title: Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om kvinnors hälsotillstånd inom Europeiska gemenskapen

eurovoc_concepts:
EU situation
health policy
public health
report
woman

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 22. 05. 1997 KOM(97)224 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN om kvinnors hälsotillstånd inom Europeiska gemenskapen , INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING SAMMANFATTNING OCH KOMMENTARER. 1. INLEDNING 1. 1 BAKGRUND l. 2 KVINNORS HÄLSA 1. 3 FAKTORER SOM INVERKAR PA KVINNORS HÄLSA 1. 4 INFORMATIONSKÄLLOR 1. 5 RAPPORTENS STRUKTUR 2. SOCIALA OCH DEMOGRAFISKA TENDENSER 2. 1 BEFOLKNINGENS STORLEK OCH STRUKTUR 2. 2 FAMILJEN 2. 3 ARBETSLIVET 2. 4 KÖNSBUNDNA UTVECKLINGSINDEX 3. VALDA HÄLSOINDIKATORER 3. 1 FÖRVÄNTAD LIVSLÄNGD 3. 2 SPÄDBARNSDÖDLIGHET 3. 3 MÖDRADÖDLIGHET 3. 4 SJÄLVUPPLEVT HÄLSOTILLSTÅND 3. 5 KROPPSLÄNGD 4. SJUKLIGHET 4. i FUNKTIONSNEDSÄTTNING PÄ GRUND AV KRONISKA SJUKDOMAR 4. 2 KORTVARIG FUNKTIONSNEDSÄTTNING 4. 3 LÄKARKONSULTATION 4. 4 VÄRD PÄ SJUKHUS 5. DÖDSORSAKER OCH TENDENSER I KVINNORS DÖDLIGHET 5. 1 MOTORFORDONSOLYCKOR 5. 2 S J Ä L V M O RD O CH sjÄLVFöRVÄLLAD S K A DA 5. 3 CANCER SOM EN ORSAK TILL KVINNORS DÖDLIGHET 5. 3. 1 Bröstcancer 5. 3. 2 Cancer i livmoderhalsen 5. 3. 3 Cancer i andningsorganen 5. 4 SJUKDOMAR I CIRKULATIONSORGANEN (KARDIOVASKULARA SJUKDOMAR) 5. 5 ISCHEMISK HJÄRTSJUKDOM 5. 6 CEREBROVASKULÄRA SJUKDOMAR (SLAGANFALL) 4 5 10 io n 12 12 13 18 18 18 20 21 32 32 32 33 33 34 46 46 47 47 48 62 62 62 63 63 65 65 66 67 68 6. FAKTORER SOM PÅVERKAR HÄLSAN OCH HALSOFRAMJANDE VERKSAMHET 85 6. 1 TOBAKSRÖKNING 6. 2 ALKOHOLKONSUMTION 6. 3 KOSTVANOR OCH KROPPSVIKT 6. 4 MOTION 6. 5 FRÄMJANDE AV HÄLSA OCH FÖREBYGGANDE AV SJUKDOMAR 6. 5. 1 Hjärtkontroll 6. 5. 2 Kolesteroltest 6. 5. 3 Diabetestest. 6. 5. 4 Osteoporosundersökning 6. 5. 5 Cancerscreening 6. 5. 5. 1 Screening för cervixcancer 6. 5. 5. 2 Screening för bröstcancer 85 86 87 88 88 89 89 89 90 90 91 91 7. SÄRSKILDA FRÅGOR OM KVINNORS HÄLSA 7. 1 ÄTSTÖRNINGAR 7. 2 HIV/AIDS OCH KVINNORS HÄLSA 7. 3 FAMILJEPLANERING 7. 4 ABORT 7. 5 MENOPAUSEN 7. 5. 1 Osteoporos och hjärt- och kärlsjukdomar 7. 5. 2 Förebyggande verksamhet och kontroll av symtomen 7. 6 VALD MOT KVINNOR 7. 6. 1 Våld i hemmet 7. 6. 2 Våldtäkt och sexuella övergrepp. 7. 6. 3 Sexuell trakassering och förföljning 8. SLUTSATSER BILAGA I ORDLISTA. BILAGA II FÖRTECKNING ÖVER FIGURERNA BILAGA III FÖRTECKNING ÖVER TABELLER BILAGA IV BIBLIOGRAFI BILAGA V MEDLEMSSTATERNAS SAMORDNARE 110 110 112 113 114 115 115 116 117 117 118 118 136 138 140 143 145 152 INLEDNING Fördraget om Europeiska unionen skapade nya ansvarsområden inom folkhälsan för Europeiska gemenskapen. I artikel 3(o) och 129 i fördraget föreskrivs det att ett allmänt mål för gemenskapen är att bidra till säkerställandet av en hög hälsoskyddsnivå och att fastställa bestämmelser för gemenskapsåtgärder som bör vidtas för att detta mål skall uppnås. Kommissionens meddelande om ramen för åtgärder på folkhälsoområdet (KOM(93) 559 slutlig av den 24 november 1993) anger på vilket sätt kommissionen tänker genomföra denna nya gemenskapsbehörighet. I de förslag som lades fram ingick att en rapport om hälsotillståndet skall utarbetas regelbundet för Europeiska gemenskapen (EG). Dessa rapporter skall vara en källa till information om hälsofrågor av särskilt intresse och uppmuntra till diskussion samt väcka debatt. Detta är den andra av dessa rapporter. Den första rapporten (KOM(95) 357 slutlig) gav en översikt över hälsotillståndet inom EG 1994. Här ingick en beskrivning av de viktigaste demografiska tendenserna och mönstren för sjukdomar och dödlighet samt en diskussion om de viktigaste faktorerna som påverkar hälsan. Eftersom hälsotendenser och hälsofaktorer förändras långsamt under en längre tid, skulle det inte finnas särskilt mycket nytt att lägga fram i år i en motsvarande rapport. Därför är denna rapport inriktad på ett särskilt ämne - kvinnors hälsa - vilket både allmänheten och de som tillhandahåller hälsovårdstjänster samt beslutsfattare inom EG ser som en angelägen fråga. Rapporten innehåller en översikt över de viktigaste hälsotendenserna, sjuklighets- och dödlighetsmönster samt relevanta hälsofaktorer. Vidare går den närmare in på flera särskilda hälsofrågor som påverkar kvinnor i olika åldrar. Denna diskussion omfattar information om faktorer som inverkar på hälsan samt relevanta handlingslinjer som dragits upp i medlemsstaterna. i på Irland Denna rapport grundar sig i stor utsträckning på det arbete som har utförts av University of Limerick källor, av Världshälsoorganisationens databas Hälsa för alla (HFA - Health for Alt), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, Europeiska gemenskapernas statistikkontor och från andra lätt tillgängliga uppgifter. Uppgifterna som har erhållits har bekräftats av nationella experter i varje medlemsstat i de fall då detta har varit möjligt. nationella uppgifter grundval från SAMMANFATTNING OCH KOMMENTARER 1. Inledning Denna rapport ger en översikt över kvinnors hälsa inom Europeiska gemenskapen (EG) och belyser både skillnader och likheter mellan och inom medlemsstaterna. Den undersöker huvudorsakerna till sjuklighet och dödlighet i olika skeden av kvinnors liv samt ett antal individuella och sociala faktorer som påverkar kvinnors hälsa inom ramen för utvecklingen av demografiska och sociala tendenser. Uppgifterna fås huvudsakligen från bland annat Världshälsoorganisationens databas Hälsa för alla, olika rapporter och uppgifter från Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) och en Eurobarometer-undersökning som omfattar hela EG och som genomfördes i början av 1996 med ekonomiskt stöd av GD V. Den senare undersökningen omfattade ett antal frågor om kvinnors hälsa som analyseras i denna rapport. Uppgifterna från dessa källor är, trots fortsatta ansträngningar för att uppnå en bättre kvalitet, något begränsade vad avser omfattning och jämförbarhet. Valet av ämnen i denna rapport är i hög grad en följd av dessa begränsningar. Rapporten riktar in sig på kvinnor i åldern 15 år och äldre eftersom de flesta könsbundna uppgifterna om hälsofaktorer på EG-nivå koncentrerar sig på denna åldersgrupp. Rapporten är uppdelad i 8 avsnitt. Avsnitt 1 presenterar rapporten, avsnitt 2 ger en sammanfattning av de sociala och demografiska tendenser som påverkar kvinnor och avsnitt 3 ger en överblick över vissa utvalda faktorer som påverkar hälsan. Som ett supplement till detta beskriver avsnitt 4 valda åtgärder vid bekämpningen av sjukliga tillstånd, medan avsnitt 5 koncentrerar sig på de främsta dödsorsakerna bland kvinnor. Avsnitt 6 är en diskussion om olika faktorer som påverkar hälsotillståndet, medan avsnitt 7 tar upp ett antal aktuella hälsofrågor som berör kvinnor. Avsnitt 8 avslutar rapporten. 2. Sociala och demografiska tendenser Kvinnor - totalt 191 miljoner - utgör 51,2 % av befolkningen inom EG. Procentsatsen är anmärkningsvärt lika i alla medlemsstater, den lägsta siffran är 50,4 % i Irland och den högsta 51,8 % i Portugal. Däremot varierar procentsatsen starkt bland kvinnor i olika åldersgrupper. I gruppen kvinnor under 20 år finns det endast 95 kvinnor på 100 män, medan det bland 80-åringar finns 221 kvinnor på 100 män. Denna s. k. "feminiseringsander är särskilt hög i de äldre åldersgrupperna därför att kvinnor i Europeiska gemenskapen i genomsnitt lever mer än 6 år längre än män. Kvinnors liv har förändrats drastiskt i Europeiska gemenskapen under de tre senaste årtiondena. Antalet giftermål har minskat (med nästan en tredjedel) sedan 1960, medan antalet skilsmässor nästan har fördubblats (förutom i Irland). Samtidigt har den genomsnittliga åldern för det första giftermålet och åldern för den första födseln stigit till 26,1 respektive 28,6 år. Samtidigt har kvinnors deltagande i arbetslivet ökat enormt, även om det förekommer betydande variationer på detta område i de olika medlemsstaterna. En följd av att kvinnor nu utgör en större andel av arbetskraften är att arbetslösheten bland kvinnor har ökat, då den har en tendens att vara högre bland kvinnor än bland män. Då man mäter kvinnors ställning i samhället (i förhållande till män), klarar sig kvinnor i EG bra jämfört med kvinnor annanstans. Inom EG är jämlikheten mellan könen störst i medlemsstaterna i norr, vilket delvis beror på kvinnors höga utbildningsnivåer och inkomster. 3. Valda häisoindikatorer Kvinnors hälsa inom EG är god då man mäter den med ett antal häisoindikatorer. Den förväntade livslängden har stigit stadigt i flera årtionden och är nu 80 år, vilket är gott och väl över 6 år mera än den motsvarande förväntade livslängden för män inom EG. Men bakom detta medeltal döljer sig stora variationer i de olika medlemsstaterna, allt från den högsta siffran 81,9 år i Frankrike till den lägsta på 77,8 år i Danmark, Irland och Portugal. Även spädbarndödligheten har minskat i så hög grad att endast 6,9 barn (flickor) av 1 000 levande födda dör före 1 års ålder enligt de senaste uppgifterna (1992). Detta innebär en minskning på 68% sedan 1970, Också mödradödligheten har minskat betydligt (79 %) sedan 1970 till 7 döda på 100 000 kvinnor. Enligt kvinnors uppskattningar om sitt eget hälsotillstånd anser kvinnor i EG att de är friska (eller mycket friska). I genomsnitt anger något över 62 % att de mår bra eller mycket bra. Uppskattningarna varierar i de olika medlemsstaterna och i olika åldersgrupper. Äldre kvinnor anger sig inte oväntat må sämre än de yngre. Uppgifter om kvinnors kroppslängd tyder på att kvinnor har blivit betydligt längre under de senaste årtiondena. Yngre åldersgrupper (18 - 29 år) är nästan 5 cm längre än äldre åldersgrupper (60 år och äldre). 4. Sjuklighet Det finns praktiskt taget inga uppgifter om sjuklighet vad gäller olika sjukdomar på EG-nivå. Däremot finns det uppgifter om olika sammansatta mätningar såsom om kortvarig och långvarig funktionsnedsättning och om hur hälsotjänster utnyttjas. Trots kvinnors allmänt goda hälsa rapporterar de betydande nivåer av funktionsnedsättningar till följd av långvariga sjukdomar. I genomsnitt rapporterar nästan en av fyra kvinnor att någon långvarig sjukdom i viss mån (17,3 %) eller allvarligt (6,3 %) hindrar dem från att utföra dagliga sysslor. Genomsnittet varierar från de högsta siffrorna på 30 % (i Finland och Portugal) till de lägsta på 15 % (i Luxemburg) och ökar med åldern. Mer än hälften av alla kvinnor över 75 år rapporterar sådana begränsningar av handlingsförmågan. På kort sikt anger kvinnor även betydande aktivitetsbegränsningar. Ungefär 14 % av kvinnor anger sig ha varit tvungna att minska sina aktiviteter under de två senaste veckorna på grund av sjukdom eller skada, medan 3 % meddelat att de har varit begränsade på grund av emotionella eller psykiska problem. Bland kvinnor över 65 år är de motsvarande siffrorna 25 % respektive 5 %. Även om alla kroniska och kortvariga funktionsnedsättningar inte nödvändigtvis kräver läkarvård, behövs läkarvård dock uppenbarligen i en stor del av fallen. Resultatet av 1996 års Eurobarometer-undersökning tyder på att i genomsnitt en av tre kvinnor har konsulterat en läkare (personligen eller per telefon) under de senaste två veckorna. Icke oväntat anger äldre åldersgrupper att de uppsöker läkare oftare. En mindre del allvarliga sjukdomar kräver troligen sjukhusvård. Av kvinnor i EG anger i genomsnitt 10% att de har fått sjukhusvård en gång eller flera gånger (exklusive födslar) under det senaste året med en genomsnittlig vårdtid på ca 10 dagar. Sannolikheten att äldre kvinnor vårdats på sjukhus är dubbelt så stor som för yngre kvinnor, och de är vanligtvis inlagda en längre tid. 5. Dödsorsaker och tendenser i kvinnors dödlighet alla åldersgrupper är kvinnors vanligaste I i cirkulationsorganen, som utgör 43 % av alla dödsfall, och cancer, som står för 26 % av dödsfallen. Sjukdomar i andningsorganen utgör 6 % av dödsfallen bland kvinnor, självmord och olyckshändelser orsakar 5 % av dödsfallen. De resterande 20 % av dödsfallen beror på andra orsaker. dödsorsaker sjukdomar Icke oväntat varierar de främsta dödsorsakerna med åldern. Motorfordonsolyckor är den främsta orsaken bland kvinnor under 30 år, medan självmord orsakar de flesta dödsfallen i åldersgruppen 30 - 34 år. Cancer, särskilt "kvinnors cancer", såsom bröstcancer och cancer i livmoderhalsen, är den främsta dödsorsaken bland kvinnor i åldern 35 - 64 år. Bland äldre kvinnor (65 år och äldre) orsakar sjukdomar i cirkulationsorganen de flesta dödsfallen eller ungefär hälften av alla dödsfall i denna åldersgrupp. Den genomsnittliga dödligheten (för alla kvinnor) på grund av motorfordonsolyckor är 6,42 dödsfall på 100 000 kvinnor, medan dödlighet till följd av självmord och självförvållad skada är 6,24 på 100 000. Dödlighet till följd av cancer bland kvinnor i alla åldrar är ca 150 dödsfall på 100 000, medan dödlighet på grund av sjukdomar i cirkulationsorganen (hjärtsjukdomar och slaganfall) är ca 248 dödsfall på 100 000. Dödlighet till följd av enbart ischemisk hjärtsjukdom uppgår till ungefar 85 dödsfall på 100 000, medan dödlighet på grund av slaganfall är nästan 76 på 100 000. Bröstcancer orsakar 21 % av alla kvinnors cancerdödsfall i EG med en dödlighet på ca 31 på 100 000. Däremot beror endast ca 2 % av alla dödsfall på grund av cancer hos kvinnor på cancer i livmoderhalsen med en dödlighet på runt 3 på 100 000. Dödlighet till följd av cancer i andningsorganen - huvudsakligen lungcancer - har ökat med nästan 70 % sedan 1970. 