bestickning av utländska tjänstemän om mutorna anses vara sedvanlig afFärspraxis i det ifrågavarande området. I sådana fall kan beviljandet av skatteförmånen villkoras genom krav på att mottagarens identitet avslöjas för skattemyndigheterna. 23. EU: s två största handelspartners har olika grunder för att förbjuda skatteavdrag för bestickning av utländska tjänstemän. USA tillåter inte avdrag för mutor som betalas till utländska tjänstemän om betalningarna utgör brottsliga överträdelser enligt dess "Foreign Corrupt Practices Act från 1977". I Japan är dock mutor otillåtna av andra orsaker. 24. Beskattningspolitiken har länge betraktats som moraliskt neutral. Detta synsätt är inte berättigat när fömåner beviljas för vad som är brottslig verksamhet i den stat i vilken mutan tas emot. En sådan ordning kan ses som ett stöd till brottsliga handlingar som begås inom andra jurisdiktioner. Vidare får skattelättnader som kan locka till bestickning följder för konkurrensen och kan snedvrida den inre marknaden och internationell handel. De påverkar också tredje länders ekonomiska och sociala utveckling. Bruket kan framkalla skepsis i kandidatländerna och i tredje länder beträffande unionens verkliga mål, när företag inom EU kan ses erhålla skatteförmåner för mutor till tjänstemän i dessa länder i samband med affärsverksamhet Kriminalisering av bestickning av utländska tjänstemän kommer att ge vissa 25. positiva effekter. I länder där betalningarna är avdragsgilla så länge de inte är olagliga, kommer kriminaliseringen automatiskt att sätta stopp för skatteavdragen. Det kan dock dröja innan någon sådan kriminalisering sker. När den väl äger rum är det inte heller säkert att alla problem därmed löses. • Det förekommer att stater tillåter skatteavdrag såvida inte ett brott har styrkts. I praktiken skulle krav på bevisning kunna innebära en mycket liten förbättring jämfört med nuvarande läge. • Det kommer fortfarande att förekomma fall där bestickning av en tjänsteman från tredje land utgör en straffrättslig överträdelse land, men inte i EU- medlemsstaten. Så kan vara fallet när en betydande del av överträdelsen begåtts utomlands, eller för att kravet på dubbel kriminalitet inte har uppfyllts. i detta tredje • Det finns tvivelaktiga förfaranden som av olika anledningar inte utgör straffrättsliga överträdelser. Frånvaron av kriminalisering undanröjer inte det moraliska skälet för att förbjuda skatteavdrag för sådana betalningar. De praktiska svårigheterna i att göra detta skall dock inte underskattas. 26. Från många håll efterlyses nu att sådana skatteavdrag skall avskaffas som kan gynna bestickning (FN, Europarådet, OECD och Europaparlamentet). Alla 15 medlemsstaterna har antagit OECD:s rekommendation som innebär att länder som inte förbjuder avdrag för mutor till utländska tjänstemän granskar frågan på nytt i syfte att förbjuda sådan avdragsrätt. Det tycks därför som om alla medlemsstater är för att sådana skatteavdrag inte skall tillåtas. Vissa medlemsstater bekymrar sig emellertid för att deras konkurrenskraft kommer att skadas om andra stora handelsnationer fortsätter att tillåta skatteavdrag. Vidare kan det vara politiskt mer genomförbart för de berörda medlemsstaterna att införa förändringar som svar på ett EU-instrument, hellre än att inleda en reform på egen hand på nationell nivå. Det ligger i unionens intresse att skapa ett gemensamt förhållningssätt till 27. avskaffandet av skatteförmåner som kan locka till korruption. • Att korruption kan snedvrida konkurrensen erkänns alltmer av internationella organisationer såsom OECD och Europarådet och det återspeglas i viss grad även i vissa medlemsstaters lagstiftningar (t. ex. tysk och österrikisk lagstiftning rörande illojal konkurrens). Syftet med bestickning i affärssammanhang är att vinna en otillåten fördel som snedvrider konkurrensen. • Staters bestämmelser som i praktiken uppmuntrar bestickning genom att tillåta att mutor till utländska tjänstemän dras av ger exportföretag i dessa medlemsstater en orättvis fördel både över konkurrenter med inriktning på hemmamarknaden och över företag i medlemsstater