title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1824/97 του Laura DE ESTEBAN MARTIN προς το Συμβούλ ο. Κοινοτικό διαβατήριο και ανήλικοι

eurovoc_concepts:
European passport
child protection
civil law
free movement of persons
identity document
infancy

text: 25. 5. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 158/1 I (Anakoinv· seiw) EYRVPAI¤KO KOINOBOYLIO GRAPTES ERVTHSEIS ME APANTHSH (98/C 158/01) GRAPTH ERVTHSH E-1824/97 ypobolh·: Laura De Esteban Martin (PPE) prow to Symboy·lio (29 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Koinotiko· diabath·rio kai anh·likoi To shmerino· pro·typo koinotikoy· diabathri·oy, to opoi·o epejerga·suhkan ta kra·th me·lh meta· apo· to ch·fisma toy Symboyli·oy thw 23hw Ioyni·oy 1981 (1), katalh·gei, se orisme·na kra·th me·lh, se e·lleich prostasi·aw tvn anhli·kvn, lo·gv thw mh eparkoy·w perigrafh·w thw tayto·thta·w toyw sto diabath·rio. Se orisme·new periptv· seiw, to diabath·rio perilamba·nei mi·a fvtografi·a thw mhte·raw h· toy pate·ra, sto o·noma tvn opoi·vn e·xei ekdouei· to e·ggrafo, me ta stoixei·a toyw. Se a·llh seli·da, meta· apo· to oikogeneiako· delti·o, anagra·fontai ta epv· nyma kai ta ono·mata (se orisme·new periptv· seiw, lo·gv e·lleichw xv· roy, den anagra·fontai ta plh·rh ono·mata), h hmeromhni·a ge·nnhshw kai to fy·llo toy anhli·koy. Me ayta· ta stoixei·a, opoiodh·pote pro·svpo mporei· na apela·sei e·na paidi· me hliki·a paremferh· ekei·nhw poy anagra·fetai sto diabath·rio apo· th xv· ra diamonh·w, xvri·w na mporei· na apodeixuei· safv· w h tayto·thta· toy. Gnvri·zei to Symboy·lio ta endexo·mena problh·mata poy ua mporoy·san na dhmioyrghuoy·n apo· ayto·n ton ty·po diabathri·oy; Ua mporoy·se to Symboy·lio na dieykrini·sei thn ue·sh toy se sxe·sh me mi·a tropopoi·hsh toy sxh·matow toy diabathri·oy, h opoi·a ua periela·mbane ne·a stoixei·a: daktyliko· apoty·pvma tvn paidiv· n h· fvtografi·a toyw poy ua mporoy·se na ejasfali·sei thn antikeimenikh· anagnv· rish tvn anhli·kvn; (1) EE C 241 thw 19. 9. 1981, sel. 1. Apa· nthsh (20 Ianoyari·oy 1998) To ch·fisma toy Symboyli·oy thw 23hw Ioyni·oy 19981 (1) sto opoi·o anafe·retai to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy, to opoi·o oloklhrv· uhke gia teleytai·a fora· me to ch·fisma thw 10hw Ioyli·oy 1995 (2), proble·pei sto me·row Z seli·da poy proori·zetai metajy· a·llvn gia plhroforiaka· stoixei·a sxetika· me ta synodey·onta ton ka·toxo toy diabathri·oy te·kna. Ta plhroforiaka· ayta· stoixei·a pre·pei na anafe·rontai sto epv· nymo, o·noma, e·tow gennh·sevw kai fy·lo toy te·knoy. Ta kra·th me·lh mporoy·n, efo·son to epiuymoy·n, na proble·coyn epi·shw thn prosuh·kh fvtografi·aw toy te·knoy. Epome·nvw afh·netai ka·poio periuv· rio sta kra· th me·lh o·son afora· tiw dia·forew plhrofori·ew poy perie·xontai sth seli·da toy diabathri·oy h opoi·a proble·petai apo· to me·row Z toy chfi·smatow. (1) EE C 241 thw 19 Septembri·oy 1981, sel. 1. (2) EE C 200 thw 4hw Aygoy·stoy 1995, sel. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 1813/97 by Freddy BLAK to the Council. Ombudsman

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU competence
European Ombudsman
Treaty on European Union
access to EU information
dissemination of EU information

formats: html pdf print

text: C 82/16 EN Official Journal of the European Communities 17. 3. 98 (98/C 82/22) WRITTEN QUESTION E-1810/97 by Ernesto Caccavale (UPE) to the Commission (28 May 1997) Subject: AIDS controversy Many questions have been raised about AIDS by a scientific controversy involving more than 700 specialists from 23 countries including the greatest living retrovirologist, Peter Duesberg. Extensive documentation has recently been published in Italy by the well-known sexologist Luigi De Marchi and the specialist in infectious diseases Fabio Franchi ((cid:146)AIDS › La grande truffa(cid:146) (the big fraud), SEAM, Rome, 1997). The publications highlight unjustified alarmism and numerous conflicting opinions of most Italian and international health authorities on the subject of AIDS. The controversy questions the validity of major crucial aspects of the presentation and treatment of AIDS from discovery of the virus to definition of the illness, epidemiological prognoses, the uselessness of tests, the harmfulness of treatments and the search for an (cid:145)impossible(cid:146) vaccine. 1. Is the Commission aware of these publications and the theories they expound? 2. If so, will it inform the European Parliament and other bodies of the importance of the documentation and the claims? 3. Does it not consider it advisable to appoint a multidisciplinary committee of inquiry (not confined to virologists and infectious disease specialists) to shed light on the numerous inconsistencies concerning this plague of the second millennium? Additional answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (12 September 1997) 1. The Commission is familiar with the arguments put forward in the publication referred to by the Honourable Member. Nevertheless, the Commission does not consider that the information campaigns carried out by the Italian health authorities have used an alarming and exaggerated tone. 2. On the other hand, the Commission considers that the level of knowledge acquired over recent years about AIDS in fields such as medicine, sociology, research, education and public health is higher than that for most other infectious diseases, judging by the wide-ranging literature published in international journals. Also, differences of opinion among researchers and within the scientific world were much more pronounced during the first phase of the epidemic, when knowledge of AIDS was still limited, than they are now. As a result, the Commission does not intend to inform Parliament or other bodies of the content of the publication referred to by the Honourable Member. 3. On the other hand, the Commission is encouraging the coordination of measures carried out under the Community research programme in the field of biomedicine and health with actions aimed at preventing infection by human immunodeficiency virus (HIV) and certain other communicable diseases, and the promotion of studies in the Member States to identify the most effective preventive methods and publish the most significant results of this work. In particular, the Community action programme on the prevention of AIDS and certain other communicable diseases (Decision 647/96/EC), adopted by Parliament and the Council on 29 March 1996 (1), makes provision for actions aimed at the surveillance and monitoring of communicable diseases, combating transmission, providing information, education and training, and support for persons with HIV/AIDS and combating discrimination. (1) OJ L 95, 16. 4. 1996


title: Résolution sur la communication de la Commission intitulée "Impact et efficacité du marché unique" (COM(96)0520 C4- 0655/96 ) et sur le document de travail de ses services intitulé "The 1996 Single Market Review" (Examen 1996 du marché unique) (SEC(96)2378 C4-0007/97)

eurovoc_concepts:
EU law
competitiveness
employment policy
impact study
single market

formats: html print


title: ETA:n sekakomitean päätös N:o 33/97, tehty 29 päivänä toukokuuta 1997, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

eurovoc_concepts:
European Economic Area
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
roadworthiness tests
safety device
transport regulations

formats: html pdfa1b print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1961/97 van Karin RIIS-JØRGENSEN aan de Commissie. Activiteiten van de Commissie om de Poolse regering milieumaatregelen te laten afschaffen

eurovoc_concepts:
Poland
anti-discriminatory measure
approximation of laws
environmental impact
environmental protection
environmental standard
import restriction
motor car
motor vehicle pollution
pollution control measures

formats: pdf print

text: 22. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 21/127 (98/C 21/242) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1961/97 van Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) aan de Commissie (29 mei 1997) Betreft: Activiteiten van de Commissie om de Poolse regering milieumaatregelen te laten afschaffen Hierbij wil ik uw aandacht vestigen op de nationale Poolse regelgeving die de invoer verbiedt van auto(cid:146)s zonder katalysator en in het algemeen van auto(cid:146)s die meer dan tien jaar oud zijn. Het doel is de extra vervuiling te verminderen die wordt veroorzaakt door de aanzienlijke uitstoot door tweedehands auto(cid:146)s afkomstig uit West-Europese landen. Ik zou graag willen weten wat de activiteiten van de Commissie in dit geval zijn geweest, en is het waar dat de Commissie druk uitoefent op de Poolse regering om deze regelgeving af te schaffen? Is mijn indruk juist dat de Commissie er in dit geval uitsluitend in is ge(cid:14)¤nteresseerd om de Poolse markt open te stellen voor westerse producten, ongeacht de kwaliteit? Is het niet noodzakelijk in plaats daarvan de Poolse regering te steunen omwille van de gezondheid en het milieu? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (3 juli 1997) De Commissie is er van op de hoogte dat de invoer in Polen van tweedehands auto’s, die volgens de oude technieken zijn gebouwd, schadelijke effecten voor het milieu zou kunnen hebben. De betrokken Poolse wetgeving maakte evenwel onderscheid tussen de milieunormen die worden toegepast bij de behandeling van tweedehandsvoertuigen in Polen en die uit de Gemeenschap, waardoor Poolse voertuigen die slechts voldoen aan lage milieunormen mogen blijven rijden terwijl voertuigen uit de Gemeenschap met soortgelijke of hogere milieunormen van de invoer werden uitgesloten. De Commissie heeft Polen verzocht zijn wetgeving op dit gebied overeenkomstig de vereisten van de Europa-Overeenkomst aan te passen. Indachtig deze bepalingen en de pre-toetredingsvereiste om het peil van de milieubescherming in Polen te verbeteren, wordt verwacht dat de beslissing van Polen om zijn wetgeving in dit verband tegen 1999 aan te passen, tot hogere normen van milieubescherming in deze sector zal leiden. (98/C 21/243) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1966/97 van Richard Howitt (PSE) aan de Commissie (9 juni 1997) Betreft: Richtlijn diergeneesmiddelen Is de Commissie het ermee eens dat op grond van deze richtlijn dierenartsen ten onrechte hogere prijzen voor diergeneesmiddelen kunnen berekenen als gevolg van het monopolie dat zij bij de verstrekking van diergeneesmiddelen hebben? Waarom kunnen er geen recepten worden uitgeschreven die vervolgens in een dierenapotheek worden afgegeven, waardoor kosten en ongemak voor de consument worden voorkomen? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (9 juli 1997) Overeenkomstig artikel 4 van Richtlijn 81/851/EEG van de Raad van 28 september 1981 betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake geneesmiddelen voor diergeneeskundig gebruik (1) mogen de lidstaten, wanneer er geen goedgekeurd geneesmiddel bestaat voor een bepaalde aandoening, met name als die voor de betrokken dieren onaanvaardbaar lijden met zich brengt, uitzonderlijker- wijs toestaan dat door een dierenarts een ander product wordt toegediend. Dit geneesmiddel moet onder de persoonlijke verantwoordelijkheid van de dierenarts aan een dier of aan een klein aantal dieren van een bepaald bedrijf worden toegediend. Voor het gebruikte product moet in de betrokken lidstaat, hetzij vergunning zijn verleend voor toediening aan een andere diersoort of voor een andere aandoening, hetzij indien beide mogelijkheden niet van toepassing zijn vergunning voor toediening aan mensen zijn afgegeven. Indien geen goedgekeurd product bestaat, mag een daartoe volgens de nationale wetgeving gemachtigd persoon overeen- komstig een voorschrift van een dierenarts ex-tempore een geneesmiddel voor diergeneeskundig gebruik bereiden. Indien dit middel wordt toegediend aan gebruiksdieren moet een passende wachttijd worden nageleefd teneinde te garanderen dat van de behandelde dieren afkomstige levensmiddelen geen residuen bevatten die gevaarlijk zijn voor de consument