1 dagens läge orsakar den ca 9 % av alla cancerdödsfall bland kvinnor med en dödlighet på 14 på 100 000. 6. Faktorer som påverkar hälsan och hälsofrämjande verksamhet De två främsta dödsorsakerna (hjärtsjukdomar och cancer) kan i mycket stor utsträckning förebyggas genom primär (sundare livsstil) eller sekundär (tidig upptäckt t. ex. genom screening) prevention. De främsta riskfaktorerna i samband med död i tobaksrökning, (stor) alkoholkonsumtion, förtid (död före 65 års ålder) är ohälsosamma kostvanor och fysisk inaktivitet. Ca 28 % av alla kvinnor inom EG röker även om siffran varierar i de olika medlemsstaterna. Danmark och Portugal står för den allra största (42 %) respektive den minsta (12 %) andelen rökare bland kvinnor. Det finns inte några uppgifter om alkoholkonsumtionen bland kvinnor på EG-nivå, även om det är ett känt faktum att kvinnor dricker mindre än män. Det finns litet uppgifter om kostvanor, men uppgifter om följderna av kostvanorna (kroppsvikten) är tillgängliga i 1996 års Eurobarometer. En av fem kvinnor har övervikt (eller kraftig övervikt) mätt enligt BMI (body mass index) medan 15 % har undervikt. Övervikt är en betydande riskfaktor för flera olika sjukdomar, särskilt hjärtsjukdomar och diabetes. Undersökningen gav även information om i vilken utsträckning och i vilken typ av hälsoundersökningar kvinnor i EG deltar. Dessa varierar mellan olika åldersgrupper och länder. T. ex. har 44 % av kvinnorna i EG i åldersgruppen över 65 år genomgått en hjärtkontroll under det senaste året, vilket är ungefär samma andel som gjort kolesteroltest. Siffrorna är naturligtvis lägre för hela den kvinnliga populationen. Det är mindre vanligt att utföra diabetestest, ca 22 % har gjort diabetestest under det gångna året, även om siffran är ungefär 44 % för kraftigt överviktiga kvinnor (40 år eller äldre). Detta är en naturlig följd av att kraftig övervikt är en riskfaktor vid icke insulinberoende diabetes. Ungefär 16 % av kvinnorna i EG anger att de har deltagit i en osteoporosundersökning under det senaste året. Däremot har en mycket större andel deltagit i cancerscreening. Ca 40 % av kvinnorna rapporterade att de fått ett cellprov i livmoderhalsen taget under det senaste året, och samma procent angav att de kontrollerat brösten manuellt. Ca 18 % av kvinnorna rapporterade att de genomgått mammografiundersökning under det senaste året. Eftersom mammografi är ett mycket omtvistat ämne i många medlemsstater, frågade man kvinnorna i Eurobatometer-undersökningen hur de förhåller sig till denna fråga. Den övervägande merparten (mer än 90 %) av kvinnor, och med liten variation, var för (gratis) mammografiscreening i de åldersgrupper där det kan minska dödligheten. 7. Särskilda frågor om kvinnors hälsa Flera hälsofrågor har dykt upp under de senaste årtiondena till följd av att de är särskilt relevanta eller viktiga för kvinnor. De omfattar ätstörningar som i de flesta fall drabbar tonåringar och unga kvinnor, HIV och aids som traditionellt har betraktats som en manlig sjukdom, men för vilken kvinnor har visat sig vara sårbarare, hjärtsjukdomar som även de uppfattats som manliga sjukdomar trots den betydande dödlighet den orsakat bland kvinnor samt osteoporos som är mycket vanligare bland kvinnor än bland män. Dessutom borde familjeplanering och abort och våld mot kvinnor tas upp i denna förteckning över viktiga hälsofrågor för kvinnor. Det råder en uppenbar brist på uppgifter om incidens och prevalens av ätstömingar (bulimi och anorexia nervosa) även om den allmänna uppfattningen är att de har ökat i alla EG-stater under de senaste två årtiondena. Dödligheten bland anorexia nervosa- patienter uppskattas till 6 %, vilket är dubbelt fler än bland bulimipatienter. Då befolkningen blir äldre ökar incidensen av osteoporos. På grund av den höga sjuklighet och dödlighet som sjukdomen orsakar är osteoporos ett allt större problem i många medlemsstater. Hormone replacement tillförsel av könshormon, bidrar till att förebygga osteoporos, men metoden är fortfarande omtvistad bland hälso- och sjukvårdspersonal. Dessutom verkar kvinnor vara rätt så bristfälligt underrättade om kostnader och fördelar med denna typ av behandling (enligt resultaten av 1996 års Eurobarometer-undersökning). therapy (HRT), 8. Slutsatser Syftet med denna rapport har varit att ge en så omfattande överblick över kvinnors hälsa som möjligt på grundval av de tillgängliga uppgifterna. Det är uppenbart att även om kvinnor lever länge och anger sig vara mycket friska har de samtidigt betydande funktionsnedsättningar på grund av kroniska sjukdomar. Kvinnors indikatorer, varierar mellan de olika hälsotillstånd, mätt med många olika medlemsstaterna och i olika åldersgrupper. Naturligt nog är äldre kvinnors hälsotillstånd sämre. Rapporten tar även upp ett antal politiska intiativ som skulle kunna bidra till att minska död i förtid bland kvinnor inom EG. 1. INLEDNING 1. 1 Bakgrund i Europeiska Denna rapport ger en överblick över kvinnors hälsotillstånd gemenskapen (EG) och belyser både skillnader och likheter mellan och i medlemsstaterna. Den undersöker de huvudsakliga orsakerna till dödlighet och sjuklighet och ett antal enskilda och sociala faktorer som påverkar kvinnors hälsa inom ramen för rådande demografiska och sociala tendenser. Detta sätt att behandla ämnet gör det lättare att belysa hälsoproblem, som är vanliga bland kvinnor (t. ex. ätstömingar, bröstcancer, osteoporos, sexuellt utnyttjande och följderna av våld i hemmet), problem som gäller endast kvinnor (t. ex. reproduktiv hälsa, livmoderhals- och äggstockscancer, menopaus) och sådana som tycks påverka kvinnor på ett annat sätt än män (t. ex. hjärt-kärlsjukdomar och HIV/aids). Kvinnors hälsotillstånd har förbättrats märkbart under detta århundrade, vilket återspeglas i längre förväntad livslängd och färre fall av död i förtid, inbegripet mödra- och spädbarnsdödlighet. Kvinnor lever i genomsnitt 5 till 7 år längre än män i EG. Men under de två senaste årtiondena har man omvärderat frågan om kvinnors hälsa samt hälsopolitiken och hälsotjänstema för kvinnor, då man allt tydligare blivit medveten om att kvinnors behov av hälsotjänster och hälsoproblem är annorlunda än männens. I en undersökning (Eurobarometer 44. 3/1996)a som utfördes nyligen tillfrågades kvinnor inom EG om de ansåg att kvinnors hälsofrågor beaktas i tillräcklig utsträckning i deras hemland. Mer än en av tre svarade nekande (eller var osäkra) (Figur 1. 1). Naturligt nog varierade svaren i de 15 medlemsstaterna. Nästan 50 % av de tillfrågade irländska kvinnorna svarade att kvinnors hälsofrågor inte uppmärksammades tillräckligt, (Tabell 1. 1) medan endast 12 % av danska kvinnor ansåg det. Resultaten är intressanta såtillvida att både danska och irländska kvinnor hör till dem som har den lägsta förväntade livslängden inom EG (se avsnitt 3. 1). Tydligen påverkas kvinnors uppfattning om denna fråga av andra faktorer. Det är värt att notera att Irlands regering nyligen har utformat en särskild hälsopolitik för kvinnor, den första i sitt slag i EG1. (Figur 1. 2) Då man i allt högre grad har börjat betona kvinnors hälsa har det skett inom ramen för djupa sociala och demografiska förändringar. Till dessa hör den postindustriella utvecklingen i Västeuropa, kvinnors ökade deltagande i arbetslivet sedan 1960-talet och förändrade relationer mellan könen både i privatlivet och det offentliga livet. Demografiska tendenser visar att antalet äldre ökar (inbegripet en större andel kvinnor0 i de äldre åldersgrupperna), fertiliteten minskar, familjerna blir mindre, det första giftermålet ingås vid högre ålder och skilsmässomas antal ökar. Dessa drag har på ett dramatiskt sätt förändrat det västerländska samhället och kvinnors och mäns situation. Se avsnitt 1. 4 för närmare uppgifter om Eurobarometer-undersökningen. a b En större andel kvinnor i de äldre åldersklasserna är en följd av könens olika dödlighetsfrekvenser. Se avsnitt 2. 1 för närmare uppgifter. 10 1. 2 Kvinnors hälsa Även om uppgifterna om kvinnors hälsa fortfarande är bristfälliga, framstår så småningom en klarare bild av deras hälsa jämfört med männens. Kvinnor lider oftare än män av kroniska sjukdomar och funktionsnedsättningar, vilket inte kan anses bero enbart på deras längre livslängd. Ofta har de en negativare uppfattning om sin hälsa än männen. I allt högre grad framgår det att en stor del av den biomedicinska kunskapen om ohälsa - med undantag av biologiska hälsofrågor som gäller endast kvinnor - härrör från forskning som utgår från den manliga prototypen. Härvid förbises effekten av könsskillnader i diagnoser, behandlingar och resultatet för hälsan. Likaså förändras kvinnors sjukdoms- och dödlighetsmönster. T. ex. lungcancer är allt oftare en orsak till kvinnors dödlighet, vilket är en följd av att tobaksrökningen ökat, särskilt bland yngre kvinnor. Kvinnor utnyttjar hälsotjänster i högre grad än män (både för sin egen del och i sin roll som vårdare av barn och gamla föräldrar), och deras andel av sjukvårdspersonalen överstiger klart männens. Däremot är de underrepresenterade på högre tjänster inom sjukvården, vilket begränsar deras inflytande på utvecklingen av hälso- och sjukvårdspolitiken. Vidare sysslar kvinnor mera med att ge gratis vård till familjemedlemmar, åldringar och närsamhälle. Trots kvinnors ökade andel av den yrkesverksamma befolkningen använder kvinnor fortfarande mera tid till att utföra hushållsarbete och de har mindre fritid än männen. Vidare är kvinnors ekonomiska och sociala status i allmänhet sämre än männens, och de är oftare fattiga och ekonomiskt beroende av män och/eller socialbidrag. Dessa omständigheter begränsar deras valmöjligheter i livet, inbegripet att välja en hälsosam livsstil. Men den effekt detta har på kvinnors hälsa och vice versa förstås inte i tillräcklig utsträckning. att fästa Den ökade medvetenheten om dessa frågor har bidragit till att kvinnors hälsa blivit föremål för allt mera uppmärksamhet och lett till att man ansträngt sig för att prioritera kvinnors hälsa med politiska, sociala och biomedicinska program under de två senaste årtiondena. Förenta Nationemas Kvinnomas årtionde (1976 - 1985) bidrog till omfattade Världshälsoorganisationens (WHO) mål 1978 i Hälsa för alla före år 2000 ett särskilt hälsomål för kvinnor. På senaste tid har man uppmärksammat kvinnors hälsa vid Förenta Nationemas fjärde världskonferens för kvinnor i Beijing 1995. Vid konferensen antogs ett handlingsprogram, där ett av målena är att prioritera utbildningsprogram som bland annat syftar till att hjälpa kvinnor att fatta egna beslut och att ta ansvar för sin hälsa och fertilitet. på kvinnors hälsa. Likaså uppmärksamheten På gemenskapsnivå har man nyligen vidtagit en rad åtgärder för att förbättra och skydda kvinnors hälsa, t. ex. genom att anta rådets direktiv om föräldraledighet2, prioritering av äldre kvinnor inom en strategi för de äldreb3; och ett nätverk av a Detta mål är förenligt med de mål som Europeiska unionen har haft före, under och efter konferensen i Beijing. Se t. ex. Europaåret för äldre 1993 och det kommande Förenta Nationernas år för äldre 19993. b 11 undersökningsprogram för bröstcancer inom programmet Europeiska kodexen mot cancer4. 