där sådana avdrag inte är tillåtna. Därför måste den yttre dimensionen av en åtgärd mot bestickning beaktas. • Frågan om skatteavdrag för mutor till utländska tjänstemän rör inte bara konkurrens och handel. Klart är att varje politisk åtgärd som rör bestickning av utländska tjänstemän har betydelse för utvecklingssamarbetet och kan påverka utvecklingsländer. Unionen bör också fullt ut använda sig av de befintliga kanalerna för utbyte av 28. information mellan skattemyndigheter när det gäller korrupta betalningar. I den utsträckning en muta kan påverka mottagarens skattskyldighet, erbjuder direktivet om ömsesidigt bistånd4 en ram för tillhandahållande av information till skattemyndigheterna i den medlemsstat där mottagaren av en muta är bosatt. Genom att säkerställa att mottagaren åtminstone beskattas för de mottagna beloppen skulle man avskräcka från bestickning, även om skattemyndigheterna inte skulle vidarebefordra informationen till de rättsliga myndigheterna i den berörda staten. 29. Som inledande åtgärd vill kommissionen ta upp frågan om skatteavdrag för mutor med medlemsstaterna i lämpliga fora, i syfte att nå samförstånd vad gäller att avskaffa sådana bestämmelser inom ramen för en samlad insats. 4 (Direktiv 77/799/EEG) 11. 3 DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN INRE POLITIK 30. Den fria rörligheten för varor och tjänster baserar sig på principerna om icke diskriminering och fri konkurrens. Korruption går emot dessa principer. Det finns anledning att granska bestämmelserna för skydd av den fria rörligheten på ett antal områden för att se om det går att föreslå några särskilda åtgärder som syftar till att bekämpa korruption. II 3. 1 Direktiven om offentlig upphandling Dessa direktiv syftar till att säkerställa insyn och lika tillgång till offentlig 31. upphandling. I de befintliga direktiven om offentlig upphandling5 fastställs under rubriken "Kriterier för kvalitativt urval" att den leverantör kan uteslutas från deltagande i en upphandling som - har fällts för brott mot yrkesetiken enligt lagakraftvunnen dom, eller - har gjort sig skyldig till allvarligt fel i yrkesutövningen, som på något sätt kan styrkas av den upphandlande myndigheten. Dessa bestämmelser omfattar korruption. (november 1996), anges att I kommissionens grönbok "Offentlig upphandling i Europeiska unionen: Möjliga 32. ickediskriminerande vägar att gå" tilldelningsförfaranden, tillsammans med möjlighet för leverantörer att kunna hävda sina rättigheter i nationella domstolar, minskar risken för bedrägeri och korruption. Även om kampen mot korruption kanske inte är det främsta målet, kan varje förbättring av den rådande situationen avseende offentlig upphandling bidra till denna kamp på ett nyttigt sätt. En idé med särskild relevans som framförs i grönboken är att den ansvariga nationella tjänstemannen skulle kunna avge en personlig ansvarsförsäkran om att unionens bestämmelser om offentlig upphandling har efterlevts. rättvis och 33. Områden som kan utforskas vidare innefattar svartlistning, åtaganden mot korruption och civilrättsliga medel. Det finns bestämmelser i direktiven om offentlig upphandling6 som behandlar intygande och civilrättsliga medel men dessa gäller bara den myndighet som tilldelar kontraktet. I ett internationellt sammanhang ligger det i hög grad i unionens intresse att gynna större insyn på området offentlig upphandling. Denna målsättning kan fullföljas inom OECD och WTO, där arbete just nu pågår. 34. Efter det samråd som inleds genom grönboken kommer kommissionen att utforska hur tillämpningen av de bestämmelser om. offentlig upphandling som rör kampen mot korruption kan förbättras. 5 (93/36/EEG, 93/37/EEG och 92/50/EEG) 6 (Direktiv 92/13/EEG) 10 H. 3. 2 Ekonomiska transaktioner innefattar ofta en överföring, av pengar eller in natura. 35. Korruption Penningtransaktioner, särkilt sådana som gäller stora summor, kan lämna spår när pengarna förs över från den som betalar mutan till mottagaren. Mutan måste ha en källa för att kunna överföras och till slut måste mottagaren deponera den (t. ex. på ett bankkonto) eller omvandla den till varor, tjänster eller fast egendom. Eftersom mutor oftast är olagliga, kan varje åtgärd som gör att mutan kan avslöjas fungera förebyggande, och därmed avskräcka betalning av mutor och underlätta konfiskering av pengar som otillåtet har betalats till offentliganställda tjänstemän. II. 3. 