title: Risoluzione I. sull'Atto del Consiglio, del 26 luglio 1995, che elabora la convenzione sull'uso dell'informatica nel settore doganale, la convenzione elaborata in base all'articolo K.3 del trattato sull'Unione europea sull'uso dell'informatica nel settore doganale e l'accordo relativo all'applicazione provvisoria, tra taluni Stati membri dell'Unione europea, della Convenzione elaborata in base all'articolo K.3 del trattato sull'Unione europea sull'uso dell'informatica nel settore doganale (C4-0248/95 e C4-0520/ 95) e II. sull'Atto del Consiglio del 29 novembre 1996, che stabilisce, sulla base dell'articolo K.3 del trattato sull'Unione europea, il protocollo concernente l'interpretazione, in via pregiudiziale, da parte della Corte di giustizia delle Comunità europee, della convenzione sull'uso dell'informatica nel settore doganale e le dichiarazioni allegate a detto protocollo

eurovoc_concepts:
European convention
computer applications
customs
data processing
information system
information technology
personal data
protection of privacy


title: Beslutning om meddelelse fra Kommissionen - Virkningen og effektiviteten af det indre marked (KOM(96)0520 C4-0655/96) og om arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene: 1996- oversigt over det indre marked (SEK(96)2378 C4-0007/97)


title: 1997 m. gegužės 29 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 35/97, iš dalies keičiantis EEE susitarimo XVIII priedą (Darbuotojų sauga ir sveikata, darbo teisė ir vienodas požiūris į vyrus ir moteris)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
decision-making
gender equality
participation of women

text: 284 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/2 t. 21997D1002(03) 1997 10 2 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 270/23 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 35/97 1997 m. gegužės 29 d. iš dalies keičiantis EEE susitarimo XVIII priedą (Darbuotojų sauga ir sveikata, darbo teisė ir vienodas požiūris į vyrus ir moteris) EEE JUNGTINIS KOMITETAS, atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos eko- nominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį, kadangi Susitarimo XVIII priedas buvo iš dalies pakeistas 1996 m. balandžio 26 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 29/96 (1); kadangi 1996 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacija 96/694/EB dėl moterų ir vyrų proporcingo dalyva- vimo sprendimų priėmimo procese (2) turi būti įtraukta į Susitarimą; kadangi Tarybos rekomendacija 96/694/EB kartu su kitais aktais, į kuriuos Susitarimo Susitariančiosios Šalys turi atkreipti dėmesį, turi būti priskirta atskirai kategorijai, NUSPRENDĖ: Po 21 punkto (Tarybos direktyva 86/613/EEB) įterpiamos šios įtraukos: „AKTAI, Į KURIUOS SUSITARIANČIOSIOS ŠALYS ATKREIPIA DĖMESĮ Susitariančiosios Šalys atkreipia dėmesį į šių aktų turinį:“ 1 straipsnis 2 straipsnis Susitarimo XIII priede po 21b punkto (Tarybos rezoliucija 95/C 168/02) įterpiamas toks punktas: „21c. 396 X 0694: 1996 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacija 96/694/EB dėl moterų ir vyrų pro- porcingo dalyvavimo sprendimų priėmimo procese (OL L 319, 1996 12 10, p. 11). “. 3 straipsnis Tarybos rekomendacijos 96/694/EB tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie pridedami prie šio spren- dimo teksto atitinkamomis kalbomis, yra autentiški. Šis sprendimas įsigalioja 1997 m. birželio 1 d. , jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį. 4 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede. 5 straipsnis Priimta Briuselyje, 1997 m. gegužės 29 d. EEE jungtinio komiteto vardu Pirmininkas C. DAY (1) OL L 186, 1996 7 25, p. 82. (2) OL L 319, 1996 12 10, p. 11


New directions in social welfare : report of a conference of the Irish Presidency of the European Union, Dublin, 16-18 November 1996.


title: Rozhodnutie Komisie z 29 mája 1997 ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 92/160/EHS ustanovujúce regionalizáciu určitých tretích krajín pre dovoz čeľade koňovitých (equidae) a ruší sa rozhodnutie 96/487/ES o ochranných opatreniach vo vzťahu k žrebčej nákaze (dourine) v RuskuText s významom pre EHP

eurovoc_concepts:
Russia
animal disease
equidae
health certificate
temporary admission
veterinary inspection

text: 104 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 21 31997D0350 L 150/44 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 7. 6. 1997 ROZHODNUTIE KOMISIE z 29 mája 1997 ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 92/160/EHS ustanovujúce regionalizáciu určitých tretích krajín pre dovoz čeľade koňovitých (equidae) a ruší sa rozhodnutie 96/487/ES o ochranných opatreniach vo vzťahu k žrebčej nákaze (dourine) v Rusku (Text s významom pre EHP) (97/350/EHS) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady 90/426/EHS z 26. júna 1990 o zdravotných podmienkach zvierat, ktorými sa riadi pohyb a dovoz čeľade koňovitých (equidae) z tretích krajín (1), napo- sledy zmenenú a doplnenú Aktom o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska, a najmä na jeho články 12 a 13 (2), keďže príslušné veterinárne úrady v Rusku teraz potvrdili, že v určitých administratívnych územiach Ruskej federácie sa žrebčia nákaza nevyskytuje; keďže rozhodnutie 92/160/EHS by sa preto malo zmeniť a doplniť, aby vzala do úvahy zmenená regionalizácia v Rusku; keďže príslušné veterinárne úrady v Rusku zároveň poskytli záruky na kontrolu žrebčej nákazy v Ruskej federácii; keďže spomínané záruky sú dostatočné na zaručenie opätovného začatia dovozu čeľade koňovitých od určitých predajcov v Ruskej federácii; keďže rozhodnutie 96/487/ES by sa malo následne zrušiť; keďže opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho veterinárneho výboru, so zreteľom na smernicu Rady 91/496/EHS z 15. júla 1991, ktorou sa stanovujú zásady, ktorými sa riadi organizácia veteri- nárnych kontrol zvierat, ktoré vstupujú na územie spoločenstva z tretích krajín, a ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 89/662/EHS, naposledy zmenenú a doplnenú smernicou 96/43/ES (3), a najmä na jej článok 18 (7), a 90/675/EHS (2), 90/425/EHS keďže v súlade s rozhodnutím Komisie 92/160/EHS (4), napo- sledy zmeneným a doplneným rozhodnutím 97/10/ES (5), dovozy čeľade koňovitých (equidae) z Ruska boli povolené len z oblastí na západ od pohoria Ural; PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: keďže po potvrdení prítomnosti žrebčej nákazy (dourine) v Rusku Komisia prijala rozhodnutie 96/487/ES (6); Článok 1 (1) Ú. v. ES L 224, 18. 8. 1990, s. 42. (2) Ú. v. ES L 268, 24. 9. 1991, s. 56. (3) Ú. v. ES L 162, 1. 7. 1996, s. 1. (4) Ú. v. ES L 71, 18. 3. 1992, s. 27. (5) Ú. v. ES L 3, 7. 1. 1997, s. 9. (6) Ú. v. ES L 198, 8. 8. 1996, s. 50. V prílohe k rozhodnutiu 92/160/EHS slová: 03/zv. 21 SK Úradný vestník Európskej únie 105 „Rusko Článok 2 územia na západ od pohoria Ural“ Rozhodnutie 96/487/ES sa ruší. sa nahrádzajú slovami: „Rusko — provincie Archangeľsk, Vologda, Murmansk, Leningrad, Novgorod, Pskov, Briansk, Vladimir, Ivanovo, Tver, Kaluga, Kostroma, Moskva, Orjol, Riasan, Smolensk, Tula, Belgorod, Voroneg, Kursk, Lipezk, Tambov, Astrachán, Volgograd, Penza, Saratov, Uljanovsk, Rostov, Orenburg, Perm and Kurgan Jaroslavľ, Nijninovgorod, Kirov, Článok 3 Členské štáty zmenia a doplnia opatrenia, ktoré uplatňujú vo vzťahu k Rusku, aby ich uviedli do súladu s týmto rozhod- nutím. Budú o tom informovať Komisiu. Toto rozhodnutie je adresované členským štátom. Článok 4 — oblasti Stavropoľ and Krasnodar — republiky Karélia, Marij-El, Mordovia, Chuvachia, Kalmykia, Tatárska republika, Dagestanská republika, Kabardsko-balkarská Severné Osetsko, republika, Ingušská republika a Karachaevo-Čerkeská republika. “ V Bruseli 29. mája 1997 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 958/97 af 29. maj 1997 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben langkornet ris inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 530/97 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country


title: Règlement (CE) nº 956/97 de la Commission du 29 mai 1997 portant modalités d'application du règlement (CE) nº 2201/96 du Conseil en ce qui concerne les mesures spécifiques applicables dans le secteur des asperges transformées

eurovoc_concepts:
agro-industry
perennial vegetable
production aid
vegetable product


title: VERORDENING (EG) Nr. 961/97 VAN DE COMMISSIE van 29 mei 1997 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van halflangkorrelige en langkorrelige A volwitte rijst in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1630/96


title: Resolution on the Commission report on taxation in the European Union: report on the development of tax systems (COM(96)0546 C4-0054/97)

eurovoc_concepts:
competition law
environmental tax
labour market
single market
tax system
type of business


title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den videre udvikling inden for mobil- og trådløs kommunikation - Udfordringer og valg for Den Europæiske Union

eurovoc_concepts:
EU policy
new technology
radio telecommunications
standardisation
telecommunications industry