1. 3 Faktorer som inverkar på k innors hälsa Effektiv hälsopolitik och effektiva hälsoprogram (med utvärdering) grundar sig i allt högre grad på objektiva mätningar, som beskriver befolkningens hälsotillstånd och förändringar i detta. Jämförelser görs också i allt högre grad mellan olika (sub)populationer och nationer för utvärdering av förekomsten av olika sjukdomar för att man skall kunna förstå de bakomliggande orsakerna och kunna bedöma effekten av de förebyggande hälsostrategiema. Även om man inlett arbetet för att standardisera de uppgifter som samlas in för att de skall vara jämförbara på europeisk och internationell nivå, finns det fortfarande mycket litet verkligt jämförbara uppgifter. Denna rapport som utnyttjar befintliga och nya uppgifter om hälsa och häisoindikatorer på EG-nivå är därför med nödvändighet begränsad i sitt val av ämnen. Vidare begränsas den till kvinnor som är 15 år och äldre, eftersom de flesta könsbundna hälsouppgiftema på EG-nivå är inriktade på denna åldersgrupp. Slutligen, i syfte att spara utrymme, görs jämförelser mellan manliga och kvinnliga hälsofaktorer endast i de fall då de anses vara av särskilt intresse. 1. 4 Informationskällor I denna rapport har man utnyttjat ett stort antal olika befintliga hälso- och hälsorelaterade primära och sekundära informationskällor. Insamlingsnivån varierar allt från regionala och nationella nivåer till gemenskapsnivå och internationella nivåer. Även om man koncentrerat sig på mätbara och jämförbara hälsofaktorer för kvinnor, har man även använt kvalitativ information. Referenser till informationskällorna anges i slutet av varje avsnitt samt i bibliografin i slutet av rapporten. De viktigaste informationskällorna inbegriper databasen Hälsa för alia (WHO, 1996)5, rapporter och uppgifter som utgivits av Europeiska gemenskapemas statistikkontor (Eurostat) samt statistik över kvinnor i världen 1970 - 19906 som utgivits av FN och uppgifter som samlats in av olika kontrollcentrum såsom Internationella organet för cancerforskning (IARC) i Lyon och Europeiskt centrum för epidemiologisk kontroll av aids i Paris. Slutligen har en viktig informationskälla för denna rapport varit den Eurobarometer-undersökning som utfördes i hela EG i början av 1996. I denna undersökning tillfrågades en representativ grupp kvinnor som inte var intagna på sjukhus (ca 1 000) i varje medlemsstat3 om hälsa, deras attityder, hur de uppfattar sin egen hälsa och vilken förebyggande hälsovård de fått under föregående år. Trots fortsatta förbättringar av tillgången till och jämförbarheten mellan faktorer som påverkar hälsan, finns det fortfarande många begränsningar. Till dessa hör bristen på uppgifter om många frågor som är viktiga för kvinnors hälsa, t. ex. menopaus och I det forna DDR och Förbundsrepubliken Tyskland (före enandet) fanns det 1 000 personer i respektive grupp. 12 ätstömingar (se avsnitt 7) och/eller särskilda grupper, t. ex. migrerande kvinnor. Dessutom finns det många luckor i uppgifterna om dödlighet och överlevnadsstatistik samt om både allmänna och könsbundna livsstilsfaktorer. Vidare finns det inte tillräckligt med könsbundna uppgifter som behövs för att undersöka t. ex. förhållandet mellan sysselsättning, stress och hälsa. Då det har varit möjligt har man samlat in uppgifter från alla 15 medlemsstater. I dessa fall har man vanligtvis rapporterat resultaten både per medlemsstat och för hela EG. Tyska uppgifter före 1990 avser vanligtvis Förbundsrepubliken Tyskland och efter 1990 gäller de Förbundsrepubliken inklusive de östra delstaterna, om inte annat anges. Det fmns emellertid ett viktigt undantag: resultaten från Eurobarometer- undersökningen skiljer mellan det forna DDR och Förbundsrepubliken Tyskland (före enandet). Orsaken till denna differentiering har varit att resultaten speglar viktiga, fortsatta skillnader i vissa hälso- och hälsorelaterade faktorer till följd av att statsskicket under många år var olika. I alla fall har man använt de senast tillgängliga uppgifterna. I vissa fall är dessa uppgifter många år gamla (t. ex. WHO:s dödlighetssiffror är från 1992) medan andra är färska (t. ex. uppgifterna från Eurobarometer-undersökningen 1996). 1. 5 Rapportens struktur Rapporten är indelad i 8 avsnitt. Avsnitt 1 beskriver mål, bakgrund, metoder och rapportens struktur, medan avsnitt 2 ger en sammanfattning av de sociala och demografiska tendenser som är av betydelse för kvinnor i olika skeden av deras liv. Avsnitt 3 beskriver olika häisoindikatorer som har betydelse för kvinnor såsom förväntad livslängd, spädbarnsdödlighet och kvinnors egen uppfattning om sitt hälsotillstånd. Som ett supplement till detta beskriver avsnitt 4 valda dödlighetsmått såsom sjukdom, kortvarig funktionsnedsättning och vård på sjukhus. I avsnitt 5 ges en överblick över kvinnors dödsorsaker i olika åldrar. Avsnitt 6 omfattar en diskussion om olika hälsofaktorer, t. ex. tobaksrökning och alkoholkonsumtion samt olika screeningprogram. I avsnitt 7 analyseras flera frågor som är särskilt viktiga för kvinnor i olika skeden av livet. Avsnitt 8 avslutar rapporten. Bilagorna innehåller en ordlista över facktermer som använts i rapporten, en förteckning över tabeller och figurer samt bibliografin. funktionsnedsättningar följd av långvarig till I hela rapporten presenteras numrerade referenser i slutet av varje avsnitt, medan fotnoter som anges med bokstäver återfinns nederst på varje sida. Figurer och tabeller följer i slutet av varje avsnitt. Referenser Irish Department of Health (1945). Developing a Policy for Women's Health: A Discussion Document, Dublin: Stationary Office. Europeiska gemenskapernas kommission, direktiv 92/85/EEG av den 10. 10. 1992, EGT nr L 348,28. 11. 1992. Dooghe, G. and Appleton, N. (1995). Elderly Women in Europe. Choices & Challenges, Leuven: Centrum voor Bevolkings- en Gezinsstudies. European Journal of Cancer Prevention (1994), vol. 3, supplement 1. 13 Se även t. ex. : WHO, (1994), Health in Europe, European Series, nr 56, Regional Publications, Köpenhamn: WHO, Regional Office for Europe. Förenta Nationerna (1991), The World's Women 1970-1990, Trends and Statistics, New York: Förenta Nationerna. 14 (Figur-Tabell) 15 Fieur LI Kvinnors hälsa uppmärksammas tillräckligt, 1996 (*) Kvinnor 15+ år, EU 15 Helt av annan åsikt 4,70% Helt av samma åsikt 25,00 % Delvis av annan åsikt •B. 60% Delvis av samma åsikt 41,00% (*) : Svaren fördelas enligt i vilken grad den tillfrågade uppgav sig hålla med om eller inte hålla med om följande påstående: "I (land) uppmärksammas kvinnors hälsa, såsom bröst- och livmoderhalscancer, tillräckligt". Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 Fieur 1. 2 Kvinnors hälsa uppmärksammas tillräckligt, 1996 (*) Kvinnor 15+ år EUR 5, länder Danmark Nederländerna | Finland jl Frankrike p Luxemburg f| Belgien Österrike! Tyskland. ö EU 15 Sverige Förenade k u n g a r i k é ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^^ Spanien Tyskland, V Grekland Portugal Irland av annan åsikt • vet inte av samma åsikt EU- genomsnittet 0% 20% 40% 60% 80% 100% rangordnat efter % tillfrågade som är av samma åsikt Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 (*) : Svaren fördelas enligt i vilken grad den tillfrågade uppgav sig hälla med om eller inte hålla med om följande påstående: "I (land) uppmärksammas kvinnors hälsa, såsom bröst- och livmoderhalscancer, tillräckligt 16 Tabell LI Kvinnors hälsa uppmärksammas tillräckligt i hemlandet, 1996 (*) Kvinnor 15+ år elt av annan Delvis av annan äsikt åsikt Vet inte Delvis av samma Helt av samma åsikt åsikt Danmark Nederländerna Finland Frankrike Luxemburg Belgien Österrike Italien Tyskland, Ö EU 15 Sverige Förenade Kungariket Spanien Tyskland, V Grekland Portugal Irland % 3,8 4,3 1,7 1,4 1,6 2,5 1,2 5,1 2,6 4,6 4,8 10,1 3,3 1,7 4,6 5,0 20,7 % 8,7 6,1 11,0 12,6 8,4 8,8 8,2 5,6 11,1 13,6 20,9 21,6 17,0 14,9 14,7 19,9 27,4 % 2,0 5,6 4,5 11,2 17,4 16,9 21,6 21,0 20,3 16,4 11,6 7,1 21,6 26,5 25,8 23,8 14,4 % 33,3 33,5 53,3 54,4 48,7 50,3 36,2 26,2 49,5 42,9 42,6 45,0 40,5 41,2 31,5 45,2 27,2 % 52,2 50,5 29,6 20,4 23,9 21,5 32,8 42,1 16,5 22,5 20,1 16,2 17,6 15,6 23,4 6,2 10,4 (*) De tillfrågade ombads uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "I (land) uppmärksammas kvinnors hälsa, såsom bröst- och livmoderhalscancer, tillräckligt". (Eurobarometer 44. 3/1996) 17 2. SOCIALA OCH DEMOGRAFISKA TENDENSER I detta avsnitt ges bakgrundsinformation om demografiska och sociala tendenser som berör kvinnor. Information om förväntad livslängd och spädbarnsdödlighet som ofta räknas som en del av demografisk statistik, finns i avsnitt 3 som inriktas främst på vissa valda häisoindikatorer. 2. 1 Befolkningens storlek och struktur Då Europeiska gemenskapen fick tre nya medlemmar (Finland, Sverige och Österrike) den 1 januari 1995 ökade den totala befolkningsmängden från ca 350 till 372 miljoner (6,3 %). Drygt hälften (50,9 %) av denna befolkningstillväxt utgjordes av kvinnor, vars antal steg från 179 till 190 miljoner. Liksom före utvidgningen utgör kvinnor 51,2 % av befolkningen inom EG. Denna procentsats är förvånandsvärt stabil i de olika medlemsstaterna, den varierar något från det lägsta talet på 50,4 % i Irland till det högsta på 51,8 % i Portugal (se tabell 2. 1). Däremot varierar kvinnors andel av befolkningen i olika åldersgrupper. I gruppen kvinnor under 20 år finns det 95 kvinnor på 100 män. Männens överrepresentation i befolkningen fortsätter till 39 års ålder. I åldersgruppen från 40 till 59 år finns det 100 kvinnor på 100 män, men efter det ökar kvinnors överrepresentation drastiskt och bland 80-åringar finns det ca 221 kvinnor på 100 män (se figur 2. 1). Denna s. k. feminiseringskvot är praktiskt taget identisk för åldersgruppen under 20 år i alla medlemsstater, men den varierar i betydande grad i åldersgruppen 60 år och äldre. Den största feminiseringskvoten förekommer i Tyskland och Österrike, medan Grekland och Irland har de lägsta kvoterna (se figur 2. 2). Den höga feminiseringskvoten i de äldre åldersgrupperna är delvis en följd av kvinnors och mäns olika förväntade livslängd. I genomsnitt lever kvinnor inom EG över 6 år längre än män, vilket leder till att de är överrepresenterade i de äldre åldersgrupperna (för närmare uppgifter om förväntad livslängd, se avsnitt 3). Tendensen att kvinnor lever längre än män är även uppenbar då man betraktar de båda könens åldersfördelning. Som det framgår av tabell 2. 2 är 23,6 % av kvinnorna 60 år eller äldre, medan motsvarande procentsats för männen är endast 17,8%. Detta förhållande kan förändras med tiden i och med att befolkningen blir äldre, och som det också framgår av tabell 2. 2, ökar mäns andel snabbare än kvinnors andel i åldersgruppen över 60 år. Under åren mellan 1991 och 1996 ökade männens andel i åldersgruppen över 60 år med 5,5 %, medan den motsvarande ökningen bland kvinnor uppgick till 2,7 %. 2. 