2. a Företagsräkenskaper Om ett företag använder sina tillgångar för att betala mutor måste dessa 36. betalningar redovisas på något sätt. Förekomsten av sådana mutfonder i företag är en nyckelfaktor i korruptionsförfarandet. Detta skulle i viss grad kunna uppvägas genom bestämmelser om insyn i företagsräkenskaper. Arbetet i Europarådet har dragit uppmärksamhet till revisorernas och företagsräkenskapernas betydelse när det gäller att bekämpa korruption. OECD har rekommenderat att redovisningskrav och praxis bör tillgodose att betalningarna redovisas på ett tillfredsställande sätt. Kommissionen lade i juli 1996 fram en grönbok om den lagstadgade revisorns roll, ställning och ansvarsområde i Europeiska unionen. Denna grönbok tar också upp revisorns roll när det gäller att upptäcka korruption genom företagskontona. En rad uppföljningsåtgärder, baserade på samarbete med de organ som företräder de yrkesverksamma på redovisningsområdet, kommer att vidtas under övervakning av kontaktkommittén för räkenskapsdirektiven. 37. Som uppföljning till det samråd som inleds genom grönboken kommer kommissionen att lägga fram ett meddelande med konkreta förslag för hur räkenskaps- och revisionsdirektiven och tillämpningen av dessa kan effektiviseras i kampen mot korruption. II. 3. 2. b Finansinstitut 38 En muta går normalt under något steg i transaktionen genom ett finansinstitut. OECD har rekommenderat att banker och finansinstitut skall åläggas att hålla med adekvat dokumentation för granskning och utredning vid fall av korruption. Genom det andra bankdirektivet fastställs redan att varje kreditinstitut skall ha sunda administrations- och redovisningsförfaranden och lämpliga mekanismer för intern kontroll. Frågan om polisens eller domstolarnas tillgång till denna dokumentation avgörs normalt sett genom nationell lag. 39. Direktivet om tvättning av pengar är tillämpligt på intäkter från narkotikabrott och intäkter från andra överträdelser som angivits av medlemsstaterna. Banker och andra tillgängliga kunduppgifter och finansinstitut är överföringsdetaljer till bevisning i varje undersökning som rör tvättning av pengar, och är också skyldiga att rapportera misstänkta transaktioner. Kommissionen har redan föreslagit ett "andra protokoll" till konventionen om skyddet av gemenskapens finansiella intressen, vilket gör det till en brottslig handling att tvätta pengar som hänför sig till korruption. tvungna att hålla och göra 40. Medlemsstaterna bör fastställa att tvättning av pengar som hänför sig till korruption är ett brott. Kommissionen har redan formellt föreslagit detta när det 11 gäller korruption som skadar gemenskapernas finansiella intressen i utkastet till det "andra protokollet", n. 3. 3 Andra åtgärder och politikområden På varje enskilt område, 41. och transiteringsordningen, kan särskilda åtgärder bidra till att bekämpa korruption. I detta avsnitt utreds tillämpningen av vissa korruptionsbekämpande åtgärder som kan vara värdefulla på olika områden där gemenskapens politik innefattar stora utgifter som kan bli föremål för korruption eller andra former av missbruk. strukturfonderna jordbruk, såsom n. 3. 3. a Svartlistning 42. Svartlistning erbjuder ett medel för att kontrollera ett företag som har begått en överträdelse. I detta hänseende kan det också bli aktuellt att identifiera företag som står för en dokumenterad risk för bristande pålitlighet när det gäller korruption. Svartlistning kan användas för att förhindra sådana företag från att delta i upphandlingar eller från att tilldelas nya kontrakt eller bidrag. Det kan också användas för att helt enkelt varna personer om de möjliga riskerna med att göra affärer med ett sådant företag. I en rådsförordning7 föreskrivs redan åtgärder mot aktörer som svartlistats, såsom 43. uteslutning från rättigheter i samband med EUGFJ - garantisektionen. I förordningen behandlas brott mot gemenskapsbestämmelser. Alla former av korruption i samband med EUGFJ-medel omfattas emellertid inte av förordningen. Vidare finns det inget som hindrar ett företag, som tidigare har uteslutits enligt EUGFJ-förordningen på grund av korruption, att ansöka om kontrakt eller anslag som finansieras via en annan del av gemenskapens budget. 