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 29. 05. 1997 KOM(97) 217 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET OM DEN VIDERE UDVIKLING INDEN FOR MOBDL- OG TRÅDLØS KOMMUNIKATION Udfordringer og valg for Den Europæiske Union 'A m I RESUMÉ Nærværende meddelelse giver et overblik over udviklingen på markederne for mobil- og trådløs kommunikation inden for det Europæiske Fællesskab siden Grønbogen af 1994 om mobil- og personkommunikation1 og und^rsø^er de fremtidige tendenser for udviklingen inden for mobil- og trådløs kommunikation. Meddelelsen er således udarbejdet som respons på den specifikke opfordring, som efter udarbejdelsen af Grønbogen blev rettet fra Rådet og Europa-Parlamentet til Kommissionen om at rapportere om udviklingen inden for mobilkommunikation2. Dette sker på baggrund af den markedssucces, som GSM og beslægtede digitale kommunikationstjenester har opnået inden for Det Europæiske Fællesskab og på verdensplan, den stigende anvendelse af mobilkommunikation til at etablere forbindelse mellem computere og få adgang til Internet, udviklingen i satellitbaserede personkommunikationssystemer og de betydelige reguleringsfremskridt i retning af en fuld åbning af telemarkederne for konkurrence i alle medlemsstater pr. 1. januar 1998 og indgåelsen af WTO-aftalen om grundlæggende telekommunikation. Med udgangspunkt i disse udviklingstendenser arbejder kommunikationsindustrien på at udvikle en strategisk vision for den næste generation af digitale mobilsystemer (der i europæisk sammenhæng betegnes Universal Mobile Telecommunications System - Det universelle mobiltelesystem - UMTS). Detaljerne om de fremtidige tjenestekoncepter og fremtidige brugerbehov må afklares, før det bliver muligt at udforme strategier for regulering, frekvenstildeling og standardisering på europæisk og nationalt plan. De politiske interesser i udviklingen af "det trådløse informationssamfund" er mangesidige og betydelige på baggrund af den i mobilkommunikationssektoren, dens konvergens med intelligent netværkssamarbejde, tilhørende levering af multimedieindhold samt navigering og positionering og tillægstjenester samt dens fremtidige position i det globale telekommunikationslandskab, de afledte enorme eksportmuligheder og den bredere sociale og samfundsmæssige virkning. forventede store vækst Denne meddelelse tjener som en hjælp i den politiske debat ved at søge en række nøglespørgsmål besvaret, der vedrører fremtidige tredjegenerations systemer som det miljø, hvori sådanne systemer tænkes at opstå. Disse nøglespørgsmål er sammenfattet herunder: såvel udformningen af de 1 Grønbog om en fælles strategi for mobil- og personkommunikation i Den Europæiske Union, KOM(94) 145 endelig udg. , 27. 04. 94 2 Europa-Parlamentets Resolution af 19. maj 1995 (A4-0097/95; EFT nr. C 151 af 19. 06. 95 side 473) og Rådets og 1995 personkommunikationssektoren i Den Europæiske Union (95/C 188/02; EFT nr. C 188 af 22. 07. 1995 side 3) videreudvikling af mobil- resolution juni om 29. af / a Er dette det rigtige tidspunkt til at definere en strategi for indførelsen af UMTS, eller vil det være for tidligt at gennemføre reguleringstiltag i dag? i Europa konsensus om begrebet UMTS eller Er der tredjegenerations mobilkommunikation? Vil der blive tale om en ny, enkeltstående teknologi eller en række interoperable løsninger baseret på forskellige teknologier? Hvilken rolle skal henholdsvis den private sektor og de offentlige myndigheder spille i overgangen til UMTS? Hvilken indflydelse kan UMTS få på europæisk industris konkurrenceevne? Hvordan sikrer man, at der tages hensyn til de bredere sociale og samfundsmæssige interesser i udviklingen af "det trådløse informationssamfund"? På grundlag af reaktionerne på denne meddelelse og andre relevante faktorer vil Kommissionen foreslå Europa-Parlamentet og Rådet at vedtage fornødne foranstaltninger, når og hvor dette måtte være relevant. Kommentarer skal indsendes senest 15. Juli 1997 til Europa-Kommissionen på adressen: European Commission, DG XIII/A/l, rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles, att. M. de Cockborne (fax + 32 2 296 8391) eller via elektronisk post til: umts@bxl. dgl3. cec. be. - m - Ib INDHOLDSFORTEGNELSE RESUME INDHOLDSFORTEGNELSE 1. INDLEDNING 2. HVOR STAR VII DAG? 2. 1. Mobilkommunikation i dag i Europa og resten af verden II IV 1 5 5 2. 2. Regulcringsmiljøct og standardiscringsrammernc har været nøglefaktorer i udviklingen på mobilmarkederne 6 2. 3. Markederne og teknologierne er under hastig udvikling 2. 4. Aktiviteter på globalt og regionalt niveau understøtter denne udvikling 3. DEN VIDERE UDVIKLING INDEN FOR MOBILKOMMUNIKATION: VÆSENTLIGE UDFORDRINGER OG SPØRGSMÅL 3. 1. Vigtige udfordringer for fremtidens mobilkommunikation 3. 2. Et nyt miljø for UMTS 3. 3. Grundlæggende emner for fremtidige beslutninger: nøglespørgsmål 3. 4. At skabe forudsætninger for udviklingen: nøglespørgsmål med relation til de offentlige myndigheders rolle 4. KONKLUSION BILAG I: MOBILKOMMUNIKATION I EUROPA I TAL BILAG II: LOVGRUNDLAGET FOR MOBILKOMMUNIKATION BILAG Mi: OVERSIGT OVER FREKVENSER TIL MOBILKOMMUNIKATION BILAG IV: FORKORTELSER 7 9 13 13 13 14 16 21 24 27 29 33. iv - / o 1. INDLEDNING Europa har i dag skabt et miljø, hvori mobilkommunikationen kan blomstre, og har placeret sig i forreste række indenfor mobilkommunikation over hele verden Mobilkommunikation har været et af de hurtigst voksende segmenter på telemarkedet i løbet af de seneste fem år. Dette dokumenteres af den bemærkelsesværdige vækst i antallet af GSM3-abonnenter og omfanget af investeringeer i GSM. Siden den kommercielle lancering i 1992 har GSM og de beslægtede teknologier DCS-1800 og PCS-1900 udviklet sig til en verdensstandard for mobilkommunikation med næsten 200 net, som benyttes af flere end 30 millioner brugere i over 100 lande. Asien er i færd med at udvikle sig til en af de største kunder for GSM-systemerne, mens PCS-1900 allerede nu er en succes i USA. Ved at tilbyde pan-europæisk dækning gennem et enkelt abonnement fremstår GSM som et konkret eksempel på praktisk anvendelse af et transeuropæisk net. Det har udviklet sig som resultat af et arbejde, hvori industrien har ført an, bakket op af et hensigtsmæssigt lovgrundlag og rettidige standardiseringsbeslutninger. GSM-teknologiens vækst går hånd i hånd med den fortsatte indførelse af andre mobil- og trådløse teknologier i Europa og andre dele af verden. Disse systemer omfatter trådløs telefoni, trådløse net for telefoner og computere i samme bygning, personsøgning og brug af trådløse teknologier til lokale abonnentkredsløb i konkurrence med det faste offentlige net. Satellitbaserede personkommunikationssystemer vil yderligere stimulere til øget anvendelse af mobilkommunikation4. Satellitsystemer giver mulighed for udbredelse af avancerede kommunikationstjenester, der ofte kræver høj kapacitet, i de dele af verden, hvor jordkabelnettene er underudviklede. De kan desuden tilbyde omkostningseffektiv dækning af fjernere egne i Europa. Europas borgere drager fordel af mobilsystemerne og af konkurrencen mellem mobilnettene I dag kan brugerne forblive i kontakt med hinanden, uanset hvor de befinder sig. Mobilkommunikation er ikke længere forbeholdt forretningsfolk eller rejsende. Den giver enhver mulighed for at foretage telefonopkald, modtage telefaxer, hente elektronisk post eller bruge Internet, mens man er undervejs fra ét sted til et andet. Mobilkommunikation er blevet et uundværligt værktøj for virksomheder af enhver størrelse, men finder også vej ud Betegnelsen GSM bruges i denne meddelelse om en række teknologier, nemlig: GSM 900, DCS-1800 og PCS-1900, der alle understøtter samme faciliteter og tjenester. fremme en mere proaktiv i forbindelse med For at satellitkommunikation har Kommissionen for nylig vedtaget en EU-handlingsplan: Satellite communications in the Information Society, Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, KOM(97) 91 endelig udgave, Bruxelles, 05. 03. 1997 rolle og en konsekvent strategi i - rf i et stigende antal private hjem og har som sådan faet en vigtig socialøkonomisk funktion5. I Skandinavien har flere end hver fjerde indbygger en mobiltelefon, der hos nogle helt erstatter en fast telefonforbindelse. Mobilnet og trådløse net udgør desuden reelle alternativer til det faste net for tilbyde en telefonselskaberne, omkostningseffektiv vej ud til virksomheder og private hjem. På denne måde kan mobilsystemer og trådløse systemer føre konkurrencen helt ud til lokalabonnenterne. særlig hvor nye markedsudbydere søger at På vej mod et "trådløst informationssamfund" for alle borgere og virksomheder. fordele ved "det indlysende6. De potentielle Kommissionen understreger i sin meddelelse om en universel tjeneste7, at " nye interaktive tjenester bør være tilgængelige for alle borgere i Fællesskabet, så fordelene ved nye teknologier og tjenester kan udnyttes på områder som teoretisk og praktisk uddannelse, sundhedssektoren og adgang til offentlige oplysninger". Det kan UMTS bidrage til. informationssamfund" trådløse er Europæerne vil nyde godt af UMTS som borgere, forbrugere og arbejdstagere som følge af en kombination af større valgmuligheder, lavere priser og fuld mobilitet. Det vil give større adgang til underholdningstjenester, mere hjælp til de ældre og handicappede og adgang til offentlige oplysninger og transaktionstjenester såsom "horne-shopping" og "home-banking". Brugen af mobil kommunikation til fjernarbejde vil fremme beskæftigelse, mobilitet og udvikling i landdistrikter og fjerntliggende egne og skabe en generel forbedring i europæisk industris konkurrenceevne. Det vil sandsynligvis øge beskæftigelsen i alle områder af Det Europæiske Fællesskab. Samtidig rejser UMTS som et springbræt til " det trådløse samfund" udfordringer af social og samfundsmæssig karakter, der må tages op parallelt med de teknologiske spørgsmål. Udfordringen fra tredjegenerations mobilsystemerne. Konvergensen mellem telekommunikation, informationsteknologi og -publicering, som ses af Internettets udvikling, er ledsaget af en konvergens mellem fastnet- og mobiltjenester. Dette sker samtidigt med den øgede globalisering af telekommunikationen, som blandt andet fremgår af de næsten verdensomspændende roaming-muligheder, som GSM- teknologien tilbyder. Dette vil føre til stigende efterspørgsel efter tjenester, der kan tilbyde transmission af data, lyd og billeder, både over de faste net og mobilnettene. 5 7 Eksempelvis kan mobilkommunikation øge mulighederne for telearbejde eller give lettere adgang til oplysninger hjemme hos virksomheden, mens man er på farten. Se grønbogen om "Liv og Arbejde i Informationssamfundet: Mennesket i Centrum", KOM(96) 389, 24. 07. 96 og "Informationssamfundet: Den Europæiske Unions rolle", meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, KOM (97). , der ventes vedtaget inden længe. Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en universel tjeneste for telekommunikation i perspektivet af et fuldt liberaliseret marked, KOM(96) 73 endelig udgave, 13. 03. 