2 Familjen Samtidigt som befolkningen blir äldre förändras även familjemönstren. Den mest påtagbara förändringen är antalet giftermål, som har minskat med nästan en tredjedel mellan 1960 och 1995, från ca 8 till 5,14 giftermål per 1 000 personer. Denna minskning har skett rätt så jämnt i alla medlemsstater med den största minskningen i Tyskland och den minsta i Grekland (se tabell 2. 3). 18 I linje med det minskade antalet giftermål har åldern för när det första giftermålet ingås stigit från 24 år till något över 25,5 år (se tabell 2. 3). I detta hänseende utmärker sig Danmark och Sverige inom EG genom att de har den högsta åldern för det första giftermålet (28,1 respektive 28,5 år 1994) och där även åldern för när det första giftermålet äger rum stigit mest sedan 1960. Trots det minskade antalet giftermål och den högre åldern för det första giftermålet har antalet skilsmässor mer än tredubblats sedan 1960, från 0,54 till 1,8 per 1 000 personer. På samma sätt som då det gäller antalet giftermål döljer sig betydande skillnader i de olika medlemsstaterna bakom denna genomsnittliga siffra. Irland avviker från de andra eftersom skilsmässor där är olagliga". Medlemsstaterna i söder, dvs. Grekland, Italien och Spanien har färre skilsmässor, medan de nordiska länderna - Danmark, Finland och Sverige - samt Förenade kungariket toppar listan. Följden av dessa tendenser kan ses i figur 2. 3 som uppvisar en stark ökning av både enpersonshushåll och familjer med ensamstående föräldrar mellan 1960 och 1995. Denna figur visar även den stora ökningen av andelen utomäktenskapliga födslar, en tendens som kombinerat med det ökade antalet skilsmässor bidragit till en ökning av antalet hushåll med ensamstående föräldrar. Det ökade antalet utomäktenskapliga födslar var inte den enda förändringen under denna period. Kvinnors summerade fertilitet minskade med 45 %, från 2,59 till 1,43 barn per kvinna. Till följd av detta minskade antalet födslar med mer än 1,7 miljoner eller närmare 31 % till något under 4 miljoner födslar per år (se figur 2. 3 och tabell 2. 4). Även om den summerade fertiliteten totalt sett har minskat i alla medlemsstater sedan 1960 har tidpunkten för denna minskning varierat kraftigt. Som det framgår av figur 2. 4 har denna minskning skett i Irland så sent som på 1990-talet, medan de största minskningarna inträffade på 1960- och 1970-talet i de flesta andra medlemsstater. Det är också intressant att se att de nordiska länderna, som under en viss period hade den lägsta fertiliteten, nu har den högsta. Detta är särskilt märkligt med tanke på att, som det framgår senare i rapporten, kvinnors andel av arbetskraften är den högsta i dessa länder, något som traditionellt anses ha samband med lägre summerad fertilitet. Det är inte heller möjligt att dra slutsatsen att denna ökning av fertiliteten i de nordiska länderna skulle vara en följd av att preventivmedel inte används i stor utsträckning, vilket skulle ha kunnat vara en av orsakerna till den relativt sena minskningen av fertiliteten i Irland eftersom, som det framgår av tabell 2. 5, en större del av kvinnorna i Norden anger att de använder preventivmedel jämfört med kvinnor i de övriga medlemsstaterna. I tabell 2. 5 anges även första födseln efter moderns ålder, som ökade en aning (0,5 år) till 28,7 år mellan 1990 och 1994, troligtvis som en följd av den högre åldern vid första giftermålet. Slutligen visar tabellen andelen levande födda, barn till tonårsmödrar, vilket Lagstiftning för att tillåta skilsmässor under särskilda förhållanden har införts i den irländska lagen efter en folkomröstning 1995. 19 varierar kraftigt mellan de olika medlemsstaterna, där Nederländerna har den lägsta siffran (1,38 %) och Portugal den högsta (7,48 %) (se även avsnitt 7. 3). 2. 3 Arbetslivet Förändringar har skett även i kvinnors arbetsliv, både för dem som har barn och för dem som inte har barn. I vissa medlemsstater, särskilt i de nordiska länderna, ökade kvinnors deltagande i arbetslivet redan i början av 1960-talet, medan dessa tendenser visade sig i andra länder först på 1970- och 1980-talet. Som det framgår av tabell 2. 6 har kvinnors deltagande i arbetslivet fortsatt att öka på 1990-talet, även om det har skett en nedgång sedan mitten av 1980-talet i två länder (Finland och Sverige), där andelen kvinnor i arbetskraften är mycket hög. Kvinnor blir även allt mer aktiva när det gäller att starta och driva egna företag: upp till 30 % av samtliga företag i medlemsstaterna leds av kvinnor och ungefar en tredjedel av alla nya företag grundas av kvinnor1. Trots den ökade sysselsättningen (och arbetskraftstillhörigheten) finns det fortfarande stora skillnader mellan de olika medlemsstaterna. Arbetskraftstillhörigheten är överlägset högst i de nordiska länderna - Danmark, Finland och Sverige - (mer än 70 % av kvinnorna finns i arbetskraften) medan den lägsta arbetskraftstillhörigheten (ca 40 - 45%) förekommer i Grekland, Irland, Italien, Luxemburg och Spanien. Skillnaderna är till och med större då det gäller deltidsarbete. Tabell 2. 7 visar att största delen (70 - 90 %) av deltidsarbetet utförs av kvinnor. Då man betraktar deltidsarbete som en del av den totala sysselsättningen är det uppenbart att Nederländerna överträffar alla andra EG-länder då mer än 60% av de förvärvsarbetande kvinnorna i landet är deltidsanställda. Till andra länder där kvinnor utgör en stor andel av de deltidsanställda hör Förenade kungariket (45,2 %), Sverige (41,4 %) och Danmark (36,7 %). Grekland, Finland, Italien, Portugal och Spanien har de lägsta siffrorna (mindre än 15 %). Figur 2. 5 visar den totala ökningen av deltidsarbete för kvinnor (och män) mellan åren 1975 och 1991. Under denna period ökade kvinnors deltidsarbete från något mer än 20 % till ca 28 %. Figuren visar även utvecklingen av arbetslöshet och tillfälliga arbeten som båda grovt sett fördubblades från 1975 till 1991. Arbetslösheten har drabbat kvinnor mycket hårdare än män. Tabell 2. 8 visar hur arbetslösheten utvecklats mellan 1983 och 1993 i alla medlemsstater. År 1993 rapporterade endast fem länder en arbetslöshet under 7 % för kvinnor (Österrike, Luxemburg, Portugal, Sverige och Förenade kungariket). I de övriga länderna rör det sig om 10 - 15 %, förutom i Spanien där siffran uppgår till nästan 30 %. Jämfört med män är arbetslösheten bland kvinnor högre i alla medlemsstater utom i tre (Finland, Irland och Sverige). Situationen är värre för unga kvinnor (yngre än 25 år) såtillvida att den absoluta arbetslösheten är betydligt högre för dem än för den totala kvinnliga arbetskraften. Det framgår även tydligt av figur 2. 6 där man ser fördelningen av verksamhet i befolkningens alla åldersgrupper 1994. 20 2. 4 Könsbundna utvecklingsindex Befintliga könsskillnader i medlemsstaterna (förutom i Tyskland) och hur de rangordnas internationellt på grundval av ett urval av index ur Human Development Report 19952, framgår av tabell 2. 9. The Human Development Index (HDI) är ett sätt att bedöma och rangordna länder på grundval av ett antal särskilda sociala och ekonomiska faktorer (hälsa, inkomst och utbildning). Kanada, Förenta Staterna och Japan står högst upp på listan, därefter kommer två medlemsstater, Nederländerna och Finland, på fjärde och femte plats. Men då man anpassar HDI till kön genom att använda Gender Development Index (GDI) får man en annan bild. De nordiska medlemsstaterna Sverige och Finland kommer högst upp på listan både inom gemenskapen och globalt sett. Nederländerna faller dramatiskt enligt GDI ned till nionde plats inom gemenskapen, vilket tyder på en relativt hög ojämlikhet mellan könen. The Gender Empowerment Measure (GEM) är ett annat index som anger bristande jämlikhet mellan könen i relation till ekonomiskt och politiskt beslutsfattande. Än en gång placerar sig de nordiska länderna högst upp. Men GEM motsvarar inte GDI i alla medlemsstater. T. ex. Frankrike ligger på fjärde plats inom gemenskapen på GDI-skalan, men kommer lägst ned på listan för GEM-index. Detta är den största skillnaden inom gemenskapen mellan kvinnor och män vad avser kvinnors parlamentariska representation, yrkesmässiga nivå och inkomster. Den högsta jämlikhetsnivån finns i de nordiska medlemsstaterna och kan tillskrivas det stora antalet kvinnor som utbildat sig sedan 1970-talet och den relativt låga skillnaden mellan mäns och kvinnors förvärvsinkomster. Även om dessa index inte är heltäckande tyder de på att ojämlikhet mellan könen kvarstår både inom och mellan medlemstaterna trots de framsteg som gjorts under andra hälften av detta århundrade. Ojämlikheten förefaller mindre tydlig i fråga om grundläggande hälsa och utbildning, men är däremot mera påtaglig på sådana områden som inkomstfördelning och ekonomisk och politisk representation. Det är skäl att observera att jämlikhet mellan könen inte beror på inkomster (BNP) eftersom, som tabell 2. 9 visar, Luxemburg som har den högsta basköpkraften (faktisk BNP per capita) ligger lägst inom gemenskapen då det gäller GDI. Referenser European Observatory for SME's, Fourth Annual Report 1996, s. 330. Förenta Nationernas utvecklingsprogram (1995), Human Development Report 1995, New York, Oxford University Press. 21 (Figur-Tabell) 22 Tabell 2. 1 Andel kvinnor av den totala befolkningen i Europeiska unionen, 1996 (EU 15) Länder Totalt Antal kvinnor % kvinnor EU 15 Portugal Österrike Italien Tyskland Frankrike Finland Belgien Spanien 372. 653. 590 190. 739. 240 9. 920. 760 8. 054. 800 5. 143. 280 4. 147. 630 57. 333. 000 29. 515. 580 81. 817. 500 41. 992. 680 58. 255. 880 29. 891. 710 5. 116. 830 2. 625. 1300 10. 143. 050 5. 184. 260 39. 241. 930 20. 037. 940 Förenade Kungariket 58. 693. 970 29. 908. 290 Luxemburg Grekland Danmark Sverige Nederländerna Irland 412. 800 10. 465. 060 5. 251. 030 8. 837. 5000 15. 493. 890 210. 200 5. 300. 110 2. 658. 800 4. 471. 430 7. 831. 600 3. 615. 600 1. 820. 600 51,18 51,84 51,49 51,48 51,32 51,31 51,30 51,11 51,06 50,96 50,92 50,65 50,63 50,60 50,55 50,35 Kolla: Eurostat 1997. Anmärkning: Länderna är rangordnade efter % kvinnor av befolkningen Fieur 2. 1 Feminiseringskvot, 1996 (EU 15) Ålder 80 år och ålder imÊÊKÊÊÊÊÊÊtÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊ^K^KÊm 221 • • i ^ ^ M H ^ ^H 126 20-39 år 0-19 år Källa: Eurostat 1997 50 100 150 200 250 Antal kvinnor per 100 män 23 Fieur 2. 2 Feminiseringskvot i åldersgrupperna 0 - 19 år och 60+ år, 1996 (EU 15) EU 15 Österrike Tyskland Finland Luxemburg Frankrike Belgien Nederländerna Portugal Förenade Kungariket Kalian Danmark Spanien Sverige Irland Grekland Källa: Eurostat 1997 O 60 är och aider • 0-19 20 40 60 80 100 120 140 160 Antal kvinnor per 100 män Tabell 2. 2 Kvinnor och män av befolkningen i EU (15) Kvinnor % Män % 1991 1996 1991 1996 23,9 29,2 23,9 23,0 100 22,6 29,2 24,6 23,6 100 26,4 31,6 25,0 16,9 100 26,9 31,6 25,7 17,8 100 Efter åldersgrupp 0-19 år 20-39 år 40-59 år 60 år och aider Totalt Källa: Eurostat 1997 24 Tabell 2. 3 Giftermål och skilsmässor i EU (15), 1960 -1995 Lander Giftennål 1 Genomsnittlig 1 ålder vid första vigseln Skilsmafissor Antal 1995 Skillnad jämfört med 1960 (%) Andel 1995 (o/oo) EU 15 1. 901. 000" -24,1 5,1" Skillnad I andelen jämförd med 1960 (%) -54,4 42. 900 51. 500 34. 700 23. 700 254. 000" 430. 500 64. 000 15. 600 283. 000" 2. 100 81. 500 65. 800 196. 900" 33. 600 321. 000 -26,6 -21,0 -3,2 -27,7 -20,6 -37,5 -10,0 1,0 -27,0 -7,2 -8,6 -5,3 -16,9 -32,9 -18,4 5,3 5,1 6,6 4,6 4,4" 5,3 6,1 4,4 4,9" 5,1 5,3 6,6 5,0" 3,8 5,5" -55,6 -40,7 -18,0 -59,5 -60,3 -79,8 -14,2 -25,2 -57,4 -40,7 -47,2 -18,2 -53,9 -75,9 -37,1 Österrike Belgien Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Spanien Sverige Fdrenade IKungariket Källa: Eurostat 1997 p : Provisional data ':1993 2:1992 * estimate 1994 Skillnad jämfört med 1960 (%) Antal 1995 Skillnad jämfört med 1960 (%) Andel 1995 (o/oo) Skillnad I andelen jämförd med 1960 (%) 26,1' 25. 8 25. 2 28. 9 26,7 26,7 26. 3 25,6 27,02 26,1' 26,3 27,0 24,6 26,2' 28,5 25,8* 2,0 1,8 2,4 6,1 2,9 3,7 2,9 0,4 -0,6 1,3 2,8 -0,2 0,1 4,6 677. 500" 297,7 1,8" 237,7 18. 200 35. 0002 13. 