44. Enligt bestämmelserna i direktiven om offentlig upphandling under rubriken "Kriterier för kvalitativt urval" kan ett företag uteslutas från deltagande i en upphandling vid vissa brott8. Dessa bestämmelser omfattar korruption och gäller i samma utsträckning för kontrakt som tilldelas av kommissionen. Upprättandet av någon form av allmänt svartlistningssystem som gäller alla 45. områden där gemenskapens finanser är i fara, kunde därför övervägas. Detta skulle i så fall innefatta området yttre stöd. Användningen av en sådan svartlista skulle skifta från område till område. I vissa fall kan det vara lämpligt att ett svartlistat företag automatiskt utesluts från att delta i upphandling under en fastställd period. I vissa andra fall, såsom vid offentlig upphandling, skulle svarthstningen ha en upplysande funktion. Den beslutande myndigheten kunde, efter att ha blivit uppmärksammad på företagets förflutna, välja vilken åtgärd som borde vidtas. Som alternativ skulle ett register över juridiska och fysiska personer som svartlistats kunna upprättas så att nationella avdelningar och 7 (Rådets förordning 1469/95, kommissionens förordning 745/96) 8 Enligt kriterierna för kvalitativt urval kan det företag uteslutas från deltagande i en upphandling som har fällts för brott mot yrkesetiken enligt lagakraftvunnen dom, eller har gjort sig skyldigt till ett allvarligt fel i yrkesutövningen, som på något sätt kan styrkas av den upphandlande myndigheten. 12 kommissionen på så sätt kunde varnas om faran med att ha utbyte med sådana aktörer. Genom lättillgängliga databaser skulle det gå att identifiera personerna bakom firmorna. 46. Ett viktigt övervägande att ta hänsyn till när man utreder möjligheten att skapa ett allmänt svartlistningssystem eller register är behovet av att respektera principerna för datasäkerhet samt principerna9 om proportionalitet, subsidiaritet och individens rättigheter. II. 3. 3. b Åtaganden mot korruption Alla som deltar i upphandlingen för ett visst projekt kan komma att avkrävas ett 47. skriftligt åtagande om att de inte kommer att använda sig av bestickning för att få kontraktet. Ett sådant åtagande motverkar bestickning och kan göra företaget sårbart för civilrättsliga skadeståndskrav eller avtalsenliga böter. En annan metod är att begränsa vissa upphandlingar till företag som har antagit särskilda uppförandekoder eller praxis mot att korruption används i strävan att tilldelas avtal. Den senare metoden skulle kräva försiktighet så att den inte hindrar rättvis konkurrens vid upphandlingar. 48. Kommissionen kommer att arbeta på ett allmänt system för svartlistning och åtaganden mot korruption som kan tillämpas på områden där gemenskapens finanser är i fara. Detta skulle möjliggöra utbyte av information mellan områdena rörande personer och företag som har ägnat sig åt korruption samtidigt som hänsyn tas till kraven på datasäkerhet. H. 3. 3. C Civilrättslig gottgörelse 49. En straffrättslig eller administrativ sanktion kompenserar inte det företag som inte tilldelas ett kontrakt på grund av en konkurrents korrupta förfaranden. Ett civilmål skulle ge viss gottgörelse för sådana förluster. Detta skulle också ge en förfördelad konkurrent möjlighet att på eget initiativ vidta åtgärder mot en korrumperad konkurrent och därmed i sig minska behovet av administrativa åtgärder. Det skulle innebära självövervakning. 50. Även om inte korruption åsyftas särskilt, finns inom ramen för direktiven om offentlig upphandling möjlighet till civilrättslig gottgörelse för ett företag som har förlorat ett kontrakt på grund av en oegentlighet i samband med förfarandena vid tilldelningen av detta. En sådan åtgärd begränsar sig dock till området för offentlig upphandling och riktas mot det organ som tilldelat kontraktet och inte mot den konkurrent som faktiskt betalade mutan. En mer allmän möjlighet för företag att inleda civilrättsliga förfaranden mot konkurrenter som har betalat mutor utreds av Europarådet. 