1996. - 2- Teleindustrien er i færd med at udvikle en strategisk vision af tredjegenerations digitale mobilsystemerx. I Europa fokuserer disse overvejelser både på konceptet Universal Mobile Telecommunications Systems (det universelle mobiltelesystem) eller UMTS og på ideen om Global Multimedia Mobility (global multimediemobilitet - GMM). Denne vision er et centralt element i den videre udvikling af mobil- og trådløs kommunikation i Europa, for overgangen fra mobilkommunikation til udbredelse af teknologien på massemarkedet i direkte konkurrence med eksisterende fastnetoperatører og for den mulige integration af faste og trådløse net i et personkommunikationsmiljø. Selv om mange af detaljerne for UMTS-systemet endnu mangler at blive udarbejdet, har ETSI identificeret en række overordnede formål for UMTS i sin rapport om standardiseringsrammer for GMM9. ETSI beskriver UMTS som et system, der tilbyder "personlige, globalt tilgængelige højkvalitets mobilkommunikationstjenester", som opfylder en række formål, herunder integration af for anvendelse af en enkelt fastnet- og mobiltjenester, mulighed multimediefaciliteter, prisbillighed og effektivitet i det høje frekvensspektrum10. terminal, Hvor den vigtigste drivkraft i udviklingen af UMTS skal komme fra industrien som reaktion på brugernes behov, ligger der en væsentlig udfordring for Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater i at sikre et hensigtsmæssigt miljø, inden for hvilket disse initiativer kan udvikle og udbygge GSM-teknologiens succes i tredjegenerations systemerne. Dette giver rige muligheder for den europæiske industri som følge af globaliseringen af markedet for mobiludstyr og -tjenester. Dette skal ses på baggrund af den generelle udvikling inden for telesektoren i Europa mod fri konkurrence fra 1. januar 1998, og ligeledes på baggrund af den vellykkede afslutning på WTO-forhandlingerne om åbning af verdensmarkedet for grundlæggende teletjenester og den gradvise ophævelse af særafgifter på informationsteknologiprodukter11. I bestræbelserne på at finde en hensigtsmæssig respons på disse forventede kendetegn ved UMTS-konceptet på Fælleskabsplan og nationalt plan må man tage hensyn til en række faktorer, som afspejler varierende, til tider indbyrdes modstridende interesser hos de involverede aktører, herunder eksisterende mobiloperatører og potentielle nye udbydere på markedet, udstyrsfabrikanter og brugere. Man skal blandt andet tage hesnyn til de bredere sociale og samfundsmæssige aspekter ved "det trådløse informationssamfund" og udviklingen af globale standarder. Denne meddelelse er Kommissionens svar på Rådets og Europa-Parlamentets opfordring efter høringerne om Grønbogen om Mobil- og Personkommunikation til at rapportere om den videre udvikling inden for området mobilkommunikation og udviklingen frem mod 8 Analoge mobilsystemer opfattes som første generations teknologi, mens digitale teknologier som f. eks. GSM i Europa eller D-AMPS og PCS-1900 i USA repræsenterer anden generation. 9 Global Multimedia Mobility, A standardisation Framework, ETSI-dokument ETSI/TA24(96)45, Oktober 1996 10 Se nedenfor, afsnit 2. 4. 11 WTO GATS GBT (Basic Telecommunications) af 14. februar 1997; Information Technology Agreement (ITA - Aftale om informationsteknologi) på basis af ministererklæringen (WTOs ministermøde i Singapore, 13 december 1996) undertegnet af ITA-forhandlerne i Genève den 26. marts 1997. UMTS12. Afsnit 2 giver forskellige markedsmæssige, et overblik over de lovgivningsmæssige og teknologiske tendenser. Afsnit 3 indbyder de involverede parter til at fremkomme med deres kommentarer til en række spørgsmål, der vil hjælpe til bedre at kunne identificere det fremtidige UMTS-koncept samt de aktiviteter, som er nødvendige for at gøre dets videre udvikling mulig. 12 Europa-Parlamentels resolution af 19. maj 1995 (A4-0097/95; EFT nr. C 151 af 19. 06. 1995 side 473) og Rådets og personkommunikationssektoren i Den Europæiske Union (95/C 188/02; EFT nr. C 188 af 22. 07. 1995 side 3) videreudvikling af mobil- 1995' om resolution juni 29. af 2. HVOR STÅR VI I DAG? [2. 1 Mobilkommunikation i dag i Europa og resten af verden I dag er der flere end 37 millioner brugere af mobilkommunikation i Europa (Figur 1. 1). Ud af disse er der 25 millioner, der bruger digitale (GSM) systemer, mens 12 millioner bruger analoge systemer. Desuden er der omkring 4,5 millioner mennesker, der anvender analoge og digitale personsøgningssystemer. Brugen af mobildata i Europa er i hastig vækst, idet det vurderes, at fra et grundlag på omkring 3 millioner mobildatabrugere i dag (omkring 1% af befolkningen) vil tallet vokse til 8 millioner i år 2000. Aktuelt repræsenterer mobilabonnentlinier henved 14% af det samlede antal linier i Europa. Markedsindtrængningsraten for celleopbyggede mobiltjenester har i visse EU-lande allerede nået 30% (Figur 1. 2). Inden Europa ventes dette at stige til 40-50% af befolkningen i år 200513. I dag er der mindst to digitale mobilsystemer i drift i hver EU-medlemsstat (med undtagelse af Luxembourg, hvor der snart vil blive udstedt endnu en licens), idet DCS- 1800-systemet desuden anvendes på licens i 6 medlemsstater, lige som der er behov for tildeling af yderligere licenser til DCS-1800 efter anmodning i andre medlemsstater fra 1. januar 1998. Ud over disse digitale systemer findes der 20 analoge net, der stadig er i drift af tegner som i Fællesskabet og mobiltelefonabonnementerne. for næsten tredjedel fortsat sig en Der er et gradvist, men stadigt hurtigere skift i gang fra analoge til digitalt baserede tjenester inden for mobiltale- og -datatjenester samt personsøgning. Alligevel vokser de analoge net fortsat støt i nogle fa lande, blandt andet som følge af det begrænsede behov hos fastboende brugere for roaming samt de attraktivt lavere priser på serviceaftaler ved analoge systemer. Men GSM har allerede overgået analoge systemer som helhed, målt på basis af antallet af brugere i Europa (figur 1. 3). Siden den kommercielle lancering i 1992 har GSM udviklet sig til en verdensstandard for mobilkommunikation. GSM og de beslægtede digitale teknologier, DCS-1800 og PCS- 1900 yder dækning gennem 187 net i 103 lande og har et abonnentgrundlag på 32,7 millioner brugere. Asien er ved at blive en af de største kunder for GSM-systemerne, idet Kina ligger øverst i henseende til markedsstørrelse og kontraktomfang. I USA er PCS- 1900 allerede nu en succes, idet de licensbaserede net yder en befolkningsdækning nær de 100%. Bortset til dels fra Europa, hvor GSM fremstår som det eneste digitale system i dag, er situationen for celleopbyggede systemer på verdensplan karakteriseret af forskelligheden af de teknologier - både analoge og digitale - der konkurrerer om kunderne. Derfor er global roaming uden for GSM-systemet praktisk talt umulig og kan ind i mellem være 13 Der findes detaljerede markedsoplysninger og prognoser i to undersøgelser, gennemfort for Kommissionen: "Mobile Market Review", KPMG, november 1996 og "UMTS Market Forecast, Analysys/Intercai, februar 1997 5- vanskelig selv på nationalt plan. En bruger, der rejser, er tvunget til at leje en brugbar terminal på bestemmelsesstedet, men han eller hun kan alligevel få vanskeligheder med at opretholde kontakten. Denne konkurrence mellem systemerne har ført til det igangværende arbejde på fletfunktions (multi-mode) og flerbånds (multi-band) terminaler, der kan "tale" de forskellige regionale "sprog". 2. 2 og Regulerings miljøet nøglefaktorer i udviklingen på mobilmarkederne standardiseringsrammerne har været At muliggøre udviklingen af mobiltjenester har fra starten været et centralt tema i Fællesskabets telekommunikationspolitik. Aftalen i 1980"erne om allokering af frekvenser til GSM-tjenesterne og om tidsplanen for den koordinerede indførelse i Fællesskabet14 var nøglelementer i etableringen af et hensigtsmæssigt miljø for lanceringen af GSM- og DCS- 1800-tjenesterne inden for Europa. Disse beslutninger gik hånd i hånd med det detaljerede standardiseringsarbejde, som er udført af ETSI på basis af arbejdet inden for CEPT15 og GSM Memorandum of Understanding Association. Kommissionen har endvidere været proaktiv i arbejdet på at sikre et konkurrencedygtigt udbud af digitalt mobiludstyr og -tjenester siden indførelsen i 199216. Dette har indebåret sikring af, at der findes mindst to operatører af digitale celleopbyggede systemer i de fleste medlemsstater, at licenstildelingsprocedurerne har været åbne, transparente og ikke- diskriminerende, samt at licenserne har skabt lige markedsvilkår for konkurrenter, særlig hvor disse er kommet senere ind på markedet end modtageren af de første licenser, som i de fleste medlemsstater automatisk blev tildelt fastnetoperatøren17 (se endvidere Bilag II). De fleste stater begunstiger nu en sådan konkurrence. De gør i stigende grad brug af markedsmekanismer til sikring af den bedste balance mellem tjenestekvalitet, fremme af offentlighedens interesse og indtægter til staten. Spektrumauktionering i forbindelse med radiofrekvenser har særlig været benyttet i USA for at fremme en økonomisk effektiv 14 Se Rådets direktiv om reservation af frekvensbånd til den koordinerede indførelse af offentlig, pan europæisk celleopbygget digital landbaseret mobil kommunikation i Det Europæiske Fællesskab af 25. juni 1987, 87/372/EØF, EFT nr. L 196 af 17. 07. 1987 side 85. Dette direktiv blev vedtaget i sammenhæng med Rådets anbefaling om koordineret indførelse af offentlig, pan-europæisk celleopbygget digital landbaseret mobil kommunikation i Fællesskabet. 87/37l/EØF, EFT nr. L 196 af 17. 07. 1987 side 81. 15 Conference Européenne des Postes et Télécommunications - Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer 16 En yderligere faktor i visse medlemsstater har været den avancerede opbygning af de etablerede markedsføringsstrukturer. At der ud over netoperatørerne har eksisteret uafhængige tjenesteudbydere har bidraget til en høj grad af tjenesteindtrængning og udvikling af et innovativt udbud af prisarrangementer. 17 I et antal sager har Kommissionen grebet ind for at sikre, at hvor der ikke herskede lige vilkår i licenstildelingen, blev der indført kompensatjonsmekanismer til fordel for konkurrenten. Se Kommissionens beslutning af 18. december 1996 om vilkårene for den anden GSM-operatør i Spanien, EFT nr. L 76 af 18 3. 1997, og Kommissionens beslutning af 4. oktober 1995 om vilkårene for den anden GSM-operatør i Italien, EFT nr. L 280 af 23. 11. 1995. -6 allokering af, hvad der opfattes som en værdifuld ressource18. Fællesskabsretten anerkender muligheden for at opkræve gebyrer inden for de nationale licensordninger (dvs. til spektrumallokering), hvilket afspejler behovet for at sikre den optimale brug af disse ressourcer, forudsat at disse ændringer ikke er diskriminerende, og at der tages hensyn til behovet for at fremme udviklingen af nyskabende tjenester og konkurrence19. 2. 3 Markederne og teknologierne er under hastig udvikling Trådløse telefonsystemer overlapper celleopbyggede mobilsystemer i nøgleanvendelser Ud over skiftet mod digital mobilkommunikation baseret på GSM er der sket en hurtig vækst inden for trådløse tjenester med begrænset mobilitet. Derfor forekommer der i stigende grad overlapning mellem anvendelser af trådløse systemer og celleopbyggede mobilsystemer. I Europa er Digital Enhanced Cordless Telephone (DECT)-systemet færdigudviklet og udbydes kommercielt (figur 1. 4). Disse systemer er hurtigt ved at vinde anerkendelse som langt mere end blot et system, der tilbyder begrænset mobilitet på brugsstedet (trådløs telefon i hjemmet, trådløs omstilling), da de også kan udgøre en væsentlig komponent i det faste net som et såkaldt WLL (Wireless Local Loop - dvs. trådløs lokalt abonnentkredsløb). WLL'er er ved at blive populære i Central- og Østeuropa, hvor de ses som en omkostningseffektiv metode til at udvide de faste nettjenester i byområderne for at afkorte ventelisterne fra år til måneder og uger. I Ungarn er man for eksempel i gang med at tilslutte over 200. 000 private hjem via WLL-systemer. Mobilteknologier er ligeledes blevet anvendt i tyndt befolkede egne inden for Fællesskabet, feks. dele af Spanien, for at færdiggøre netudbygningen ved at tilbyde en fast telefonforbindelse via en trådløs forbindelse. Desuden overvejes det at benytte GSM-baserede løsninger som alternativ til WLL-systemer i visse central- og østeuropæiske lande. Endvidere kan digitale trådløse systemer som DECT tilbyde offentlige tjenester med begrænset mobilitet (f. eks. begrænsninger i rækkevidde, lige som visse systemer kun tilbyder begrænsede muligheder for at viderestille opkald mellem netværksceller) som et billigt alternativ til komplette, celleopbyggede mobilsystemer. Dette kan være attraktivt i tæt befolkede områder. I andre dele af verden nyder Public Access Cordless System (PACS) og Personal Handyphone System (PHS) betydelig succes. Dette er særlig tilfældet for PHS-systemet i Japan, der blev indført i 1995, og som nu har henved 6 millioner brugere. Det bruges primært som en billig, offentlig mobiltjeneste (figur 1. 5). 