000 14. 000 117. 000" 169. 400 11,00 27. 000 700 34. 200 12. 300 33. 100" 22. 500 170. 100" 127,2 662,3 94,2 283,7 287,6 130,8 346,4 - 375,2 502,4 1545,1 - 151,5 559,0 2,3 99,0 3,52 586,040,0 70,0 2,5 232,8 2,7 204,1 2,0" 105,9 2,1 255,0 1,1 0,5 1,8 2,2 1,2 0,8" 2,6 2,9" 264,10,0 345,4 1369,5 113,1 489,0 Figur 2. 3 Familjer, I går och i dag, EU 15 • 1995 iD 1960 Familjär mad ansarmtaand förälder % Födda utom äktenskapet (<$ Skillsmoasor (brutto par 1000) Födda utom äktenskap* (Sä Erparsonshushôll (S Källa : Eurostat 1997 25 Tabell 2. 4 Födelsetal och fruktsamhet i EU (15), 1960-1995 Länder Födda Andel födda utom äktenskapet Fruktsamhet Antal 1995 Skillnad jämfört med 1960 (%) 1995 Skillnad jämfört med I960 (%) 1995 Skillnad jämfört med 1960 <%) EU 15 3. 999. 000" -30,9 23,4 354,5 1,43* -44,9 88. 700 114. 700 69. 800 63. 100 727. 800" 765. 200 101. 500 48. 500 521. 300" 5. 400 190. 500 107. 200 359. 900" 103. 400 732. 000 -29,6 -25,9 -8,3 -23,2 -10,8 -39,3 -35,5 -20,1 -42,7 8,0 -20,3 -49,9 -45,5 1,12 -20,3 27,4 15,0* 46,5 33,1 36, r 16,1 3,0 23,0 8,1" 13,1 15,5 18,7 10,8' 53,0 33,6 110,2 624,6 494,2 719,8 491,8 112,4 145,2 1347,2 233,1 314,2 1049,6 97,6 365,8 369,5 543,1 1,40 1,55" 1,80 1,81 1,70" 1,25 1,32 1,87" 1,17* 1,69 1,53 1,40 1,18* 1,73 1,71" -48,0 -39,5 -29,1 -33,5 -37,7 -47,3 -42,1 -50,3 -51,5 -25,9 -51,0 -54,8 -58,7 -21,4 -37,3 Österrike Belgien Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Spanien Sverige Förenade Kungariket Källa:Euosttat 1997 p : Provisional data * : estimate 1:1994 26 J'ii!iir 2. i Utveckling av fruktsamhetens konjunkturer under den senaste 40-;i isperioden Källa: Dun demografiska situationen I Europeiska unionen l')9S. Europeiska Kommissionen. Luxemburg IMfi 27 Tabell 2. 5 Användning av preventivmedel och fruktsamhet (EU 15) Länder Kvinnor som använder preventivmedel 1986-1993 (%) Moderns genomsnittliga ålder vid födseln av barn Levande födda barn till kvinnor under 20 år 1995 EU 15 Österrike Belgien Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Spanien Sverige Förenade Kungariket 71 79 78 80 81 75 n/a n/a 78 n/a 76 66 59 78 81 1990 28,2 26,7 27,9 28,5 28,9 28,3 27,6 27,2 30,1 29,0 27,9 29,3 27,3 28,9 28,6 27,7 1994 28,7 27,5 28,2* 29,1 29,1 28,8P 28,2 28,0 30,3P 29,6* 28,8 29,9 27,9 29,5* 29,2 28,1 Källa: Human Development Report 1995, HFA 1996, och Eurostat 1997. p : provisional data *. estimate 1 : 1994 Tabell 2. 6 Sysselsättning EU 15, (1993) 3,84 4,39 2,40 1,99 2,48 2,35* 3,48* 4,74 5,11 2,51' 2,12 1,38 7,48 3,55' 2,07 6,38' LÄNDER I tusental, 1993 Kvinnor 15 - 64 år Förändring sedan 1983, % Österrike' Belgien1,4 Danmark Finland Frankrike Tyskland1,3 Grekland Ireland2 Italien' Luxemburg2 Nederländerna Portugal Spanien Sverige Förenade kungariket 3. 724 4. 237 2. 893 2. 508 25. 213 38. 682 4. 118 1. 334 22. 787 165 7. 084 4. 537 15. 564 4. 320 28. 179 13,1 2,8 5,9 1,9 6,3 8,1 7,2 4,9 1,2 3,1 0,4 12. 4 1,3 5,9 Andel sysselsatta kvinnor* 1983 % 49,7 48,7 74,2 72,7 54,3 52,5 40,4 37,8 40,3 41,7 40,3 56,7 33,2 76,6 57,2 1993 % 58,0 54,1 78,3 70,0 59,0 61,3 43,6 39,9 46,5 44,7 55,5 59,4 42,8 75,8 64,8 % förändring 16,70 11,09 5,53 -3,71 8,66 16,76 7,92 5,56 15,38 7,19 37. 72 4,76 28,92 -1,04 13,29 1 1992 21991 3Västtyskland fram till 1990 41992 1982 51991 1981 * definierat som kvinnlig arbetskraft i alla åldersgrupper fördelat efter kvinnlig befolkning i åldern 15 - 64 år 28 Tabell 2. 7 Deltidssysselsättning i % av den totala sysselsättningen EU 15, (1993) LÄNDER Båda könen Kvinnor Män Andel deltidsarbetande Kvinnor I % av det totala antalet deltidsarbetande 1983 1993 1983 1993 1983 1993 1983 9,1 12,4 22,5 8,6 13,7 14,1 4,8 8,4 5,9 6,9 32,8 7,3 6,3 24,9 24,0 20,0 19,7 44,7 12,5 20,1 30,0 12,1 15,5 9,4 17,0 50,1 10,0 13,9 45,9 42,4 20,5 28,1 36,7 11,2 26,3 30,7 8,4 17,8 11,5 16,5 62,9 11,2 14,3 41,4 45,2 1,5 2,0 6,6 4,5 2,5 1,7 3,7 2,7 2,4 1,0 7,2 3,4 2,4 6,3 3,3 1,6 2,1 10,1 6,2 4,1 2,2 2,8 3,6 2,9 1,3 13,4 4,3 2,3 9,1 6,5 88,4 84,0 84,7 71,7 84,3 91,9 61,2 71,6 64,8 88,9 77,3 65,9 71,5 86,6 89,8 8,4 8,1 23,8 8,3 9,6 12,6 6,5 6,6 4,6 6,3 21,4 6,0 5,8 24,8 19,4 Österrike1 Belgien' Danmark' Finland Frankrike3 Tyskland1,3 Grekland' Ireland2 Italien' Luxemburg' Nederländerna' Portugal4 Spanien5 Sverige Förenade kungariket' 1 1992 21991 Västtyskland fram till 1990 41986 51987 Källa: OECD 1994/1995 1993 89,1 75,8 63,1 83,3 91,0 61,3 71,6 68,5 88,5 75,0 67,3 75,9 81,3 85,1 FJ2ur2. S Förändringar inom sysselsättningen (EU) Andel arbetilSia (min) Deltids arbete (kvinnor '/. ) Källa: KOM (96) 60 stutig a 1991 a 1975 15 29 Tabell 2. S Arbetslöshets (ni EU 15, (1993) ltådsi Minen Kvinnor Mitn llnploiiisarbclslö. slict % av tlcu totala arbetskraften % av ilen totala kvinnliga arbetskraften % av don totala manliga arbetskraften (Yngre An 25) % ungdomar 1 arbetskraften Kvinnor Män Länder 1983 1993 1983 1993 1983 1993 1983 1993 1983 1993 4,1 13. 2 11,4 5,4 8,3 7,9 7,9 14,0 9. 3 16. 11. 8 7,8 17. 0 3. 5 11. 2 4. 2 10,3 10,7 17,7 11,6 8,8 9. 7 15,7 10,8 1,2 6,7 5,5 22. 4 8. 2 10. 2 5. 1 18,3 12,3 5. 2 11,2 8. 8 11. 8 11. 1 15,3 1,7 14. 0 12. 2 20. 3 3,5 8,0 4. 5 14,2 II,t 15,6 13. 7 10,4 15,3 '12. 1 15,1 2,0 8,8 6. 5 28. 9 6. 6 5. 4 3. 5 10,0 10,7 5,6 6,3 7. 3 5. 8 15,3 6. 2 1. 0 10,6 4,7 15. 6 3,4 13. 3 4,0 10,3 19. 5 9. 8 7,7 6,4 317,3 8. 3 1. 1 5. 3 4,6 18,6 9,8 1-3,9 28,5 19,3 10,8 25. 5 11,1 30,0 16. 6 36. 5 7,4 18. 8 24. 6 43. 7 8. 3 17. 3 19. 7 14,6 11. 3 28,4 7. 6 38,6 20. 9 35. 6 3. 8 6. 8 14. 9 47. 4 14. 9 13. 4 19. 1 17,8 10. 3 15,0 10,2 17. 1 22. 9 25. 5 6. 2 22. 6 13. 2 33. 7 7. 8 22. 2 17. 4 14. 3 15. 4 21. 5 7,4 20,1 24,9 26. 7 4. 2 6. 8 9. 8 39. 9 21. 6 20. 8 ÖSTERRIKE BELGIEN DANMARK FINLAND FRANKRIKE TYSKLAND4 GREKLAND IRLAND ITALIEN LUXEMBURG2 NEDERLÄNDERNA3 PORTUGAL SPANIEN SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET2 Kalla: -OECD 1994. 1995 1 Nationell definition 2I992 5I991 4 Västtyskland fram till 1990 Finur 2. 6 Dagens struktur av befolkning och arbetskraft 1994 90- 85-89 80-84 o - 7C 70-74 65-69 60-64 55-59 50-54 45-49 40-44 35-40 30-34 25-29 20-24 15- -9 10- 14 5-9 O-a E] i arbetskraf Arbetslösa Sysselsatta 4. 5 1. 5 1. 5 4. 5 Kalla: Den Jemogra/iska situationen I Europeiska unionen 1995. Europeiska Kommissionen. Luxemburg, 1996 30 Tabell 2. 9 Könsbundna utvecklingsindex Lttnder Könsbundna utvecklingsindex (GDI)8 Faktiskt GDI per capita (PPPS) 1992 Andel av fttrva&rsinkomster (%)b Bruttoandelen inskrivna på grundskole-, gymnasie- och högskolenivå (%) 1992 Gender Emplowermen t Measure (GEM)° Human Development Index (HDI)d Hommes Kvinnor Män (l) 0,919 (2) 0,918 (4) 0,904 0,898 (7) 0,882 (10) 0,862 (13) 0,861 (14) 0,852 (18) 0,851 (20) 0,832 (25) 0,852 (27) 0,813 (30) 0,795 (34) 0,790 (35) Sverige Finland Danmark Frankrike Österrike Förenade Kungariket Italien Belgien Nederländerna Portugal Grekland Irland Spanien Luxemburg Källa : Human Development Report. 1995 1 Talet inom parentes syftar på rangordningen efter totala GDI. GDI mater utvecklingen, men anpassas efter b Senast tillgängliga är. c GEM mater ojämlikheten mellan könen I förhållande till ekonomiskt och politiskt beslutsfattande. d HDI mater den nationella utvecklingen efter sociala och ekonomiska indikatorer. 18. 320 16. 270 19. 080 19. 510 18. 710 17. 160 18. 090 18. 630 17. 780 9. 850 8. 310 12. 830 13. 400 21. 520 79,3 100,0 85,6 87,5 82,0 77,4 70,3 84,3 86,5 84,3 77,6 84,6 88,7 57,4 58,4 59,4 60,2 64,3 66,4 69,2 72,4 72,7 74,8 70,1 77,8 77,8 81,4 76,9 kön. Kvinno r 41,6 40,6 39,8 35,7 33,6 30,8 27,6 27,3 25,2 29,9 22,2 22,2 18,6 23,1 76,7 90,6 82,3 83,5 85,9 76,1 69,0 84,1 89,4 70,2 77,4 80,6 83,0 55,6 (1) 0,757 (3) 0. 722 (4) 0,683 0,433 (31) 0,610 (9) 0,483 (19) 0,585 (10) 0,479 (21) (7) 0,625 0,435 (30) 0,469 (24) 0,452 (26) 0,542 (13) 10 5 16 8 14 18 20 12 4 36 22 19 9 27 31 3. VALDA HÄLSOIND1KATORER Föregående avsnitt gav en överblick över sociala och demografiska tendenser som har betydelse för kvinnors situation inom EG. I detta avsnitt beskrivs ett antal valda häisoindikatorer såsom förväntad livslängd, spädbarnsdödlighet, mödradödlighet, hur kvinnor själva upplever sitt hälsotillstånd samt kroppslängd. Tyvärr är dessa de enda uppgifterna som är tillgängliga för hela EG. De tyder emellertid på att det finns väsentliga skillnader i hälsotillståndet. i de olika medlemsstaterna som sannolikt återspeglas i skillnader 3. 1 Förväntad livslängd Den förväntade livslängden (vid födseln) har ökat betydligt under de senaste årtiondena i praktiskt taget alla medlemsstater. Mellan 1970 och 1995 hade den förväntade livslängden för kvinnor vid födseln ökat med 5 1/2 år (för män var den motsvarande ökningen nästan 5 år). Detta innebär att en flicka som föddes 1995 kan förväntas bli långt över 80 år gammal medan en pojke kan väntas bli långt över 73 1/2 år. Det finns betydande skillnader inom EG i hur mycket den förväntade livslängden (vid födseln) har ökat, vilket framgår av figur 3. 1. Typiskt är att ökningen har varit störst i de länder där den förväntade livslängden var lägst 1970. Detta gäller särskilt Portugal. Vidare var ökningen i vissa länder (t. ex. Spanien) så stor att de nu närmar sig de högsta talen för förväntad livslängd. Ökningen var mycket mindre i vissa andra länder, särskilt i Danmark, där den förväntade livslängden 1970 hörde till de högsta men som nu, på grund av att den förväntade livslängden så gott som stagnerat sedan mitten av 1970-talet, hör till de lägsta inom EG. En av orsakerna till den låga (och stagnerande) förväntade livslängden i Danmark är dödligheten i förtid bland kvinnor under 65 åra \ Figur 3. 2 visar att Danmark hade den största minskningen av förväntad livslängd till följd av för tidig död medan den minsta minskningen förekom i Spanien och Grekland. Kvinnor lever längre än män i alla medlemsstater visar figur 3. 3. Kvinnor lever i genomsnitt 6,4 år längre än män (se tabell 3. 1), men skillnaden ligger mellan 8,1 år i Frankrike och 5,1 år i Danmark. Med några få undantag har skillnaden mellan könen varit rätt så oförändrad genom tiderna. Undantagen gäller Danmark, Nederländerna och Förenade kungariket där skillnaden minskat sedan 1980-talet och Spanien där den ökat2. Förväntad livslängd beräknas inte enbart vid födseln. Tabellerna 3. 2 - 3. 4 visar den förväntade livslängden i åldrarna 15, 45 och 65 år. Samma variationsmönster förekommer i alla åldersgrupper i alla medlemsstater (och mellan män och kvinnor), även om skillnaden mellan kvinnors och mäns förväntade livslängd minskar med åldern. 3. 2 Spädbarnsdödlighet Spädbarnsdödlighet (barn under 1 år) är en annan hälsoindikator som är noggrant dokumenterad. Figur 3. 4 visar hur spädbarnsdödligheten minskat märkbart under de senaste årtiondena. 1970 uppgick spädbarnsdödligheten bland flickor inom EG till 21,9 Förklaringar till den höga dödligheten i förtid i Danmark omfattar överdriven tobaksrökning och alkoholkonsumtion samt hög arbetslöshet1. 32 per 1 000 levande födda, medan motsvarande siffra år 1992 var endast 6,9, vilket " motsvarar en nedgång på 68 %. Denna nedgång har åtföljts av minskade skillnader i spädbarnsdödligheten. Portugal, som hade den högsta spädbarnsdödligheten, rapporterade 1971 nästan 50 döda per 1 000 levande födda, medan Sverige (1970) rapporterade den lägsta (11 döda per 1 000 levande födda), vilket utgör en skillnad på nästan 40 döda per 1 000 levande födda. År 1992 var den högsta spädbarnsdödligheten (bland flickor), även den i Portugal, 9,29 medan de lägsta siffrorna noterades i Sverige och Finland med något över 5 fall per 1 000 levande födda. Skillnaden var endast 4,13 döda per 1 000 levande födda, en bråkdel av skillnaden 22 år tidigare. Orsakerna till denna viktiga nedgång i spädbarnsdödligheten ligger i mödrarnas förbättrade hälsotillstånd, högre kvalitet på vården före och efter födseln3 och en allmän förbättring av de sociala och ekonomiska förhållandena under de tre senaste årtiondena. 3. 