51. Vid lämplig tidpunkt kommer kommissionen att föreslå antagandet av en gemensam ståndpunkt rörande frågan om civilrättsliga medel mot korruption inom ramen för pågående diskussioner i Europarådet 9 Direktiv 95/46/EG. 13 n. 3. 3. d "Whistle blowers" (uppgiftslämnare) företag som "Whistle blowers" är anställda hos korrumperade 52. larmar myndigheterna om att deras företag är inblandat i korruption. Sådana uppgiftslämnare ställs ofta utan det rättsliga skydd som skulle behövas och kan bli bestraffade för sina insatser. Rapporten "Whistleblowing, fraud and the European Union" (Uppgiftslämning, bedrägeri och Europeiska unionen) som publicerades i februari 1996 av Public Concern at Work (London) på uppdrag av Europaparlamentet och sponsrad av kommissionen, tar upp många av de berörda frågorna. Kommissionen genomför just nu en studie om nationell lagstiftning och praxis om arbetstagares individuella rättigheter som skall beaktas i samband med interna företagsfrågor. Häri inkluderas arbetstagarens rätt till skydd mot all negativ särbehandling på grund av att en arbetstagare lämnat ett berättigat klagomål till en myndighet. 53. Medlemsstaterna bör se över och där det är lämpligt ändra sin befintliga lagstiftning för att se till att personer som rapporterar exempel på korruption ges ett adekvat skydd mot repressalier. n. 4 EXTERNT STÖD OCH SAMARBETE II. 4. 1 Förebyggande av korruption i tredje länder som mottar EG-stöd 54. Kommissionen har inkluderat kampen mot korruption i sin externa samarbets- och stödpolitik. Finansiering ges till en rad projekt som hänför sig till kampen mot korruption direkt (regionala seminarier) eller indirekt (förstärkning av rättsväsendets struktur och administrativ insyn). Initiativ tas för att bekämpa korruption. Exempel på detta är organiseringen av seminarier om ursprungsregler och workshops avseende bättre ekonomisk förvaltning och kampen mot bedrägerier. 55. Kampen mot korruption kräver att man angriper problemet på ett balanserat sätt. Villkoren för att bekämpa bedrägeri och korruption måste utgöra en del av en sammanhållen utvecklingsstrategi. Det finns argument för en mer sammanhållen unionspolitik, med hänsyn till regionala skillnader. 56. En sådan strategi bör - stödja skapandet av fungerande lagstiftning, kontrollmekanismer och institutioner genom att tillhandahålla nödvändig teknisk hjälp, - förbättra funktionen av och insynen i den offentliga upphandlingen, - beakta hur offentliga medel förvaltas vid beslut om initiativ som baseras på stöd med gemenskapsmedel, och - stödja förbättring av den socio-ekonomiska miljön. 57. Kommissionen kommer att fastställa en sammanhållen strategi för bekämpning av korruption i samband med samarbetet med de tredje länder som mottar EG-stöd eller har slutit samarbetsavtal eller avtal om stöd med EG. Kommissionen avser att intensifiera sitt stöd till förebyggande av korruption, särskilt genom skapandet av ramvillkor som gynnar insyn, god statsförvaltning och 14 ett oberoende rättsväsende samt genom att tillhandahålla teknisk hjälp till skapandet av fungerande lagstiftning och effektiva mekanismer för upphandling och kontroll. Kommissionen kommer att granska sina upphandlings- och »vtalibe»tät»fiielwr när det gäller hjälp till andra länder i syfte att införa effektivare åtgärder mot korruption. Kommissionen kommer att eftersträva harmonisering av de bestämmelser som tillämpas i olika grupper av länder. Denna granskning kommer att innefatta frågan om sanktioner mot företag som deltar i korruption. n. 4. 2 Program för bekämpning av korruption Vissa länder i Central- och Östeuropa som har ansökt om medlemskap i 58. Europeiska unionen möter problem med korruption under övergången till full marknadsekonomi. Det är viktigt att unionen hjälper dessa länder att komma över dessa problem som påverkar deras egna reformprogram och kan spridas till grannländer inom ramen för en utvidgad union. 