18 I USA var bortauktioneringen af spektrum til personkommunikationstjenester ikke knyttet til valget af en specifik teknologi til udnyttelse af det tildelte frekvensområde. Dette kan opfattes som et princip, der gav markedsaktørerne større frihed til at vælge, hvordan det tildelte spektrum skulle udnyttes. Resultatet er, at der er mindst tre digitale teknologier (PCS 1800, D-AMPS og IS-95/IS-54 CDMA) i brug i forskellige områder, men uden garanti for løsninger, der tilbyder landsdækkende roaming. 19 Se artikel 11, stk. 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/13/EF om fælles rammer for en generel bemyndigelse og individuelle licenser på teletjenesteområdct, 10. 04. 1997, EFT LI 17, 7. 5. 97. 7- En kombination af mobil kommunikation og trådløse teknologier giver udsigt til reel konkurrence i det lokale abonnentkredsløb Ud over at spille en rolle i bestræbelserne på opfylde forsyningspligten i såvel fjerntliggende regioner som byområder giver kombinationen af dels mobiltjenester placeret i et prisleje, der konkurrerer mere direkte med tjenester, som tilbydes i det offentlige, faste net, og dels brugen af trådløse forbindelser til private hjem og virksomheder mulighed for at udstrække konkurrencen til den lokale kommunikation. I en række OECD-lande overstiger antallet af nye mobiltelefoniabonnenter nu antallet af nye fastnetabonnementer, hvilket afspejler såvel mobil- som fastnettjenesternes store gennemslagskraft i de pågældehde lande. Brugerne kan i stigende omfang forventes at udskifte deres faste forbindelse med en mobiltelefon. I den nærmeste fremtid kan mobil- og trådløst baserede net udlagt sammen med kabel-tv- infrastrukturen, hvor en sådan findes, derfor tilbyde brugerne reelle alternativer til det eksisterende netværk. Satellitbaserede mobilsystemer giver mulighed for verdensomspændende roaming og kan lukke hullerne i områder med mindre udviklede kommunikationsnet for global tilbydes mobilitet Muligheden satellitbaserede personkommunikationssystemer (S-PCS-systemer), som vil blive lanceret i løbet af de kommende to år, og som i mange tilfælde anvender hybridterminaler, der både understøtter satellittjenester og landbaserede mobiltjenester. Disse systemer giver ikke alene brugerne mulighed for at opretholde kontakten under rejser til de områder af verden, hvor telenettene er relativt underudviklede, men giver desuden en potentiel mulighed for adgang til bredbåndskapacitet. nu af Digitale mobiltjenester udvikles som svar på brugerbehov GSM-teknologierne udvikles fortsat med det formål at opfylde brugernes behov for yderligere mobilitet og større understøtning af data- og Internetbaserede tjenester20: • GSM Tribandphone - en hybridterminal, der kan bruges i GSM-900, DCS-1800 og PCS-1900-miljøerne - er i øjeblikket under udvikling. Den vil gøre det muligt for brugerne at kommunikere over ethvert af disse net, forudsat de fornødne roaming- aftaler er på plads. • Hybride GSM/PHS- og GSM/CDMA-apparater er allerede udviklet og demonstreret. Desuden er man i Japan i færd med at udvikle en GSM/PHS-konvergent strategi til etablering af infrastrukturen. • Der udvikles nye multimediefunktioner til GSM-teknologien, som går ud over de aktuelle tale- og datatransmissionsanvendelsers hastighed på 13 Kbit/s21. Et eksempel 20 Se for eksempel "UMTS Market Forecast", Analysys / Intercai rapport, februar 1997 på denne udvikling er High Speed Circuit-Switched Data (HSCSD), som for nylig er blevet standardiseret, og hvortil udstyr ventes lanceret i 1999. • Udviklingen af "Mobilt Internet" er et centralt element i den fortsatte ibrugtagning af mobil- og trådløse tjenester. Der arbejdes på at udvide mobilmultimediefaciliteterne22 og at forbedre understøtningen af internet-baserede tjenester inden for Internet Protocol23. Der er lagt op til en sammensmeltning af IP-teknologier med trådløse tjenester i det nye General Packet Radio Service (GPRS)-system, som ventes præsenteret af ETSI i 1998, idet de første produkter ventes i år 2000. Den globale udvikling tjener brede strategiske interesser i forskellige dele af verden Udviklingen rundt omkring i verden inden for mobil- og trådløse forbindelser og satellit- PCS står ikke alene, men skal ses i en bredere strategisk sammenhæng. faet Det forventede markedsparadigmeskift fra et mobilt kommunikationsmarked med fokus på erhvervslivet og nichebrugere til et masseforbrugermarked kan allerede ses. I Japan har det på forbrugermarkederne, til også at spænde over mobile og trådløse forbindelser. De er nu gået ind i en storstilet produktion af nye kommunikationssystemer (f. eks. PHS), nyt udstyr og håndholdte enheder, der efterhånden vil blive målrettet mod verdens massemarkeder. forbrugerelektronikvirksomheder, traditionelt stærkt står der USA står stærkt inden for satellitkommunikation, hvilket navnlig skyldes de store forsvarsudgifter på dette område i de seneste årtier. Nye kommercielle initiativer som Iridium og Teledesic bygger på denne styrke og er allerede under opbygning eller befinder sig i planlægningsfasen. Hvor Iridium, der forventes at påbegynde de erhvervsmæssige aktiviteter i 1998, hovedsageligt sigter mod den mobile bruger, er Teledesics ambitioner langt større, da man her søger at skabe en satellitbaseret, verdensomfattende informationsmotorvej, der har potentiale til at overflødiggøre jordbaserede netværk. Europa skal følge med i denne globale udvikling og udnytte sine styrker, herunder GSM- teknologiens omtrent globale rækkevidde samt dens traditionelle evner på området for integration af kommunikationssystemer. 21 Større hastigheder er mulige ved anvendelse af flere 'vinduer' (time slots), men en sådan udvikling vil kræve en betydelig yderligere båndbredde. Der arbejdes aktuelt på udvikling af en GSM-teknologi med flere vinduer (Multi-Slot GSM). 22 I Mobile Data Initiative (MDI) deltager mange producenter og operatører. Dets mål er at afprøve til datakommunikation mellem PC'er, herunder håndholdte PC'er over GSM- protokoller infrastrukturen. 23 Der synes al herske konsensus blandt aktørerne inden for industrien om, at Internet Protocol (TCP/IP), som Internettjenesterne allerede i dag er baseret på, kan udvikle sig til den førende transportprotokol for fremtidige multimedietjenester og -applikationer. 2. 4 Aktiviteter på globalt og regionalt niveau understøtter denne udvikling Aktiviteter på globalt plan (ITU) • Ved WARC 92 blev et 230 MHz frekvensspektrum i 1885-2025- og 2110-2200 MHz- båndene reserveret til FPLMTS24, herunder den satellitbaserede komponent. Som følge heraf overvejer Europa og Japan i dag at allokere identiske frekvensbånd til den tredje generation af landbaserede tjenester, hvorimod USA's allokering adskiller sig fra dette valg. Men WARC 92 udpegede frekvenser til mobiltjenester generelt i stedet for at knytte specifikke frekvenser til specifikke teknologier. Dette har givet mulighed for, at en del af dette spektrum i USA har kunnet tildeles andengenerations systemer, der i USA almindeligvis betegnes PC S-systemer. Denne udvikling vil sandsynligvis fa indflydelse på mulighederne for at udpege et fælles frekvensbånd til UMTS for hele verden. Dette vil kunne føre til fragmentering af verdensmarkedet, hvilket hindrer, at UMTS udvikler sig til et globalt system. • Der arbejdes på internationalt niveau inden for International Telecommunications Union (ITU) på udviklingen af International Mobile Telecommunications 2000 (IMT2000), tidligere betegnet FPLMTS. Der er sammensat en særlig arbejdsgruppe fremtidens (TG8/1), som drøfter mobilkommunikationssystemer. Den europæiske repræsentation inden for rammerne af dette arbejde lider imidlertid af mangel på sammenhæng og fælles perspektiv på grund af nogle af de usikkerhedsmomenter, der omgiver den præcise definition af tredjegenerations mobilkommunikationssystemer. forslag fra forskellige egne af verden til • Der føres fortsat en regelmæssig dialog om fremtidens mobilsystemer mellem regulerende organer og industrien fra Det Europæiske Fællesskab, USA og Japan inden for rammerne af FAMOUS25-møderne. Aktiviteter på europæisk plan • I sammenhæng med den verdensomspændende vækst på markederne for mobil- og trådløs kommunikation har producenter, operatører, forskningsinstitutter og akademier gennemført omfattende forsknings- og udviklingsarbejde, særlig inden for rammerne af Fællesskabets forskningsprogrammer som feks. RACE (Research and Technology Development in Advanced Communications Technologies in Europe) og ACTS (Advanced Communications Technologies and Services). I perioden 1991-1998 vil der blive afsat omkring 180 millioner ECU i fællesskabsstøtte til forskning og udvikling inden for mobil-, trådløs og personkommunikation, herunder både land- og satellitbaserede systemer. 24 FPLMTS: Future Public Land Mobile Telecommunications System (Fremtidigt offentligt landbaseret telekommunikationssystem). Inden for ITU-standardiseringsaktiviteterne er dçtte akronym nu erstattet af International mobiltelekommunikation 2000) (International Mobile Telecommunications 2000 IMT2000 - 25 FAMOUS: Future Advanced Mobile Universal System, begyndte i 1991 at afholde årlige møder mellem statslige repræsentanter fra USA, Japan og EU for at udveksle erfaringer vedrørende fremtidige mobilsystemer med særligt henblik på at sikre interoperabilitet. - 1 0- Inden for Europa har man med bred opbakning fra industrien og hjælp fra Kommissionen etableret UMTS-forummet, der involverer et bredt udvalg af de interesserede parter i udviklingen af strategier for UMTS26. Forummet udvikler en fælles vision for UTMS og søger at identificere præcise industri- og brugerkrav, herunder specifikke behov i henseende til frekvensspektrum. En første rapport vil blive udgivet i juni 1997. European Radiocommunications Committee har for nylig offentliggjort et udkast til en beslutning vedrørende offentlig høring om frekvensbånd til indførelse af UMTS inden for CEPT-landene. Udkastet foreslår at reservere 1900-1980 MHz-, 2010-2025 MHz- og 2110-2170 MHz-båndene til landbaserede UMTS-anvendelser. Det foreslås endvidere, at mindst to blokke på 30 MHz spektrum stilles til rådighed pr. 1. januar 2002. Der stilles krav om tilvejebringelse af yderligere frekvens i tilfælde af markedsefterspørgsel. Høringsperioden for beslutningen slutter den 30. maj 1997, og en endelig beslutning, der tager hensyn til de fremsatte kommentarer, ventes truffet i juni. Denne beslutning vil kun være bindende for de lande, der beslutter sig for at undertegne den. ETSI har defineret visse overordnede egenskaber for tredjegenerations terminaler og net. Der har i en årrække været arbejdet på en definition af UMTS. For nylig offentliggjorde ETSI sit Global Multimedia Mobility (GMM)-koncept. Dette koncept er et væsentligt bidrag til arbejdet med definition af UMTS. Der er stillet forslag om en arbejdsplan, der foreslår, at UMTS udvikles i to trin, hvor det første trin fører til indførelse af UMTS-tjenester i år 2002. En række væsentlige beslutninger ventes truffet næste år vedrørende de ætergrænseflader, som skal anvendes til UMTS. 26 UMTS Forum blev formelt etableret d. 16. december 1996 og byggede på dot eksisterende arbejde, udført af UMTS Task Force. Dette forum samler regulcringsorganer, operatører, producenter, satellitoperatører og andre interesserede parter og organisationer, såsom ETSI, ERO og ETO. Forummet finansieres af sine 70 medlemmer og har et årligt budget på ca. 500. 000 ECU. 11 ETSI formålsdefinition for UMTS 1. Integration af private, erhvervsmæssige og celleopbyggede i et enkelt system og én type brugerudstyr (terminal) tjenester 9. Radioressourcefleksibilitet inden net- og frekvensbånd trafiktyper for flere for et tjenestekvalitet, der som 2. Tale- og minimum sammenlignes med nuværende faste net, herunder sikkerhed, som ikke kan kompromitteres ved mobilbrug kan 3. Tjenestekapacitet op til multimedieniveau 4. Adskillelse af tjenesteudbud og netdrift 10. Effektivitet i højfrekvensspektret 11. Etablering af direkte satellitadgang for en massebrugerbase 12. Brug af WARC '92-frekvensbåndene (1885-2025 og 2110-2200 MHz) 5. UMTS-brugernummer uafhængigt af net eller tjenesteudbyder 13. Prisbillige tjenester og terminaler 6. Fornøden kapacitet og funktionsduelighed til at betjene hele befolkningen 14. Fleksibel brugervenlighed personlig tilpasning, 7. Opnåelse radiodækning af gnidningsfri, global 15. Fleksibilitet mht. indførelse af nye tjenester og tekniske muligheder 8. Radiobærekapacitet op til 2MBit/s private, 16. Anvendelighed til forskellige formål; grundlæggende offentlige, telekommunikation, telefoni avanceret bredbånds-multimedier telekommunikation. til enkel til Kilde: ETSI TA 24, rapport om Global Multimedia Mobility (GMM) 12 3. DEN VIDERE UDVIKLING INDEN FOR MOBILKOMMUNIKATION: VÆSENTLIGE UDFORDRINGER OG SPØRGSMÅL 3. 