3 Mödradödlighet Mödradödligheten är hög i utvecklingsländerna, men i industriländerna förekommer relativt få fall av mödradödlighet tack vare bättre system för vård vid graviditet och förlossning. Trots det har mödradödligheten minskat rätt så kraftigt även inom EG under de senaste årtiondena. Figur 3. 5 visar att mödradödligheten har minskat från ca 35 fall per 100 000 levande födda 1970 till något under 7 fall per 100 000 levande födda år 1992, dvs. en minskning på 79 % under denna period. I absoluta tal minskade fallen av mödradödlighet inom EG från 1 493 år 1970 till 178 år 1992. På samma sätt som med spädbarnsdödligheten åtföljs nedgången i mödradödlighet av en stor minskning av både omfattning och variation. 1971 förekom den högsta mödradödligheten i Luxemburg med 67,5 per 100 000, medan den lägsta siffran på 8,47 per 100 000 registrerades i Danmark. 1992 uppgick den högsta siffran till 12,91 per 100 000 i Frankrike medan det inte förekom några fall av mödradödlighet i Sverige och Luxemburg. Figur 3. 5 visar att den största minskningen skedde i Sverige och Luxemburg (100%) medan den minsta minskningen var i Danmark (12,9%), vilket delvis berodde på att siffran var ytterst låg redan 1970. 3. 4 Självupplevt hälsotillstånd Även om den förväntade livslängden är ett mått på befolkningens hälsotillstånd säger den mycket litet om hur medborgarna uppskattar sitt eget hälsotillstånd. Figur 3. 6 visar hur ett slumpmässigt urval av kvinnor inom EG uppskattade sitt eget hälsotillstånd i början av 1996a. (Se tabellerna 3. 5 - 3. 7 för fördelningen av svaren bland alla kvinnor och bland äldre kvinnor. ) I allmänhet anser kvinnor i EG att de är mycket friska. Ungefär 62 % angav att de känt sig i gott eller mycket gott skick under det gångna året. Procentsatsen är naturligtvis lägre för yngre än för äldre kvinnor. Endast i genomsnitt ca 40 % av kvinnorna i åldern 65 till 74 år angav att de kände sig i gott eller mycket gott skick (tabell 3. 6). Det är inte överraskande att kvinnor i åldersgruppen 75 år och äldre rapporterade att de kände sig vara vid sämre hälsa (se figur 3. 7), även om kvinnor i De tillfrågade ombads värdera sitt eget hälsotillstånd under de senaste 12 månaderna på en 5-poängs skala: mycket gott, gott, måttligt, dåligt, mvcket dåligt. 33 Österrike, Luxemburg, Spanien och Portugal i åldersgruppen över 75 år kände sig i bättre skick än kvinnor i åldersgruppen 65 - 74 år*. På samma sätt som med den förväntade livslängden döljer EG-genomsnittet stora skillnader mellan de olika medlemsstaterna. Som det framgår av tabell 3. 5 varierar procenttalet för kvinnor som anger sig vara vid mycket god hälsa i varje land från 45,9 % i Irland till 6,9% i Portugal (se även figur 3. 6). Det sammanlagda procenttalet (av kvinnor vid god och mycket god hälsa) varierar lika mycket från 75,8 % i Irland till 34,7 % i Portugal. Det är emellertid värt att observera att en betydligt lägre andel av portugisiska kvinnor uppger sig vara vid god eller mycket god hälsa än vad finska kvinnor, som har den nästlägsta procentsatsen (54,9 %), gör. Resultaten i Portugal stämmer överens med den förhållandevis höga nivån av funktionsnedsättningar på grund av långvariga sjukdomar som det redogörs för i avsnitt 4. 1. 3. 5 Kroppslängd Det är ett välkänt faktum att den genomsnittliga kroppslängden i världen har ökat under det gångna århundradet, men detta gäller i synnerhet de senaste årtiondena. I industriländerna har man i allt högre grad börjat betrakta kroppslängden som ett mått på befolkningens hälsotillstånd. För att få med denna dimension av hälsotillståndet ställde man en fråga om kroppslängd i Eurobarometer-undersökningen 1996. Europeiska kvinnor är i genomsnitt 163,5 cm långa, men detta genomsnitt varierar starkt i de olika medlemsstaterna. Som figur 3. 8 och tabell 3. 8 visar finns de längsta kvinnorna inom EG i Nederländerna och Danmark med en genomsnittlig längd på 167,9 respektive 166,3 cm, medan den kortaste kroppslängden finns i Spanien och Portugal med ett genomsnitt på 161,0 respektive 159,6 cm. Detta innebär att skillnaden mellan den kortaste och längsta befolkningen inom EG är mer än 8 cm. Även om den genomsnittliga kroppslängden varierar starkt inom EG har den kvinnliga befolkningen blivit längre i alla länder. Figur 3. 9 och tabell 3. 8 visar att äldre åldersgrupper (dvs. kvinnor i åldern 60 år eller äldre) är betydligt kortare än yngre åldersgrupper (dvs. kvinnor i åldern 18 - 29 år), vilket bekräftar att kroppslängden ökat under årens lopp. Detta är till och med tydligare då man betraktar fördelningen av den genomsnittliga kroppslängden på hela åldersskalan, vilket framgår av figur 3. 10. Den genomsnittliga kroppslängden bland kvinnor i EG minskar jämt från de yngre åldersgrupperna (i åldern 18 - 29 år) till den äldsta åldersgruppen (60 år och äldre) varvid den yngsta åldersgruppen är nästan 5 cm längre än den äldsta åldersgruppen. Referenser Hälsoministeriet, Danmark (1994a): Lifetime in Denmark, Köpenhamn, Danmark. Eurostat (1995a), Women and Men in the European Union, A Statistical Portrait. Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Abel-Smith, B. , Figueras, J. , Holland, W. , McK. ee, M. , Mossialos, E. (1995), Choices in Health Policy. London, Dartmouth. a Målgruppen är förhållandevis liten, vilket kan vara orsaken till detta något anomala resultat. 34 (Figur-Tabell) 35 Fleur 3. 1 Förväntad livslängd vid födseln, 1970-1995 Kvinnor, EU (15) EU 15 C Danmark Cl Portugal C Irland C + Förenade Kungariket C Tyskland • Österrike C Belgien C Finland C Luxemburg C Grekland C Nederländerna C Spanien C Italien C Sverige C Frankrike C 20 30 40 50 60 70 90 "Estimate for Spain, ttäy, Franc8andEU15,1995 Källa: Eurostat 1997 Fleur 3. 2 Förkortad förväntad livslängd på grund av död i förtid FMnrtad Mnantad aVaHngd ganom död fora «I ar eldar Kvkmor, 1M2 dWanaoaaarWniaa LUXEkBMI nuNO rmajitf OtltXJOKI {a • tvtwoi SPMatN !r;i«ro| 0 00 100 2 00 100 4 00 500 «00 7. 00 800 «00 1000 4 \aatyatandfnmal 1»90 Källa:-HFA 1996. Förkortad föcvtntad IvaUnd ganomdOd for» 6S era eldar Kvinnor 1992 förändring IU »adan1S70 3. 8» 4. 80 4. 50 4. 30 4. 20 4. 10 410 4. 00 3. 90 3. 80 3. 80 370 3. 70 3. 50 3. 50 3. 40 -36. 02 -15. 79 -50. 55 -29. 51 -30. 00 -35. 94 -39. 71 -37. 50 -40. 00 -24. 00 -32. 14 -43. 08 -30. 19 -25. 53 -38. 60 -4333 Lindar EU1S DANMARK PORTUGAL1 BELGIEN ' FÔRENDADE KUNGARIKET L U X E M B O U RG IRLAND T Y S K L A ND Ö S T E R R I KE ' N E D E R L Ä N D E R NA FRANKRIKE ' ITALIEN FINLAND S V E R I GE S P A N I EN G R E K L A ND '1971 31989 '1991 4Vastty*Jandframtai9eo Källa-HFA. 1996 36 Fleur 3. 3 Förväntad livslängd vid födseln (i år), EU 15 (1995) Länd FTNLANDJjj ÖSTERRIKE C TYSKLANEtpj FÖRENADE KUNGARIKET^ IRLAND g -t- P O R T U G A LC DANMARKS OKvinnof • Man 66 68 70 72 74 76 78 80 82 Förväntad livslängd i är Katta - HFA, 1996 Tabell 3. 1 Förväntad livslängd vid födseln (i år), EU 15 (1995) Kvinnor 80,10* 81,90* 81,20* 80,20 78,60 80,20 80,20 81,40* 80,10 79,70 80,40 78,60 81,40 79,20 80,30 77,80 Skillnada 6,40 8,10 8,00 7,40 7,30 7,30 6,80 6,50 6,50 6,50 5,80 5,60 5,30 5,20 5,20 5,10 Länder EU-GENOMSNITTET FRANKRIKE SPANIEN FINLAND PORTUGAL LUXEMBURG BELGIEN ITALIEN ÖSTERRIKE TYSKLAND NEDERLÄNDERNA IRLAND SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET GREKLAND DANMARK •Estimate * ranked by difference Källa : Eurostat 1997 Män 73,70* 73,80* 73,20* 72,80 71,30 73,00 73,40 74,90* 73,60 73,30 74,60 73,00 76,20 74,00 75,00 72,70 37 Tabell 3. 2 Förväntad livslängd vid 15 års ålder (i år) EU 15 (1995) Länder EU-GENOMSNITTET FRANKRIKE SPANIEN FINLAND PORTUGAL LUXEMBURG BELGIEN ITALIEN ÖSTERRIKE TYSKLAND NEDERLÄNDERNA IRLAND SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET GREKLAND DANMARK 'ranked by difference Källa : Eurostat 1997 Män 59,40 59,50 58,30 57,30 58,60 60,00 59,20 58,90 59,20 60,20 60,30 58,70 61,70 59,70 60,90 58,40 Kvinnor 65,60 67,50 65,60 64,40 65,70 67,10 65,80 65,30 65,60 66,50 65,90 64,20 66,80 64,80 66,00 63,30 Skillnada 6,20 8,00 7,30 7,10 7,10 7,10 6,60 6,40 6,40 6,30 5,60 5,50 5,10 5,10 5,10 4,90 Tabell 3. 3 Förväntad livslängd vid 45 års ålder (i år) EU 15 (1995) Kvinnor Skillnad ' 36,50 38,50 36,90 36,50 38,00 36,80 36,20 37,30 36,80 36,40 35,50 35,00 37,50 35,60 34,30 36,80 5,20 6,60 6,40 6,10 5,70 5,70 5,50 5,30 5,20 5,20 5,20 4,70 4,50 4,40 4,10 4,10 Länder EU-GENOMSNITTET FRANKRIKE SPANIEN FINLAND PORTUGAL LUXEMBURG BELGIEN ITALIEN ÖSTERRIKE TYSKLAND NEDERLÄNDERNA IRLAND SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET GREKLAND DANMARK a ranked by difference Källa : Eurostat 1997 Män 31,30 31,90 30,50 30,40 32,30 31,10 30,70 32,00 31,60 31,20 30,30 30,30 33,00 31,20 30,20 32,70 38 Tabbel3. 4 Förväntad livslängd vid 65 års ålder (i år), EU 15 (1995) Länder EU-GENOMSNITTET FRANKRIKE SPANIEN FINLAND PORTUGAL LUXEMBURG BELGIEN ITALIEN ÖSTERRIKE TYSKLAND NEDERLÄNDERNA IRLAND SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET GREKLAND DANMARK a ranked by difference Källa : Eurostat 1997 Män 15,00 14,70 14,70 16,20 14,80 14,50 14,70 15,50 16,00 13,70 16,00 15,20 14,60 14,30 14,10 16,10 Kvinnor Skillnad * 18,80 19,20 19,10 20,60 19,10 18,60 18,50 19,30 19,80 17,40 19,70 18,70 18,10 17,70 17,50 18,40 3,80 4,50 4,40 4,40 4,30 4,10 3,80 3,80 3,80 3,70 3,70 3,50 3,50 3,40 3,40 2,30 39 Fleur 3. 4 Spädbarnsdödlighet* Rargorctat efter alatiaMaippQinarlréri 1992 Kvinnor Kvinnor Lander 1992 Skillnad I % EU 16 PORTUGAL1 OREKLAM) BELOEN2 ITAUEN * OSTERRKE WSBÄfeo 1 SPANIEN FRANKRKE IRLAND TYSKLAND SVERIOE FIE&ND 6. 93 9. 29 8. 56 8. 53 8. 22 7. 53 7. 19 7. 05 6. 82 6. 67 6. 58 6. 51 6. 29 6. 17 5. 19 5. 16 48. 40 -81. 33 -71. 08 -59. 55 -72. 18 -70. 92 -64. 89 -66. 07 -54 95 -65. 78 -64. 41 -54. 12 -50. 67 -73. 90 -52. 82 -61. 00 M971 21989 31991 4vMtyajdandlremtM1930 Källa:-HFA 1996 lo 1970 J "1971 21989 '1981 «NWtyaMarri tram a 1930 20 30 Andel 50 ' Antal döda bara under 1 irs aider per 1000 levande födda. Källa : HFA -1996 Fieur3. 5 Mödradödlighet* Ranrjordnat efter etattettafca la^pgMerfran 19S2 1992 Skillnad i % s e d an 1970 7. 14 -79. 61 12. 91 9. 56 7. 38 7. 12 6. 67 6. 66 6. 62 5. 89 5. 82 4. 85 4 79 4. 50 4. 20 0. 00 0. 00 -54. 20 -82. 46 -12. 87 -46. 83 -87. 12 -63. 06 -67. 55 -79 18 - 8 1 26 -91. 10 -85. 52 -63. 68 -83. 73 -100. 00 -100. 00 Lindar EU 18 Frankrike i Portugal Danmark Nederländerna T y s k l a nd Föranad» Kungarlkat Belgien 2 Grekland Irland Italien ' Spanien Finland Österrike S v e r i ge Luxemburg 1 11971 21969 '1991 Källa:- HFA 1996 219» '1991 «VaatlyaMandaamtl 1890 40 50 60 Andal döda ' Mödradödlighet (alla orialcer) per 100 000 levande föddda Källa:- HFA 1996 40 Fleur 3. 6 Hur kvinnor upplever sitt hälsotillstånd, 1996 Kvinnor 15+ å, EU 15 Irland Österrike Danmark Landerländerna Belgien Luxemburg Grekland Frankrike Tyskland, ö Tyskland, V Sverige EU 15 Spanien Förenade Kungariket Italien Finland Portugal 0% 20% 40% 60% 80% 100% Gott m Mycket gott Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 Tabell 3. 5 Uppskattning av det egna hälsotillståndet 1996 Kvinnor 15+ år, EU 15 Mycket gott Gott Måttligt Dåligt IRLAND ÖSTERRIKE DANMARK NEDERLÄNDERNA BELGIEN LUXEMBURG GREKLAND FRANKRIKE TYSKLAND ö TYSKUND V SUEDE EU 15 SPANIEN FÖRENADE KUNGARIKET FINLAND ITALIEN PORTUGAL Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 % 45,9 35,3 45,4 20,7 27,2 24,8 30,8 20,6 19,8 16,5 31,9 23,1 15,6 25,5 18,8 14,4 6,9 % 18,3 20,0 19,4 22,7 22,8 27,4 19,8 25,0 28,5 29,6 27,3 27,0 27,8 31,2 36,3 37,9 37,6 % 4,5 5,3 5,4 5,8 7,5 5,8 14,3 10,6 9,1 7,0 10,4 8,0 10,2 8,5 6,0 5,6 20,7 % 29,9 38,3 27,4 48,4 41,2 41,0 32,9 41,0 41,7 44,7 28,9 37,5 44,8 32,1 36,1 40,7 27,8 41 Mycket dåligt % 1,4 0,7 2,2 2,4 1. 3 1,0 2,2 2,8 9,0 2,0 1,6 2,7 1,5 2,6 2,2 1,4 6. 9 Tabell 3. 6 Uppskattning av det egna hälsotillståndet, 1996 Kvinnor 65 -74 år, EU 15 Mycket gott % 21,6 15. 9 31,7 25. 0 16,0 8. 8 9,0 6,4 6,0 4. 7 21,0 9,7 6. 9 17. 