59. Utöver korruptionens effekt på tredje länderna själva, måste unionen som stor biståndsgivare engagera sig om EU: s ekonomiska stöd avleds från det aysedda syftet på grund av korruption. Europaparlamentet, revisionsrätten och medlemsstaterna är angelägna om att se bättre ledningskontroll och kostnadseffektivitet. Denna fråga diskuteras löpande i gruppen med personliga företrädare för en sund ekonomisk förvaltning (SEM 2000). Omorienteringen av PHARE-programmet nyligen innebär att kampen mot oegentligheter och bedrägeri betonas. redan tillhandahållits genom PHARE-programmet 60. Teknisk hjälp för att tygla korruptionen i den offentliga sektorn i Östeuropa har i (t. ex. begränsad omfattning Europarådets och EU: s program Octopus om korruption och organiserad brottslighet i Central- och Östeuropa). Det med OECD gemensamma SIGMA-projektet som tar upp problemen vid offentUg upphandhng är också av betydelse här. De nya oberoende staterna har sina egna problem med korruption som påverkar deras ekonomiska och demokratiska övergångsprocess. Ett särskilt initiativ inom ramen för Tacis-programmet kan vara aktuellt. 61. När det gäller tredje länder vid Medelhavet sker en utveckling mot fri handel och starka band med Europeiska unionens inre marknad. De 27 EUROMED-deltagarna åtog sig uttryckligen i Barcelonadeklarationen av den 28 november 1995 att gemensamt i rådets MEDA-förordning10 (varigenom bekämpa korruptionen. Vidare fastställs upprättas samarbetsförfaranden) bestämda och exakta standarder för en öppen förvaltning av ekonomiskt och tekniskt bistånd till tredje länder i Medelhavsområdet. Särskilda program för bekämpning av korruption bör inrättas, särskilt i 62. ansökaiiänderna i Central- och Östeuropa i enlighet med protokollen till Europaavtalen om inledning av program och i samband med det planerade partnerskapet för anslutning som upprättats kring ett nationellt program för genomförande av gemenskapsrätten. 10 (nr 1488/96) 15 II. 4. 3 God statsförvaltning och klausuler om bekämpning av korruption Lomé IV-konventionen 63. innefattar efter revisionen genom det avtal som undertecknades i Mauritius den 4 november 1995 god statsförvaltning som en av dess huvudprinciper. En mer utbredd tillämpning av denna princip krävs om unionen skall kunna genomföra en omfattande strategi. Principen om god statsförvaltning bör beaktas för införande i alla avtal om 64. stöd, samarbete och utveckling. 65. Införande av klausuler om bekämpning av korruption är tänkbart vad gäller alla kontrakt som är bidragsfinansierade. I mars 1990 avtalades exempelvis med AVS-staterna om införandet av särskilda bestämmelser avseende korruptionsbekämpning i de allmänna villkoren för alla avtal som finansieras genom Europeiska utvecklingsfonden. Kommissionen granskar nu sådana klausuler för att se hur deras effektivitet kan förbättras. Denna särskilda fråga möter intresse på internationell nivå. Världsbanken har stärkt sitt grepp på detta område, och OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd rekommenderade under 1996 att klausuler om korruptionsbekämpning skulle införas i biståndsfinansierade avtal. 66. Kommissionen kommer i samarbete med OECD, Världsbanken och övriga multilaterala givare att se till att bestämmelser om korruptionsbekämpning införs i biståndsfinansierade avtal. 11. 5 SAMARBETE I INTERNATIONELLA FORA 67. Om EU skall kunna besluta om starka åtgärder för bekämpning av korruption vilka kan få betydelse för handeln, är det i EU:s intresse att åtgärderna förankras på så bred bas som möjligt så att man uppnår synergifördelar och undviker snedvridning av konkurrensen. EU måste också sträva efter att säkerställa överensstämmelse mellan interna bestämmelser som huvudsakligen är avsedda för den inre marknaden, och yttre politik som särskilt syftar till att stärka det öppna multilaterala handelssystemet. Bristen på sådan överensstämmelse kan bU kostsam för handel och industri. 