1 Vigtige udfordringer for fremtidens mobilkommunikation Informations- og kommunikationsteknologiindustrierne er en kritisk komponent i den europæiske økonomi, idet de udgør en stor og voksende del af den industrielle aktivitet. De er også nøglen til den fremtidige konkurrenceevne i forbindelse med industriprocesser, -produkter og -tjenester og tjener som en platform for det informationssamfund, som er under udvikling. Hvis Europa skal kunne bygge videre på GSM-teknologiens succes, er der to udfordringer, som skal tages op, nemlig: • At opfylde de ændrede brugerbehov for mobiltjenester • At videreudvikle vilkårene for industriens konkurrenceevne inden for mobilkommunikationssektoren At nå disse mål vil være af vigtighed ikke alene for telesektoren, men også for økonomien i bredere forstand. Forbedring af den europæiske mobilkommunikationsindustris konkurrenceevne vil desuden hjælpe industrien til at bygge videre på sin lederposition på de globale markeder for mobilkommunikationsteknologi og -tjenester. 3. 2 Et nyt miljø for UMTS Miljøet, da GSM blev indført (sidst i 80'erne) lille marked Miljøet i dag (sidsti 90'erne) stort marked nichemarked for specifikke brugere massemarked, alment tilgængelige tjenester kun mobil taletransmission forskelligartede tjenester (stadigt stigende) netoperatører med monopol mobiltjeneste alene (kun landbaseret) regionalt marked begrænset teknologisk innovation førende til høje priser og begrænset tjenesteudbud konkurrence (to til tre nationale net i de fleste medlemsstater og stigende antal) integration af tjenester (faste, landbaserede mobiltjenester, satellit) globalt konkurrencepræget marked stort udbud af nye teknologiske muligheder (højere grad af integration, komprimeringsteknologier, effektiv frekvensudnyttelse, energibesparelse) førende til lavere priser på tjenester og udstyr 13 I forsøget på at afstikke en kurs for en vellykket overgang fra anden- til tredjegenerations mobilteknologier kan man drage lære af den tidlige overgang fra analoge systemer til GSM. Samtidig er det afgørende, at man er opmærksom på den radikale ændring af miljøet for mobilkommunikation, som er sket i løbet af de seneste 5 år, og som planlægningen af enhver overgangsstrategi må tage højde for. Det ændrede miljø betyder, at der findes en række mulige scenarier for udviklingen mod tredjegenerations systemer, der kan pege på alternative eller supplerende veje til udformningen af fremtidens mobilsektor. Rettidige beslutninger truffet af industrien (dvs. om, hvilke investeringer der skal foretages, hvilke tjenester der skal tilbydes, hvilke markeder der skal være mål for markedsføringen, hvorvidt man skal koncentrere sig om at udvikle eksisterende tjenester eller at bevæge sig mod mere innovative strategier?) vil være grundlæggende for at kunne bestemme den faktiske udvikling, som kommer til at finde sted. Som et resultat af telesektorens specifikke natur (feks. behovet for netinteroperabilitet, allokering afknappe ressourcer) har de offentlige myndigheder et særligt ansvar for at sikre, at der træffes hensigtsmæssige beslutninger, der muliggør udviklingen af disse tjenester og hjælper til at etablere en konkurrencedygtig europæisk industri. Der er behov for et klart og relativt detaljeret billede af den fremtidige udvikling, før det bliver muligt fuldt ud at definere, hvilke eventuelle aktiviteter der vil være behov for på europæisk plan for at bidrage positivt til den fremtidige udvikling inden for mobil- og trådløse teknologier. 3. 3 Grundlæggende emner for fremtidige beslutninger: nøglespørgsmål Fem nøglespørgsmål danner grundlag for beslutningerne om en hensigtsmæssig regulering vedrørende UMTS. De vedrører særlig tidsplanen, metoden, som skal følges, og de konsekvenser, som beslutningerne kan have på Europas industrielle konkurrenceevne. Er dette det rigtige tidspunkt til at definere en strategi for indførelsen af UMTS, eller vil det være for tidligt at gennemføre reguleringstiltag i dag? Det synes klart, at de ændrede brugerforventninger, særlig inden for områder som multimedietjenester, vil føje en ny dimension til de tjenester, som der vil være behov for. Samtidig er det faktum, at der teknologier, som kan demonstreres, ikke nogen garanti for, at nye tjenester vil blive accepteret af markedet eller for den sags skyld efterspurgt af brugerne. Dette kunne pege på, at man bør undgå reguleringsaktiviteter på et for tidligt tidspunkt. Men at forsinke aktiviteterne kan bringe udviklingen frem mod UMTS i fare og skabe en potentiel risiko for den førende stilling, som den europæiske industri for øjeblikket indtager. i dag findes nye i Europa konsensus om begrebet UMTS Er der tredjegenerations mobilkommunikation? Vil der blive tale om en ny, enkeltstående teknologi eller en række interoperable løsninger baseret på forskellige teknologier? eller Den aktuelle GSM-generation er fortsat under udvikling med det formål at kunne tilbyde brugerne forbedrede og forskelligartede eksisterende teknologiske rammer, efterhånden som de nye teknologiske muligheder udnyttes. Vil til den næste generation af mobiltjenester ske i form af gradvise overgangen tjenester inden for - 1 4- starten til et nyt system, der fra i GSM-teknologien, eller vil den på et tidspunkt kræve et samlet skift fra forbedringer tilbyder øget kapacitet og højere GSM datahastigheder? Vil der kunne udvikles mellemliggende løsninger, som ville kombinere elementer fra de to strategier, feks. brug af forskellige ætergrænseflader indenfor en fælles integrationsplatform? Vil UMTS blive udformet som et omfattende system, hvor brugerne udvælger de tjenesteelementer, de har behov for, eller som et antal tekniske løsninger, der skønt de er interoperable, hver især vil kunne stille krav om specialiserede terminaler? Hvilken rolle skal henholdsvis den private sektor og de offentlige myndigheder spille i overgangen til UMTS? Det er klart, at den private sektor skal indtage en førende rolle i etableringen af et nyt mobilkommunikationsmiljø. Alligevel må man overveje den rolle, som de offentlige myndigheder på nationalt plan og fællesskabsplan kan spille i etableringen af et miljø, der kan muliggøre en markedsstyret udvikling af nye systemer og et øget udbud af valgmuligheder til lavere priser for brugerne. Hvilken grad af konsensus er er behov for i forbindelse med definitionen af UMTS for at gøre det muligt at træffe hensigtsmæssige politiske beslutninger? Hvilken indflydelse kan UMTS fa på den europæiske industris konkurrenceevne? Bør frekvensadministrationspolitikkerne prioritere udviklingen af UMTS højere end andre mobil- og trådløse teknologier? Hvis ja, hvordan ville dette så påvirke Europas muligheder for at opretholde en konkurrencedygtig teleindustri på globalt plan? Markedet udvikler sig ekstremt hurtigt over hele verden. Dette omfatter både udviklingen inden både mobil- og trådløse systemer og udviklingen, som er knyttet til "Mobilt Internet ". Hvilket tidspunkt ville i denne henseende være det rigtige for at indføre UMTS? Er tidspunkterne, som er foreslået af ETSI (pilotintroduktion i år 2002 og fuldstændig ibrugtagning af UMTS i år 2005) hensigtsmæssige? Hvordan skal vi sikre, at de bredere sociale og samfundsmæssige interesser sikres i udviklingen af "det trådløse informationssamfund"? trådløs kommunikation for at styre den bæredygtige ses som et vigtigt middel ud på massemarkedet. Er der behov udvikling af til at bringe Mobil- og yderligere for informationssamfundet foranstaltninger trådløse informationssamfund", og i bekœrftende fald hvilke spørgsmål bør man så tage op? Er det feks. nødvendigt med yderligere foranstaltninger for at sikre alle europæiske borgere adgang tit disse nye tjenester og teknologier? Hvordan bør man udvikle tværeuropæisk roaming, der er et af de store resultater af GSM, i den fremtidige mobile multimediealder'? Indførelsen af "det trådløse informationssamfund" vil også afhænge af, om offentligheden har en opfattelse af, at det er sikkert at benytte radiokommunikationsudstyr. Man planlægger yderligere forskning for at skaffe flere oplysninger om dette emne. 27 "det 27 Kommissionen er i færd med at udarbejde et forskningsprogram om den mulige sundhedsmæssige tværfaglig virkning af brugen af mobiltelefoner. Det sker på opfordring af en uafhængig - 15- 3. 4 At skabe forudsætninger for udviklingen: nøglespørgsmål med relation til de offentlige myndigheders rolle Lovgrundlaget: Det Europæiske Fællesskab har etableret et omfattende lovgrundlag, der sikrer fuld liberalisering af telesektoren fra 1. januar 1998. Dette grundlag dækker både fastnet- og mobilkommunikationstjenester. Grundlaget er udformet teknologineutralt og tilstrækkeligt fleksibelt til at kunne rumme nye teknologiske og markedsmæssige udviklinger. Set i lyset af UMTS bør dette grundlag ikke desto mindre undersøges med henblik på at afgøre, hvorvidt indførelsen af UMTS nødvendiggør en ændring af lovgivningsstrategierne på mellemlangt sigt: Stiller UMTS krav om yderligere ændringer i det overordnede lovgrundlag for telekommunikation? De omfattende og forventede rammer for konkurrencen indenfor Det Indre Marked behandler nøgleaspekter som licenstildeling, netsammenkobling, forsyningspligt samt allokering af numre og frekvenser. De søger at etablere et grundlag, som kan gælde for virksomheder, der tilbyder tjenester via fastnet-, mobil- og trådløse forbindelser. Højeste prioritet må gives til en effektiv omlægning af den gældende EU-lovgivning og effektiv og rettidig implementering af beslutninger i frekvensspørgsmål, som er truffet sammen med European Radiocommunications Committee. Et nøgleprincip for disse rammer er etableringen af vilkår for levering af innovative tjenester. Rammerne gør desuden processen i forbindelse med tildeling af frekvenser og/eller licenser mere åben ved at forhindre medlemsstaterne i automatisk at tildele frekvenser/licenser til eksisterende operatører, men forhindrer samtidig automatisk udelukkelse af sådanne operatørers mulighed for at få tildelt frekvenser eller licenser til nye eller supplerende mobilsystemer, undtagen hvor sådanne udelukkelser kan retfærdiggøres ved, at en tildeling ville føre til etablering eller udvidelse af en dominerende position på et eksisterende marked. I lyset af udviklingen på markedet bør man tage aspekter vedrørende forsyningspligten op til revision i fremtiden. Er der knyttet særlige konkurrencespørgsmål til UMTS, som bør behandles på europæisk plan? Et af de væsentligste spørgsmål i henseende til lige markedskonkurrence vedrører ekspertgruppe, der i fjor konkluderede, at de tilgængelige undersøgelser og den eksisterende litteratur ikke påviser en øget sundhedsrisiko, men at der er for få og utilstrækkelige oplysninger til at drage endelige konklusioner på nuværende tidspunkt, og at det er nødvendigt med yderligere forskning, specielt af de atermiske virkninger. - 16 problematikken om roaming. I hvert fald i de første ibrugtagningsfaser kan det være nødvendigt for UMTS-systemerne at indgå roaming-aftaler med GSM-netfor at kunne tilbyde en tilstrækkeligt høj grad af national og international dækning. Afvisning af indgåelse af roaming-aftaler med UMTS-operatører på grundlag af kommercielle aftaler mellem operatørerne ville være en faktor, der i væsentlig grad ville afskrække fra brugen af UlMS-syslemer. Det ville også kunne udgøre en konkurrencehindrende praksis som defineret af EF-traktatens konkurrenceregler. På et senere tidspunkt vil roaming få en ny dimension, efterhånden som forskellige mobil- og/eller fastnettjenestesegmenter konvergerer. Dette vil kræve en nøje overvågning af roaming-aftalerne. Frekvensspørgsmål med relation til UMTS: 0 Hvilke frekvenskrav stiller UMTS? Hvilken beslutning skal der træffes i henseende til reservation af frekvensspektrum