6 7,4 4,2 0,0 IRLAND ÖSTERRIKE DANMARK NEDERLÄNDERNA BELGIEN LUXEMBURG GREKLAND FRANKRIKE TYSKLAND Ô TYSKLAND V SVERIGE EU 15 SPANIEN FÖRENADE KUNGARIKET FINLAND ITALIEN PORTUGAL Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 Gott Måttligt Dåligt % 25,5 28,6 33,3 40. 0 46,0 32,4 29,9 27,7 34,3 34. 4 30,6 29,2 25,0 24,4 23,5 28,4 4,3 % 47,1 41,3 20,0 30,0 30,0 44,1 22,4 36,2 50,7 51,6 33. 9 43,3 37. 5 41,2 56,8 54,7 52,9 % 5,9 9,5 5,0 0,0 4. 0 11,8 37,3 19,1 7,5 4. 7 14,5 14,1 25,0 15,3 6,2 12,6 34,3 Tabell 3. 7 Uppskattning av det egna hälsotillståndet 1996, Kvinnor 75+ år, EU 15 Mycket EOtt % 5,0 17,9 19,2 30,8 12,2 5,9 0,0 5,3 9,1 0,0 14,8 8,6 9. 5 15,2 0,0 7,9 3,7 IRLAND ÖSTERRIKE DANMARK NEDERLÄNDERNA BELGIEN LUXEMBURG GREKLAND FRANKRIKE TYSKLAND, ö TYSKLAND, V SVERIGE EU 15 SPANIEN FÖRENADE KUNGARIKET FINLAND ITALIEN PORTUGAL Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 Gott Måttligt Dåligt % 30,0 39,3 23,1 23,1 28,6 52,9 23,5 26,3 15,2 20,8 18. 5 23,7 28,6 24,2 28,6 21,1 7,4 % 45,0 32,1 50,0 23,1 42. 9 17,6 11,8 47,4 48,5 62,5 55,6 43,5 38,1 45,5 42,9 44,7 18,5 % 15,0 10,7 7,7 23,1 14,3 11,8 58,8 15,8 27,3 16,7 7. 4 19,2 19,0 6,1 19,0 21,1 51,9 Mycket dåligt % 0,0 3,2 10,0 5. 0 4. 0 2,9 1. 5 10,6 1,5 4. 7 0,0 3,7 5. 6 1,2 4,9 0,0 8,6 Mycket dåligt % 5,0 0,0 0,0 0,0 2,0 11,8 5,9 5,3 0,0 0,0 3. 7 5,1 4,8 9,1 9,5 5,3 18,5 42 Fleur 3. 7 Uppskattning av det egna hälsotillståndet Äldre kvinnor, EU 15 (1996) • liktom 05-75 ar I åldem 75+ ir Irland Österrike Danmark Nederländerna Belgien Luxemburg Grekland Frankrike Tyskland, ö Tyskland, V Sverige EU 15 Spanien Förenade Kungariket Italien Finland Portugal 0% 20% 40% 60% 80% 100% Gott/mycket gott Källa: Eurobarometer: 44. 3/1996 Fleur 3. 8 Genomsnittlig kroppslängd (cm) Kvinnor 18+ år, EU 15 (1996) Nederländerna Danmark -- Tyskland, ö Sverige - Österrike - Tyskland , V Luxemburg EU 15 + Finland Irland - Frankrike -- Grekland -- Förenade Kungariket Italien -- Spanien - Portugal -; 155 160 165 170 Rangordnat efter genomsnittlig kroppslängd Kroppslängd i cm Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 43 Tabell 3. 8 Genomsnittlig kroppslängd (i cm) Kvinnor 18+ år efter ålder, EU 15 (1996) ÅLDER 18-29 30-44 45-59 NEDERLÄNDERNA DANMARK TYSKLAND, ö SVERIGE ÖSTERRIKE TYSKLAND, V LUXEMBURG BELGIEN EU 15 FINLAND IRLAND FRANKRIKE GREKLAND FÖRENADE KUNGARIKET ITALIEN SPANIEN PORTUGAL Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 är 169,7 167. 8 168,3 166,8 166,7 165. 7 166,0 165,8 165,4 165,6 164,8 164,6 164. 8 163,6 164,1 164,4 161,6 år 168,6 167,8 167,5 166,4 166,2 166,5 165,0 165,3 164,3 164,6 163,5 163,9 163,3 162,1 162,9 160,9 160,7 år 167,0 165,6 165,6 165,6 165,8 165,3 165,7 162,8 162,9 163,7 162. 9 162,1 162,4 162,4 161,0 159,7 158,4 60+ år Totalt 18+år 164,8 163. 8 162. 7 164,0 163,2 163,0 163,2 160,9 161,4 160,9 162,3 160,9 159,9 161,4 160,7 158,4 157,9 167,9 166,3 166,0 165,7 165,6 165. 2 165,1 163. 7 163,5 163,4 163,4 163,0 162,7 162,3 162,1 161,0 159,6 Fieur 3. 9 Genomsnittlig kroppslängd (i cm) Kvinnor 18+ år efter ålder, EU 15 (1996) Nederländerna Danmark Tyskland, ö Sverige Österrike Tyskland, V Luxemburg Belgien EU 15 Finland Irland Frankrike Grekland Förenade Kungariket Italien Spanien Portugal i åldern 18-29 år i äldern 60+år 150 155 160 165 170 175 Rangordnat efter genomsnittlig kroppslängd Genomsnittlig kroppslängd i cm Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 44 Fleur 3. 10 Genomsnittlig kroppslängd (i cm) Kvinnor efter ålder, EU 15 (1996) genomsnittlig kroppsMngd icm 170- 165 + 160- 155- 18-29 30-44 45-59 60+ Ålder Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 45 4. SJUKLIGHET istället kvinnors egna uppgifter om kort- och I föregående avsnitt behandlades olika häisoindikatorer såsom förväntad livslängd, spädbarnsdödlighet och kroppslängd. I detta avsnitt ges en kort översikt över olika mått på sjuklighet. Eftersom det inte finns några sjukdomsspecifika sjuklighetsindikatorer på långvarig EG-nivå används funktionsnedsättning, användningen av hälsotjänster såsom läkarbesök (under de två senaste veckorna) och intagningar på sjukhus (under det senaste året). Dessa uppgifter har erhållits från 1996 års Eurobarometer-undersökning och undersökningen European Community Household Panel (ECHP) från 1994. Eftersom denna undersökning genomfördes då EG hade endast 12 medlemsstater är uppgifterna begränsade till dessa länder. 4. 1 Funktionsnedsättning på grund av kroniska sjukdomar Som det framgår av figur 4. 1 och tabell 4. 2 anger nästan en av fyra kvinnor inom EG att de i någon utsträckning (17,3 %) eller allvarligt (6,3 %) begränsas i sina dagliga aktiviteter av någon långvarig sjukdom. Siffran varierar från 30 % i Finland och Portugal till 15 % i Luxemburg. Även om mätningen i någon mån kan påverkas av att kriterierna för beviljande av förtidspension är olika i respektive medlemsstat, återspeglar siffran i funktionsnedsättning bland den kvinnliga sannolikt bakomliggande skillnader befolkningen. Den höga andelen portugisiska kvinnor som anger att de i sina dagliga sysslor hindras av en kronisk sjukdom stämmer väl överens med den höga procent kvinnor som anger att de inte känner sig friska (se avsnitt 3. 4). Inte överraskande ökar förekomsten av funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom med stigande ålder. Figur 4. 2 visar att andelen kvinnor som säger sig vara funktionshindrade i någon grad eller gravt funktionshindrade stiger från 10,2 % bland 15 - 29 åriga kvinnor till 54,3 % bland kvinnor i åldern 75 år eller äldre. Andelen kvinnor under 30 år som anger sig vara gravt funktionshindrade är 1,5 % medan det är endast drygt 20 % bland kvinnor över 75 år (tabell 4. 2). Då man betraktar endast äldre kvinnor, dvs. i åldern 65 år och äldre, kan man se att ungefär hälften anger sig vara hindrade i viss mån (36,4 %) eller allvarligt hindrade (12,3 %) i sina dagliga aktiviteter till följd av någon långvarig sjukdom (se tabell 4. 3). Vidare är rangordningen av funktionsnedsättning bland äldre kvinnor (65 år och äldre) annorlunda än bland den totala kvinnliga befolkningen. Detta framgår ur figur 4. 3 där medlemsstaterna står i samma ordningsföljd som i figur 4. 1, vilket däremot inte längre motsvarar deras relativa rangordning. Exempelvis grekiska kvinnor ligger på 10:e plats när det gäller hela populationen, något över genomsnittet inom EG, men Grekland ligger nästhögst då det gäller äldre kvinnors funktionsnedsättning till följd av en långvarig sjukdom. Detta i Grekland är relativt sett mera funktionshindrade än yngre kvinnor i Grekland. På samma sätt har irländska kvinnor den tredje lägsta andelen av den totala mängden kvinnor med funktionsnedsättning, men den tredje högsta bland äldre kvinnor. innebär att äldre kvinnor 46 4. 2 Kortvarig funktionsnedsättning Kortvarig funktionsnedsättning till följd av sjukdom eller skada förekommer betydligt mera sällan än funktionsnedsättning till följd av kroniska skador. I genomsnitt anger 13,8 % av kvinnor inom EGa att de har varit tvungna att skära ned på sina vanliga sysslor under de senaste två veckorna på grund av sjukdom eller skada, men spridningen är stor. I Italien har endast 5,6 % av kvinnor angett att de varit tvungna att skära ned på sina vanliga dagliga aktiviteter jämfört med nästan 20 % av de holländska kvinnorna (figur 4. 4 och tabell 4. 4). Inte överraskande är andelen kvinnor som har anmält kortvarigt nedsatt funktionsförmåga mycket större bland äldre kvinnor, av vilka i genomsnitt nästan 25 % har angett funktionsnedsättning till följd av sjukdom eller skada med en fördelning från den lägsta andelen på 12,0 % i Italien till den högsta på 31,5 % i Tyskland. Det är anmärkningsvärt att italienska kvinnor (i åldern 65 år och äldre) anger den lägsta frekvensen av kortvarig funktionsnedsättning då de rapporterar den högsta förekomsten av funktionsnedsättning till följd av en kroniska sjukdomar. Uppenbarligen berör dessa två mått olika dimensioner av funktionsnedsättning (figur 4. 5 och tabell 4. 5). Den sista indikatorn på funktionsnedsättning, som rapporteras här, är kortvarigt nedsatt funktionsförmåga (under de två senaste veckorna) till följd av emotionella eller psykiska problem. Figur 4. 6 och tabell 4. 6 visar att endast ca 3 % av kvinnor inom EG anger sig ha varit tvungna att begränsa sina dagliga aktiviteter till följd av emotionella eller psykiska problem. Siffrorna sträcker sig från de lägsta på ca 1 % i Italien till de högsta på ca 9 % i Nederländerna. Då man betraktar endast äldre kvinnor (i åldern 65 år och äldre) är mönstret det samma, men nivån av begränsning är högre. Den lägsta incidensen (2,8 %) har registrerats i Italien och den högsta (11,2 %) i Nederländerna. EU-genomsnittet är 5,0 % (se figur 4. 7 och tabell 4. 7). Den rapporterade incidensen av kortvarigt nedsatt funktionsförmåga är således mycket låg t. o. m. bland äldre kvinnor, både absolut sett och i förhållande till andra typer av nedsatt funktionsförmåga. 4. 3 Läkarkonsultation Även om nedsatt funktionsförmåga sannolikt leder till sämre livskvalitet, innebär det inte nödvändigtvis att personen i fråga uppsöker en läkare. Mot bakgrund av de kostnader detta skulle medföra tillfrågades de kvinnor som deltog i Eurobarometer-undersökningen 1996 om de hade konsulterat en läkare under de två senaste veckorna och det förekom vissa variationer i de olika medlemsstaterna. I Irland och Nederländerna hade endast 25 % av kvinnorna gjort det, medan motsvarande siffra i Spanien var 38 %. Inte oväntat ökar andelen kvinnor som konsulterat läkare (under de två föregående veckorna) med åldern. Även om en betydande del kvinnor under 30 år - nästan en av fyra - konsulterat läkare, ökar denna andel stadigt i takt med åldern tills mer än två av fem kvinnor i åldersgruppen 75 år och äldre uppsökt en läkare (figur 4. 9 och tabell 4. 9). På grund av problem med uppgifterna ingår endast 11 av de dåvarande 12 medlemsstaterna i denna analys. 47 4. 4 Vård på sjukhus Ett annat mått på befolkningens sjuklighet är antalet vårddagar på sjukhus (under en ettårsperiod). Eftersom intagningar på sjukhus behövs endast för allvarliga sjukdomar förekommer de förhållandevis sällan, t. o. m. på årsbasis. Figur 4. 10 och tabell 4. 10 visar att endast ca 10 % av kvinnorna i EG anger att de varit intagna på sjukhus. Men intagning på sjukhus varierar kraftigt inom EG, endast 3,8 % av de tillfrågade kvinnorna i Danmark angav att de varit inlagda på sjukhus under det senaste året jämfört med 13 % i Frankrike och Finland8. Dessa skillnader kan i någon mån återspegla skillnader i tillgången till vårdplatser på sjukhus, vilka också varierar kraftigt inom EG1. Då man betraktar skillnaderna i de olika åldersgrupperna är det uppenbart att stigande grad av funktionsnedsättning i äldre ålder också ökar antalet intagningar på sjukhus. Figur 4. 11 visar att endast 6,3 % av kvinnor i åldern 15 - 29 år anger sig ha varit intagna på sjukhus under det föregående året jämfört med 18 % av kvinnorna i åldern 75 år eller äldre (tabell 4. 11). Figur 4. 12 visar det genomsnittliga antalet vårddagar på sjukhus för de kvinnor som hade varit inlagda på sjukhus minst en gång i annat syfte än för förlossning. Kvinnors genomsnittliga vårdtid på sjukhus under en tolv månaders period var ca 10 vårddagar. Också här var variationen stor mellan de olika medlemsstaterna, där det forna DDR och Förbundsrepubliken Tyskland (före enandet) rapporterade det största antalet vårddagar (14,9 respektive 13,5) medan Spanien angav det lägsta talet (5,9) (se även tabell 4. 12). Dessa siffror bör tolkas med viss försiktighet eftersom det förekommer olika typer av sjukhus i de olika medlemsstaterna och det antal intagningar på sjukhus som utgör grunden för denna bedömning är förhållandevis litet. Referenser Eurostat (1996), Social Portrait of Europe, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Motsvarande data från den europeiska hushållsundersökningen (ECHP) år 1994 ger något annorlunda resultat, vilket förmodligen beror på olika metoder vid val av målgrupper och deras olika storlek. Noteras kan särskilt att 15 % av kvinnorna i Luxemburg och 12 % av kvinnorna i Danmark anger att de varit intagna på sjukhus under föregående år. 48 (Figur-Tabell) 49 Andel personer med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Fleur 4. 