68. Frågan om korruption och insyn dyker regelbundet upp i internationella organisationer såsom G7, Världshandelsorganisationen (WTO), Förenta nationerna, OECD och Europarådet. Den ligger också högt på dagordningen för EU:s största handelspartners, särskilt USA. En FN-deklaration om korruption och mutor i gränsöverskridande handel antogs i december 1996, vari medlemsstaterna uppmanas att kriminalisera bestickning (nationell och gränsöverskridande) och förbjuda skatteavdrag för mutor. En modell till upphandlingslag har utvecklats genom Förenta nationernas kommitté för internationell handelsrätt (UNICITRAL). Den nya WTO-överenskommelsen om statlig upphandling (GPA) trädde i kraft 69. den 1 januari 1996. Eftersom denna överenskommelse är "plurilateral" har inte alla WTO- medlemmar undertecknat den. På detta stadium omfattas inte vissa nyckelmarknader i Asien, Amerika, Öst- och Centraleuropa samt Afrika. Vid sitt möte i Singapore i december 1996 kom WTO-ministrarna överens om aft upprätta en arbetsgrupp för insyn i statliga upphandlingsförfaranden i syfte att utveckla element skulle kunna föras in i en lämplig överenskommelse. 70. Kommissionen kommer också att förespråka en ambitiös och samordnad politisk linje i alla berörda internationella fora, inklusive G-7-mötet i Denver i juni 1997. 17 BILAGA 1 INTERNATIONELLA INITIATIV Vid G7- mötet i Lyon den 28 juni 1996 gjorde stats- och regeringscheferna följande uttalande: ". Vi kommer att med beslutsamhet bekämpa korruption internationella affärstransaktioner, eftersom det skadar öppenhet och rättvisa och medför betungande ekonomiska och politiska kostnader. I enlighet med OECD-ministrarnas åtaganden att straffbelägga sådan bestickning på ett effektivt och samordnat sätt, uppmanar vi OECD att närmare undersöka möjligheter och lämpliga internationella instrument för att underlätta straffbeläggande och överväga förslag till insatser under 1997 " i G7:s finansministrar hänvisade den 27 april 1997 till frågan om bestickning och korruption och ämnet kommer sannolikt att behandlas på nytt vid G7/P8-mötet i Denver i juni 1997. OECD:s ministerråd antog den 11 april 1996 en rekommendation mot skatteavdrag för bestickning av tjänstemän vid andra länders myndigheter. Den var ett tillägg till tidigare rekommendationer mot korruption som antogs i maj 1994. I rekommendationen begärdes också att en rapport, liksom förslag till hur bestickning av andra länders offentliganställda tjänstemän skulle kunna straffbeläggas, skulle läggas fram för ministerrådet under 1997 i linje med uttalandet från G7/P8-mötet i Lyon. En WTO-överenskommelse om offentlig upphandling som trädde i kraft den 1 januari 1996 innehåller olika bestämmelser om insyn, öppenhet och rättslig prövning vilka kommer att lindra problemet med korruption i samband med offentlig upphandling. Avtalet, som gäller gemenskapens viktigaste handelspartners, omfattar dock inte alla länder i WTO. QUAD-länderna har därför försökt att öka efterlevnaden på WTO-nivå. Vid ministerkonferensen i Singapore i december 1996 inleddes förhandlingar om ett nytt interimavtal om insyn, öppenhet och rättsliga förfaranden (rättslig prövning). Som uppföljning kommer arbetet inom WTO att gå vidare mot ett avtal om öppenhet. Europarådet har inrättat en särskild tvärvetenskaplig grupp om korruption (GMC). Ett detaljerat handlingsprogram har antagits. För närvarande diskuterar gruppen utkast till instrument på de civilrättsliga, straffrättsliga och administrativa områdena. Temat för nästa justitieministermöte i Prag i juni 1997 är korruption och organiserad brottslighet. Förenta nationerna har vid en rad tillfällen tagit upp problemet med korruption. Senast i december 1996 antog generalförsamlingen en internationell uppförandekod för offentliganställda som en del av en resolution mot korruption. Den antog också ett uttalande mot korruption och mutor i internationella affärstransaktioner som bland annat behandlade frågor om bestickning av offentliganställda i andra länder, avdragsgilla mutor, gränsöverskridande jurisdiktion och banksekretess. Världsbanken införde i augusti 1996 särskilda bestämmelser mot korruption i sina riktlinjer för upphandling, som är tillämpliga för alla varor och tjänster som finansieras med medel från banken. Senare under 1996 