på baggrund af UMTS? Indenfor det frekvensspektrum, som blev udpeget til brug for mobilkommunikation ved WARC 92, vil det sandsynligvis være af kritisk betydning for udviklingen i Europa og på verdensplan, at man handler hurtigt for at allokere præcise frekvensbånd til UMTS. På denne baggrund holder Kommissionen et vågent øje med kommentarerne og reaktionerne på den foreslåede, tidligere nævnte, ERC-beslutning. Der var forskel på fremgangsmåderne ved tildeling af frekvenser til andengenerations systemerne i hhv. EF og USA. At der blev truffet en beslutning i tide vedrørende tildeling af GSM-frekvenser og medlemsstaternes rydning af disse frekvenser på en forudbestemt dato havde central betydning for GSM-teknologiens succes. I USA findes imidlertid et antal konkurrerende digitale standarder, og tildeling af licenser til PCS- frekvensspektret har ikke været knyttet til anvendelsen af nogen bestemt teknologi. Hvilken balance skal man stræbe efter at nå i forbindelse med UMTS mellem på den ene side en hurtig allokering af frekvenser til UMTS og på den anden side behovet for at holde muligheden for konkurrence mellem fremtidige mobilsystemer åben, set i forhold til de fordele, som dette vil kunne føre til i henseende til innovation, tjenestekvalitet og valgmuligheder? Hvornår er der behov for at træffe beslutninger vedrørende frekvensallokering? Bør frekvensallokeringen være tjenesterelateret (f. eks. til multimedie-mobiltjenester) eller teknologiorienteret (dvs. for at give mulighed for én eller flere interoperable teknologier)? Hvilke prioriteringer kan identificeres for Europa i relation til UMTS på de kommende WRC-møder? Hvor der blev truffet vigtige afgørelser ved WARC 92 om frekvensspektrum til FPLMTS, skal der gøres overvejelser i lyset af det UMTS-koncept, som er under udvikling, for at sikre, at der udvikles et klart europæisk perspektiv forud for de kommende WRC-møder. At der træffes klare beslutninger om frekvensbånd vil være af afgørende betydning for udviklingen af fremtidige systemer og for at vise en klar 17 politisk vilje til fordel for teknologi(er) til sådanne systemer først fastlægges på et senere tidspunkt. tredjegenerations systemerne - selv om valget af\ Spørgsmål med relation til standardisering: Skaber UMTS nye prioriteringer eller et behov for nye strategier inden for området standardisering? Efterhånden som den grundlæggende udformning af UMTS eller andre tredjegenerations systemer bliver klar, vil ETSI sandsynligvis fortsætte med at spille en central rolle i tæt samarbejde med UMTS-forummet og andre interesserede parter i beslutningen af de præcise krav til standardisering. Hvordan kan det sikres, at denne proces forbliver tilstrækkeligt åben til at føre til en bred konsensus blandt de interesserede parter både indenfor og udenfor Fællesskabet? Hvordan kan det sikres, at udviklingen af UMTS finder den rette balance mellem formel, åben standardisering, hvor dette er hensigtsmæssigt (hvilket er ensbetydende med, at man må acceptere visse minimumsperioder til vedtagelse af standarder) og industriudviklede de-facto-standarder, som ofte kan udvikles i et tempo, der svarer mere til den hurtige livscyklus hos de informationsteknologier og -tjenester, som UMTS kan forventes at tilbyde? GSM-teknologien er en omfattende og åben standard, der giver mulighed for udvikling i retning af forskellige tjenesteformer, samtidig med, at man fastholder GSM-platformens integritet. I hvilket omfang kan eller bør en sådan strategi anvendes på UMTS-konceptet? Kræver UMTS, at standardiseringen ændres fra telekommunikation i sig selv mere i retning af informationsteknologi? Hvordan kan standardiseringsaktiviteterne blive ændret i fornødent omfang fra en telekommunikations- og netorienteret strategi til at tage højde for den meget hurtige udvikling på for at internet/intranet-tjenester (i TCP/IP-verdenen) og multimedietjenester generelt? tage højde for mobil adgang til tjenestesiden, feks. 18- Forskning og udvikling: Hvilke strategiske teknologiske F&U-mål bør man forfølge inden for rammerne af mobil- og personkommunikation? til udvikling og validering af de væsentlige I forbindelse med det tredje og det fjerde F&U-rammeprogram har Europa ydet et betydeligt bidrag teknologier, tjenester og anvendelsesområder for mobil- og komponenter, systemer, netværk, trådløs kommunikation. Sådanne bestræbelser har bidraget til at bevare Europas teknologiske førerposition på dette område. Den hastige udvikling og den land- og satellitbaserede kommunikations stadigt større rolle peger imidlertid på et behov for femte at styrke forskningen og udviklingen rammeprogram. Det primære mål med dette arbejde bør være at sikre global konnektivitet i fremtidige integrerede telekommunikationsnetværk, så der gives adgang for alle, overalt og når som helst ved hjælp til bredbånds-multimediekommunikation tåle af mobile og trådløse sammenligning med de faste netværkstjenesters. tjenester med muligheder, hvis kvalitet skal kunne inden for denne sektor under det Hvilket niveau af forsknings- og udviklingsaktiviteter skal man forudse i forbindelse med forberedelsen af UMTS? Forskning og udvikling (F&U) er et vigtigt emne, fordi det skaber videnskabeligt og teknologisk førende resultater og samtidig bidrager til definitionen af en hurtig konsensus om de vigtigste teknologiske muligheder. Denne konsensus giver næring til den efterfølgende standardiseringsproces og øger Europas konkurrenceevne. I hvilket omfang er de teknologier, som kræves til UMTS blevet tilstrækkeligt undersøgt i sammenhæng med F&U-aktiviteter og/eller hvilken yderligere F&U er der behov for? Internationale aspekter: Hvad skal være Det Europæiske Fællesskabs prioriteringer for samarbejde i relation til UMTS? Udviklingen af tredjegenerations systemer skal nødvendigvis inddrage forslag om regionale og globale tjenestekoncepter samt for WTO-te leaf talen. Over 60 WTO- for medlemmer har forpligtet sig i henseende til spørgsmål så som markedsadgang mobiltjenester og frekvenser. I denne sammenhæng skal Det Europæiske Fællesskab og medlemsstaterne, operatørerne, producenterne og tjenesteudbyderne samarbejde aktivt med organer og virksomheder på globalt plan for at sikre, at de fremtidige systemer opfylder brugernes krav om en høj grad af global interoperabililel og er kompatible med de WTO-forpligteiser, som er indgået. I forbindelse med udviklingen af et koncept for UMTS i Europa, hvor skal man påtænke at tage initiativer til globalt eller regionalt samarbejde, og hvilke mål skal det fokusere på? Hvordan kan et UMTS-koncept, udviklet internationale organisationer? inden for Europa, bedst fremmes i - 1 9- Kommissionen støtter fortsat samarbejde inden for området frekvenstildelinger til tredjegenerations digitale systemer og trådløse lokale kommunikationssystemer (WLL- systemer) og inden for standardisering. Hvordan kan medlemsstaterne bedst og i overensstemmelse med EF-traktaten sikre koordineringen af deres holdninger i de internationale organisationer og fora, hvor beslutningerne vedrørende frekvenser træffes? Hvordan kan det globale samarbejde om standardisering styrkes? Hvordan kan eksisterende erfaringsudvekslinger fra medlemsstaterne og Kommissionen ved regelmæssige kontakter med tredjelande bedst udnyttes til at fremme europæiske holdninger vedrørende de fremtidige mobilsystemer? _ ^^ 2 0- 4. KONKLUSION Efter den vellykkede etablering af et miljø for andengenerations digitale mobile celleopbyggede kommunikationssystemer er der ved at opstå efterspørgsel efter videreudvikling af mobil- og trådløse systemer. Brugerne lægger vægt på integrationen af mobilkommunikationsanvendelser, højere ydelse (som i særlig grad giver mulighed for multimedieanvendelser), global og gnidningsfri dækning af kabelforbundne og trådløse tjenester samt større mulighed for individuel tilpasning af tjenesterne. På nuværende tidspunkt er der stadig mange usikkerhedsmomenter tilbage hvad angår den konkrete specifikation af den næste generation af trådløse systemer, men diskussionen mellem de involverede aktører og inden for standardiseringsorganerne er sat i gang. Resultaterne, særlig fra UMTS Forum og ETSI, vil være af særlig betydning for definitionen af et eller flere UMTS-koncepter. I denne sammenhæng skal de europæiske producenters og operatørers legitime interesser afvejes med brugernes interesser. Kommissionen har udpeget fire områder, inden for hvilke en strategi på europæisk plan kunne have betydning, nemlig lovgivning, standardisering, frekvensallokering og internationalt samarbejde. Formålet er at etablere rammer, der fører til større valgfrihed, forbedret kvalitet og lavere priser på mobiltjenester for alle brugere og samtidig sikrer fuld konkurrence inden for et miljø, der virker fremmende for den konkurrenceevne, som sektoren indtil nu har opnået. telesektoren har Den seneste udvikling af det reguleringsmæssige miljø på baggrund af den fulde liberalisering af fastnet- og skabt vide mobiltelesystemerne. Det vil være vigtigt at vurdere fleksibiliteten af disse rammer i forhold til de nye krav, som fremkomsten af et UMTS-koncept kan stille til dem. Det samme gælder for beslutningen om prioriteringer for standardisering og for den mest hensigtsmæssige tildeling af frekvensbånd i det spektrum, der indtil videre er reserveret til UTMS. Den aktuelle ERC-høringsproces vil udgøre et vigtigt bidrag i denne henseende. for både rammer På internationalt plan støtter Kommissionen samarbejdet inden for frekvenstildeling og standardisering for tredjegenerations digitale systemer gennem de relevante organisationer på basis af det UMTS-koncept, som for øjeblikket diskuteres. Formålet med denne meddelelse er at udstrække diskussionen om fremtiden for UMTS, en diskussion, som allerede er startet i industrien, til alle interesserede parter. Man indbydes til at fremkomme med kommentarer og udtalelser i relation til alle spørgsmål, som er rejst i meddelelsen. På grundlag af reaktionerne på denne meddelelse og andre relevante faktorer vil Kommissionen foreslå Europa-Parlamentet og Rådet at vedtage fornødne foranstaltninger, når og hvor dette måtte være relevant. Kommentarer28 skal indsendes senest 15 Juli 1997 til Europa-Kommissionen, på adressen European Commission, DG XIII/A/1, rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles, att. M. de Cockborne (fax + 32 2 296 8391) eller via elektronisk post til: umts@bxl. dgl3. cec. be. 28 Kommentarerne vil blive offentliggjort, med mindre der fremsættes en specifik anmodning om det modsatte. -21 - Bilag fr INDHOLDSFORTEGNELSE, BILAG BILAG I: MOBILKOMMUNIKATION I EUROPA I TAL BILAG II: LOVGRUNDLAGET FOR MOBILKOMMUNIKATION BILAG III: OVERSIGT OVER FREKVENSER TIL MOBILKOMMUNIKATION BILAG IV: FORKORTELSER 24 27 29 33 - 23 BILAG I: MOBILKOMMUNIKATION I EUROPA I TAL 25 20 15 10 Abonnenter (Mio. ) 5 2o Dækningsgrad pr. 1000 indbyggere 10 Sep-93 Mar-94 Aug-94 Mar-95 Sep-95 Apr-96 Sep-96 Mar-97 %&%. Analog Digital Dækningsgrad kilde: Mobile Communications Figur 1. 1: Vækst i antallet af europæiske mobilkommunikationsabonnenter Schweiz Sverige max Spaniens Portugal ederlandene Luxemburg W& Italien Irland ss Island Grækenland mm Tyskland s»aw» Frankrig tt&tsffmtttsamatt Finland asaBBssaaMas^^ Danmark Belgien Østrig w«: 0 5 10 15 20 25 30 35 % af befolkningen kilde: Mobile Communications -24 Figur 1. 2: (pr. marts 97) Dækningsgraden for mobilkommunikation fordelt efter medlemsstat Digital share of the market = 5 3% 7 li! 6 1 5-fê £4I •Ç 3 2* H: •,y,—•••,,K. v^. v,,>,v •,•••,•,)••• *o S) ô O Kilde: KPMG Figur 1. 3: digitale systemer Europæiske mobilkommunikationsabonnenter: Analoge kontra total DECT terminal equipment estimates • Æ mm mm m 1997 1998 ffil»S? •:• 1999 2000 1994 1995 1996 30. 000. 000 25. 000. 000 20. 000. 000 15. 000. 000 10. 000. 000 5. 000. 000 0 kilde: ETSI Figur 1. 4: Udbredelsen af DECT i Europa 25- PH$-abonnenter (Japan) 6,000,000 5. 000. 000: 4. 000. 0001 3. 000. 000g 2. 000. 000g 1. 000. 000g Jul-95 Sep-95 Nov-95 Jan-96 Mar-96 Maj-96 Jul-96 Sep-96 Nov-96 Jan-97 kilde: MPT, Japan Figur 1. 