fattades beslut om att banken skulle behandla 18 korruption som en utvecklingsfråga, och interna arbetsgrupper inrättades för en översyn av problemet ur olika synvinklar. Internationella valutafonden har nyligen understrukit vikten av att korruptionen bekämpas och riktat in sina insatser på att främja god statsförvaltning. I mars 1996 antog Organisationen av Amerikanska stater (OAS) en konvention mot korruption. och USA Den transatlantiska dagordningen och den gemensamma handlingsplanen korruption. mellan EU Afiarssammanslutningarna i USA och EU införde vid ett möte inom den transatlantiska affärsdialogen i Chicago 8-9 november 1996 i sitt uttalande en hänvisning där man beklagade bruket av mutor och korruption och angav att frågan skulle stå kvar på dagordningen även under 1997. åtaganden mot innefattar specifika I maj 1996 sina uppföranderegler i fråga om bestickning i internationella handelstransaktioner och uppmanade starkt till ökade insatser mot korruption på natipnell och internationell nivå. internationella handelskammaren förstärkte den Transparency international, en icke-statlig organisation som ägnar sig åt att stävja korruption i internationella affärstransaktioner, har lagt fram en skrift vari förespråkas att EU bör vidta åtgärder mot korruption på en rad områden. 19 ISSN 1024-4506 KOM(97) 192 slutlig DOKUMENT SV 09 Katalognummer : CB-CO-97-244-SV-C ISBN 92-78-20214-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Ä0


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 904/97 av den 21 maj 1997 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price


title: Nõukogu otsus, 21. mai 1997, Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise tollikoostöö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise lepingu sõlmimise kohta

eurovoc_concepts:
United States
administrative cooperation
cooperation agreement (EU)
customs cooperation
exchange of information

formats: html pdf print

text: 344 ET Euroopa Liidu Teataja 02/8. kd 31997D0541 12. 8. 1987 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 222/16 NÕUKOGU OTSUS, 21. mai 1997, Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise tollikoostöö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise lepingu sõlmimise kohta (97/541/EÜ) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, Artikkel 2 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 113 koos artikli 228 lõike 2 esimese lausega, Komisjon, mida abistavad liikmesriikide esindajad, esindab ühendust ühises tollikoostöö komitees, mis asutatakse vastavalt lepingu artiklile 22. võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades, et: 5. aprillil 1993. aastal volitas nõukogu komisjoni ühenduse nimel pidama läbirääkimisi seoses tollikoostöö kokkulepete sõlmimi- sega mõnede ühenduse peamiste kaubanduspartneritega; Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vaheline tollikoos- töö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise leping tuleks heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 3 Nõukogu eesistujal on käesolevaga õigus määrata isikud, kes on volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama. Artikkel 4 Nõukogu eesistuja jõustab ühenduse nimel lepingu artikliga 23 ettenähtud teate. Artikkel 5 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 1 Brüssel, 21. mai 1997 Euroopa Ühendus kiidab heaks Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise tollikoostöö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise lepingu. Lepingu tekst lisatakse käesolevale otsusele. Nõukogu nimel eesistuja M. PATIJN


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 900/97 av den 21 maj 1997 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: 97/389/CE: Decisão do Conselho de 21 de Maio de 1997 relativa à conclusão de um acordo entre a Comunidade Europeia e os Estados Unidos da América sobre precursores e substâncias químicas frequentemente utilizados no fabrico ilícito de estupefacientes ou de substâncias psicotrópicas

eurovoc_concepts:
United States
chemical product
cooperation agreement (EU)
narcotic
psychotropic substance

formats: html pdfa1b print