5 Udbredelsen af PHS i Japan 26 BILAG II : LOVGRUNDLAGET FOR MOBILKOMMUNIKATION Efter Grønbogen af 1994 om mobil- og personkommunikation har Kommissionen videreført en vision for et personkommunikationsmiljø, der afspejler den stigende konvergens mellem kabelbaserede og trådløse fastnet- og mobilløsninger med henblik på at opfylde brugernes behov. Specielt har lovgrundlaget29 fastlagt nøgledatoer for yderligere åbning af mobilkommunikationen i hele Fællesskabet. NØGLEDATOER FOR UDVIKLING AF MOBILTJENESTER I FÆLLESSKABET November 1996 • Meddelelse om de foranstaltninger, der er truffet for at afskaffe specielle og eksklusive rettigheder for mobiltelefoni; • Meddelelse om de foranstaltninger, der er truffet for at ophæve de restriktioner, der hindrer mobiloperatører i at opbygge deres egne net / mikrobølgeforbindelser og/eller bruge tredjepartsejet infrastruktur inden for deres egne mobilnet; • Meddelelse om foranstaltninger, der er taget for at gøre det muligt for mobiloperatører direkte at sammenkoble deres net med det faste eller mobile net i andre EU- medlemsstater30; Inden januar 1998 • Anvendelserne skal vurderes af medlemsstaterne med henblik på tildeling af licenser til drift af DCS 1800-tjenester, under forudsætning af, at frekvenser er tilgængelige. • Aktuelle fastnet- eller mobiloperatører må tildeles nye frekvenser/licenser til nye mobiltjenester, særlig DCS 1800-tjenester. Ejheller må de automatisk udelukkes fra at ansøge om sådanne frekvenser/licenser, medmindre det kan påvises, at tildeling til den pågældende operatør i realiteten ville påvirke konkurrencen ved at styrke de aktuelle operatørers (fælles) dominerende position. ikke automatisk 29 Se særlig Kommissionens direktiv 96/2/EF af 16. januar 1996, der er en ændring af Direktiv 90/388/EØF vedrørende spørgsmålet om mobil- og personkommunikation, EFT nr. L 20 af 26. 1. 1996 side 59 (Mobildirektivet); Kommissionens direktiv 96/19/EØF vedrørende implementering af fuld konkurrence på telemarkederne, EFT nr. L 74 af 22. 3. 1996; direktiv 97/. /EF fra Europa parlamentet og Kommissionen vedrørende ensartede principper for generelle tilladelser og individuelle tilladelser for teletjenester, EFT nr. L. , Direktiv 97/. /EF fra Europa-Parlamentet og Rådet om samtrafik på teleområdet med henblik på at sikre forsyningspligtydelser og interoperabilitet ved anvendelse af ONP-principperne, EFT nr. 30 Yderligere overgangsperioder, der forsinker sammenkoblingen indtil 1. januar 1999. er bevilget Irland Portugal. Der afventes fortsat beslutninger vedrørende forespørgsler fra Grækenland, Spanien og Luxembourg. -27 Restriktioner, som hindrer udbud og brug af flerfunktions (multi-mode) udstyr, der giver mulighed for anvendelse af samme telefonapparat til forskellige mobilsystemer, eksempelvis en GSM-DECT dobbeltfunktionstelefon, skal fjernes, hvor de måtte findes. inden for mobilkommunikation af en Desuden muliggøres udviklingen række nøgleelementer under det overordnede lovgrundlag for liberaliseringen, som gælder både fastnet- og mobilnetoperatører og tjenesteudbydere. Dette grundlag er udformet teknologineutralt. Samtidig begrænser det den lovgivningsmæssige indgriben til det nødvendige minimum for at sikre en effektiv konkurrence og beskytte offentlighedens interesser. Dette betyder for eksempel, at mobiloperatører har ret til at: • koble sig på de offentlige faste telenet i deres medlemsstater; • nyde godt af kostpriser for tilkobling på net, der tilhører operatører med betydelig markedsposition, samt har ret til at vælge ikke-kombinerede tilkoblingstilbud fra en standardliste, og • modtage licenser på basis af åbne, transparente og ikke-diskriminerende procedurer inden for fastlagte tidsgrænser. Medlemsstaternes mulighed for at begrænse antallet af tildelte licenser, begrænses til kun at kunne bringes i anvendelse ved mangel på båndbredde eller - midlertidigt - mangel på ledige numre. Et nøgleformål med det nye lovgrundlag er at sikre en balance mellem regulering og konkurrenceomfanget på bestemte markeder. Når de nationale lovgivningsmyndigheder pålægger markedsaktørerne forpligtelser, skal de tage de pågældende aktørers position og graden af konkurrencen på de relevante markeder i betragtning. Således er for eksempel mobiloperatører ikke på nuværende tidspunkt udsatte for så detaljeret regulering hvad angår servicekvalitet eller prisovervågning, som den, der pålægges fastnetoperatører med betydelig markedsposition. Desuden vil det relevante marked ved vurderingen af, hvorvidt mobilnet indtager en betydelig markedsposition, ofte være hele telemarkedet og ikke blot mobilsektoren. Alligevel kan mobiloperatører inden for andre områder allerede blive bedt om at påtage sig ansvar, som er relateret til deres status som udbyder (ofte på national basis) af offentlige telenet og/eller -tjenester. 28 BILAG III: OVERSIGT OVER FREKVENSER TIL MOBILKOMMUNIKATION Tabel III. 1 indeholder en oversigt over det frekvensspektrum som hruges til forskellige mobilteknologier i hele Europa. Tabel III. l: Oversigt over frekvensanvendelsen hos forskellige mobiltjenester i Europa Frekvensområde Systemer 47-88 MHz CT1, personsøgning, PMR, MOBITEX 138-174 MHz først PLMNs31, RC2000, PMR, PAMR (MPT 1327), ERMES, personsøgning32, MOBITEX 380-430 MHz TETRA 420-470 MHz 862-960 MHz RC2000, NMT 450, System C, RTMS, PMR, personsøgning TACS, ETACS, NMT 900, GSM, DSRR, CT2, PMR 1670-1900 MHz TFTS33,DCS 1800, DECT 1885-2200 MHz FLMTS/UMTS Kilde: KPMG Tabel III. 2 viser de harmoniserede frekvensbånd, som er allokeret til udvalgte mobilsystemer i Europa. Grundlaget for harmoniseret valg af frekvensbånd i hele Europa er indtil dato blevet skabt ved hjælp af to mekanismer: Direktiver fra Det Europæiske Fællesskab (dvs. til GSM, DECT og ERMES) og ERC-afgørelser. Tabel III. 2: Frekvensbånd udpeget til udvalgte mobilsystemer i Europa System GSM Tildelt frekvens Grundlag for allokeringen 890-915 MHz og 935-960 MHz 87/372/EØF DCS 1800 1710-1785 MHz og 1805-1880 MHz ERC/DEC/(95)3 DECT ERMES TFTS DSRR TETRA 1880-1900 MHz 169. 4-169. 8 MHz 1670-1675 M Hz 888-890 M Hz og 933-935 M Hz 380-400 MHz til nødtjenester og 410- 430 MHz til offentlige tjenester 91/281/EØF 90/544/EØF ERC/DEC/(92)1 ERC/DEC/(96)6 ERC/DEC/(96>4 Kilde: Europa-Kommissionen, ERC 31 De fleste er allerede dcaktiverct eller skal deaktiveres på kort sigt. 32 Primært POGS AG. 33 Allokering af ITU/WARC92. 2 9- Figur III. 1 viser en oversigt over frekvenser, allokeret til GSM-tjenester og analoge tjenester i 900 MHz-båndet. Figur III. l: Frekvenser, allokeret til GSM og analoge, celleopbyggede systemer i 870-960 MHz-båndet MHz 960- •S950- P94CH 930- 920- 910- - 9 0 0- r> 890 880- 870. a-tsssMss -cd cm mm mm mm CD ( l i ll m £ a < -2" 3 m E 2 « E £ m 2 -^ i "O -2 £ </) l ^i frequency used for GSM technology * frequency range not confirmed | | frequency used for analogue technology Kilde: KPMG Frekvensudnyttelsen i dette bånd er relativt ens i de forskellige lande. Visse lande har gennemført frekvensharmoniseringen fuldt ud og fuldt koordineret deres GSM- frekvenser. På denne måde er interferensproblemerne minimeret, og såvel brugere som operatører oplever færre problemer. Selv om frekvensudnyttelsen er koordineret, er der store forskelle på, hvor meget frekvensspektrum der allokeres til operatørerne i forskellige lande, og endda, hvad der allokeres til forskellige operatører i samme land. I visse tilfælde kan forskellene mellem landene begrundes med forskelle i markedsvilkår, særlig hvad angår brugen af analoge systemer omkring 1990, da GSM blev indført. Men det er sværere at begrunde forskelle inden for det enkelte land. Meget ofte vil en eksisterende operatør med et mobildatterselskab udnytte sin adgang til både analoge og digitale frekvensbånd. På denne måde vil en privat operatør i samme land stå i en væsentligt svagere situation. 30 Figur III. 2 viser de frekvenser, som bruges til mobilkommunikation i 1800 MHz-båndet. 1900 1880 I 1860 I 1840 1820 1800 1780 1760 1740 j| 1720 1700 i li allocated to DCS 1800 * frequency range not confirmed HJÊ used for DCS 1800 services Kilde: ERO 1995 Figur III. 2: Frekvensallokering og brug til mobile, celleopbyggede systemer i 1800 MHz- båndet Implementeringen af DCS-1800 er fortsat på et tidligt stadium, sammenlignet med GSM, selv om lovgrundlaget nu kræver overvejelse fra Fællesskabets medlemsstaters side af anmodninger om licenser til sådanne systemer inden 1. januar 1998. Uden for Fællesskabet har mange lande, særlig østeuropæiske og baltiske stater ingen planer om i det hele taget at implementere denne teknologi. En af hovedårsagerne hertil er, at frekvenserne, som er udpeget til DCS-1800 er i konflikt med de aktuelle frekvensallokeringer til andre systemer i mange lande. 1992 World Administrative Radio Conference (WARC) under ITU øremærkede 230 MHz i 2 GHz-båndet på verdensplan til FPLMTS/IMT-2000, herunder både landbaserede og satellitbaserede komponenter. Det mål, som blev identificeret, var, at der gennem hensigtsmæssige globale standarder og koordineret tildeling af frekvenser af nationale og regionale myndigheder skulle etableres ægte globalt dækkende personkommunikation med en gnidningsfri infrastruktur. Hele dette 230 MHz frekvensspektrum, identificeret af WARC-92, blev reserveret i Europa til tredjegenerations UMTS-teknologi. Andre steder, særlig i USA, er situationen langt mere kompliceret, og der er kun ringe håb om, at man nogensinde når frem til en fælles global standard med de forskellige regionale løsninger, som allerede er på plads. Figur III. 3 viser allokeringen af spektrum til fremtidig mobilkommunikation og den aktuelle situation i de forskellige egne af verden. - 31 UOO 2 4 6 8 1800 2 4 6 8 190Q 2 4 6 8 2000 2 4 6 •4—9—9—9i—i—P—9—9—Bi—i—q—o,—Q—flk—i—q—q—<h—o,—•—, 8 2100 20 40 6 8 ,—o,—81 220020 40 6 8 1— 1— 1— e >—a MSS= Mobile Satellite System Figur III. 3: Frekvensallokering til fremtidig mobilkommunikation (FPLMTS) omkring 2 GHz -32 BILAG IV: FORKORTELSER ACTS Advanced Communications Technologies and Services (Avancerede kommunikationsteknologier og tjenester) CDMA Code Division Multiple Access (Samtidig adgang ved deling af frekvenskoder) CEPT Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer D-AMPS Nordamerikansk digitalt celleopbygget kommunikationssystem DCS-1800 Digitalt celleopbygget kommunikationssystem, svarende til GSM men i DECT ERC ETSI FAMOUS FPLMTS F&U GMM GPRS GSM HSCSD 1800 MHz-båndet Digital Europæisk Trådløs Telekommunikation Den Europæiske Radiokommunikationskomité Det Europæiske Institut for Telestandarder Future Advanced Mobile Universal System (Fremtidigt avanceret mobiluniversalsystem) Future Public Land Mobile Telecommunications System (Fremtidigt offentligt landbaseret mobiltelesystem) Forskning og udvikling Global Multimedia Mobility, global multimediemobilitet, koncept udviklet af ETSI General Packet Radio Service (Generel radiotjeneste baseret på signalpakker) Global System for Mobile (Globalt mobilsystcm) High-Speed Circuit Switched Data (Højhastigheds datavideregivelse) IMT2000 International Mobile Telecommunications 2000 (International mobiltelekommunikation 2000) IP ITU OECD PACS PBX PHS PCS-1900 RACE PCS S-PCS Internet Protokol Den Internationale Telekommunikationsunion Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling Offentligt trådløst system Privat bicentral Personal Handyphone System Personkommunikationssystem, grundlæggende som GSM ved 1900 MHz Program for forskning og udvikling inden for avanceret kommunikationsteknologi i Europa Personkommunikationssystem Satellitbaseret personkommunikationssystem 33 TCP/IP UMTS Transmissionskontrolprotokol/Internet protokol Det universelle mobiltelesystem WARC/WRC De verdensomspændende administrative radiokonferencer WLL WTO Wireless Local Loop - trådløst lokalabonnentkredsløb Verdenshandelsorganisationen - 3 4- ISSN 0254-1459 KOM(97) 217 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 16 Katalognummer : CB-CO-97-259-DA-C ISBN 92-78-20733-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: 97/350/EG: Kommissionens beslut av den 29 maj 1997 om ändring av beslut 92/160/EEG om regionalisering av vissa tredje länder vid import av hästdjur och om upphävande av beslut 96/487/EG om skyddsåtgärder mot dourine (beskällarsjuka) i Ryssland (Text av betydelse för EES)