1 allvarlig • i viss grad Finland Portugal Danmark Frankrike Förenade Kungariket Tyskland, ö Sverige Tyskland, V Grekland EU 15 Österrike Spanien Nederländerna Belgien Irland Italien Luxemburg 0% 20% 40% 60% 80% 100% Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 Tabell 4. 1 Funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom* Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Finland Portugal Danmark Frankrike Förenade Kungariket Tyskland, ö Sverige Tyskland, V Grekland EU 15 Österrike Spanien Nederländerna Belgien Irland Italien Luxemburg Nej % Ja, i viss män % 69,8 69,9 71,2 72,4 74,0 72,1 74,9 73,8 75,4 75,7 75,0 78,4 78,8 80,5 80,1 82,4 83,9 20,1 17,2 19,2 18,4 20,1 16,9 17,1 17,7 18,1 17,3 18,8 15,8 13,6 15,6 16,5 14,6 10,6 Ja, allvarlig Vet inte/vill inte svara % 9,5 12,4 9,1 8,6 5,6 8,5 8,0 7,2 6,0 6,3 4,4 4,8 6,9 3,5 2,6 2,8 4,2 % 0,6 0,5 0,4 0,6 0,3 2,6 0,0 1,3 0,6 0,8 1,8 1,0 0,7 0,4 0,8 0,2 1,3 Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 * Spridning av svaren pä följande frägor: "Har ni nägon längvarig sjukdom, funktionsnedsättning eller nägot längvarigt halsoproblem som i viss män eller allvarligt begränsar ert arbete eller era dagliga aktiviteter? Hit hör alla typer av halsoproblem och även sädana som beror pä hog aider. Om ja, begränsas ni i viss grad eller allvarligt?" 50 Fleur 4. 2 Andel kvinnor med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom, Efter åldersgrupp och grad, EU 15 (1996) 100% 75%-h 50% 25% f 0% i viss utsträckning + allvarlig endast allvarlig 15-29 30-44 45-59 60-74 75+ åldersgrupp Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 Tabell 4. 2 Andel kvinnor med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom*, Efter åldersgrupp, EU 15 (1996) Åldersgrupp i vis utsträckning + allvarlig % endast allvarlig % 15-29 30-44 45-59 60-74 75+ 10,2 15,0 27,4 43,5 54,3 1,5 4,1 8,1 11,6 20,3 Källa: Eurobaromètre 44. 3/1996 * Spridning av svaren pä följande frägor: "Har ni nägon längvarig sjukdom, funktionsnedsättning eller något långvarigt halsoproblem som i viss män eller allvarligt begränsar ert arbete eller era dagliga aktiviteter? Hit hör alla typer av hälsoproblem och även sädana som beror på hög aider. Om ja, begränsas ni i viss utsträckning eller allvarligt?" 51 Funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom* Kvinnor 65+ år, EU 15 (1996) Tabell 4. 3 Nej Ja, i viss mån Ja, allvarlig % % % Vet inte/ vill inte svara % 48,7 44,3 57,0 27,3 55,1 46,6 59,6 57,0 34,5 50,7 45,1 44,1 81,8 61,9 42,3 60,3 68,6 Finland Portugal Danmark Frankrike Förenade Kungariket Tyskland, ö Sverige Tyskland, V Grekland EU 15 Österrike Spanien Nederländerna Belgien Irland Italien Luxemburg Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 * Spridning av svaren på följande frågor: "Har ni nägon långvarig sjukdom, funktionsnedsättning eller något längvarigt hälsoproblem som i viss mån eller allvarligt begränsar ert arbete eller era dagliga sysslor? Hit hör alla typer av halsoproblem och även sådana som beror på hög ålder. Om ja, begränsas ni i viss utsträckning eller allvarligt?" Fleur 4. 3 19,3 29,9 15,1 18,2 10,2 17,0 12,4 10,0 15,5 12,3 12,1 15,1 6,1 8,2 11,3 6,0 13,7 31,9 24,7 26,7 54,5 34,7 34,1 28,1 31,0 48,8 36,4 40,7 40,9 12,1 29,9 45,1 33,6 17,6 0,0 1,0 1,2 0,0 0,0 2,3 0,0 2,0 1,2 0,6 2,2 0,0 0,0 0,0 1,4 0,0 0,0 Andel kvinnor med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom* Kvinnor 65+ år, EU 15 (1996) Allvarige • i viss mån Finland Portugal Danmark Frankrike Förenade Kungariket Tyskland, ö Sverige Tyskland, V Grekland EU 15 Österrike Spanien Landerländerna Belgien Irland Italien Luxemburg 0% 20% 40% 60% 80% 100% Rangordnat efter figur 60 Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 * Spridning av svaren på följande frågor: "Har ni nägon långvarig sjukdom, funktionsnedsättning eller något längvarigt hälsoproblem som i viss mån eller allvarligt begränsar ert arbete eller era dagliga sysslor? Hit hör alla typer av hälsoproblem och även sådana som beror på hög ålder. Om ja, begränsas ni i viss utsträckning eller allvarligt?" 52 Fleur 4. 4 Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till av följd av sjukdom eller skada Kvinnor 16+ år, EU 11* (1994) % 25 EU B DK D GR E 11* IRL NL P UK Källa: European Community Household Panel 1994 * Exkl. Frankrike Tabell 4. 4 Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till av följd av sjukdom eller skada Kvinnor 16+ år, EU 11* (1994) EU 11* Italien (I) Grekland (GR) Irland (IRL) Belgien (B) Spanien (E) Portugal (P) Luxemburg (L) Förenade Kungariket (UK) Tyskland (D) Danmark (DK) Nederländerna (NL) Källa: European Community Household Panel 1994 * Exkl. Frankrike Procent 13,8 5,6 9,4 10,9 11,4 13,6 14,6 14,9 14,9 18,6 19,0 19,9 53 Fleur 4. 5 Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till av följd av sjukdom eller skada Kvinnor 65+ år, EU 11* (1994) Källa: European Community Household Panel 1994 * Exkl. Frankrike Tabell 4. 5 Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till av följd av sjukdom eller skada Kvinnor 65+ år, EU 11* (1994) EU 11* Italien (I) Grekland (GR) Irland (IRL) Belgien (B) Spanien (E) Portugal (P) Luxemburg (L) Förenade Kungariket (UK) Tyskland (D) Danmark (DK) Nederländerna (NL) Procent 24,4 12,0 21,6 19,4 18,8 27,7 29,0 23,4 22,7 31,5 27,0 27,8 Källa: European Community Household Panel 1994 * Exkl. Frankrike 54 Fleur 4. 6 Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till följd av emotionella eller psykiska problem Kvinnor 16+år, EU 12 (1994) % 10 Källa: European Community Household Panel 1994 Tabell 4. 6 Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till följd av emotionella eller psykiska problem Kvinnor 16+ år, EU 12 (1994) EU 12 Italien (I) Grekland (GR) Irland (IRL) Belgien (B) Spanien (E) Portugal (P) Luxemburg (L) Frankrike (F) Tysklnad (D) Danmark (DK) Nederländerna (NL) Förenade Kungariket (UK) Källa: European Community Household Panel 1994 Procent 3,2 1,2 2,4 3,9 4,3 3,0 4,4 4,5 1,8 3,7 5,4 8,7 3,8 55 Fleur 4. 7 Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till följd av emotionella eller psykiska problem Kvinnor 65+ år, EU 12 (1994) Källa: European Community Household Panel 1994 Tabell 4. 7 Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till följd av emotionella eller psykiska problem Kvinnor 65+ år, EU 12 (1994) EU 12 Italien (I) Grekland (GR) Irland (IRL) Belgien (B) Spanien (E) Portugal (P) Luxemburg (L) Frankrike (F) Tyskland (D) Danmark (DK) NederländernaL Förenade Kungariket (UK) Källa: European Community Household Panel 1994 Procent 5,0 2,8 4,1 5,2 6,8 5,8 4,7 7,5 3,2 6,5 7,8 11,2 4,2 56 Fleur 4. 8 Andel kvinnor som konsulterat läkare under de senaste 2 veckorna, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) EU-GENOMSNITTET Spanien Italien : Portugal Frankreich EU 15 Belgien Grekland Tyskland, Ô Danmark Finland Luxemburg Tyskland. V Förenade Kungariket Österrike Sverige Irland Nederländerna 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% Ja Tabell 4. 8 Andel kvinnor som konsulterat läkare under de senaste 2 veckorna, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Konsulterat läkare har inte konsulterat läkare Spanien Italien Portugal Frankrike EU 15 Belgien Grekland Tyskland, V Finland Danmark Luxemburg Tyskland, ö Österrike Förenade Kungariket Sverige Irland Nederländerna Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 % 62,2 63,6 65,2 66,7 68,3 68,5 69,0 69,1 70,3 70,3 71,1 71,6 73,3 73,3 73,7 75,4 75,4 % 37,8 36,4 34,8 33,3 31,7 31,5 31,0 30,9 29,7 29,7 28,9 28,4 26,7 26,7 26,3 24,6 24,6 57 Fleur 4. 9 Andel kvinnor som konsulterat läkare under de senaste 2 veckorna, Efter ålder, EU 15 (1996) 100% 75% + 50% 25% 0% Ja 15-29 30-44 45-59 60-74 75+ ålder Kalla: Eurobarometer 44. 3/1996 Tabell 4. 9 Andel kvinnor som konsulterat läkare under de senaste 2 veckorna, Efter ålder, EU 15 (1996) Ålder 15-29 30-44 45-59 60-74 75+ Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 % 23,9 25,7 32,1 39,2 41,8 58 Fleure 4. 10 Andel kvinnor som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det senaste året, Kvinnor 16+ år, EU 15 (1996) Frankrike Finland Irland Österrike Förenade Kungariket Portugal Italien Sverige EU 15 Tyskland, ö Landerländerna Belgien Tyskland, V Spanien Grekland Luxemburg Danmark 0% 20% 40% 60% 80% 100% Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 Tabell 4. 10 Andel kvinnor som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det senaste året, Kvinnor 16+ år, EU 15 (1996) har vårdats på sjukhus % 12,7 12,7 11,1 10,5 10,4 9,8 9,5 9,5 9,5 8,5 7,9 7,8 7,7 7,5 7,0 4,6 3,8 har inte vårdats på sjukhus % Frankrike Finland Irland Österrike Förenade Kungariket Portugal Italien Sverige EU 15 Tyskland, Ö Landerländerna Belgien Tyskland, V Spanien Grekland Luxemburg Danmark Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 87,3 87,3 88,9 89,5 89,6 90,2 90,5 90,5 90,5 91,5 92,1 92,2 92,3 92,5 93,0 95,4 96,2 59 Fleur 4. 11 Andel kvinnor som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det senaste året, Efter ålder, EU 15 (1996) Tabell 4. 11 Andel kvinnor som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det senaste året, Efter ålder, EU 15 (1996) Ålder 15-29 30-44 45-59 60-74 75+ har inte vårdats på sjukhus % 93,7 92,8 90,8 87,4 82,0 har vårdats på sjukhus % 6,3 7,2 9,2 12,6 18,0 Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 60 Fleur 4. 12 Genomsnittligt antal vårddagar på sjukhus* under det senaste året Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Tyskland, Ö Tyskland, V Österrike Nederländerna Grekland Luxemburg J Frankrike Italien EU 15 Danmark Portugal J Irland Finland Belgien Förenade Kungariket Sverige J Spanien pH EU- genomsnittet 20 5 genomsnittligt antal vårddagar på sjukhus 10 15 25 För kvinnor som intagits minst en gäng (utom för förlossning) under det senaste aret Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 Tabell 4. 12 Genomsnittligt antal vårddagar på sjukhus* under det senaste året Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Antal vårddagar4 Tyskland, ö Tyskland, V Österrike Nederländerna Grekland Luxemburg Frankrike Italien EU 15 Danmark Portugal Irland Finland Belgien Förenade Kungariket Sverige Spanien 14,9 13,5 12,8 11. 1 10,7 10,2 10,0 9,8 9,8 9,3 9,2 9,1 8,9 8,8 6,2 6,0 5,9 För kvinnor som vårdats på sjukhus minst en gäng (utom för förlossning) under det senaste året. Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 * ** N=729, 8 fall (uteliggare) har inte tagits m+ed på grund av de extremt höga talen som pä ett oskäligt sätt påverkar genomsnittet 61 5. DÖDSORSAKER OCH TENDENSER I KVINNORS DÖDLIGHET Medan föregående avsnitt berörde olika mått på sjuklighet, koncentrar man sig i detta avsnitt på kvinnors främsta dödsorsaker i EG. Vidare beskrivs tendenser under de två, tre senaste decennierna och de främsta riskfaktorerna i förhållande till dessa sjukdomar (och tillstånd) som är kvinnors vanligaste dödsorsaker i EG (t. ex. tobaksrökning och alkoholkonsumtion). Det framgår att en stor del av kvinnors död i förtid (dvs. kvinnors död före 65 års ålder) i dagens läge kan förebyggas med primär prevention (sundare livsstil) eller sekundär prevention (tidig upptäckt av sjukdomar). De främsta orsakerna till kvinnors dödlighet (i alla åldersgrupper) illustreras i figur 5. 1. De två viktigaste dödsorsakerna för kvinnor är sjukdomar i cirkulationsorganen, som står för 43 % av alla dödsfall och cancer som orsakar 26 % av fallen. Men den främsta dödsorsaken varierar med åldern. Motorfordonsolyckor orsakar de flesta dödsfallen bland kvinnor under 30 år, medan självmord är den främsta dödsorsaken i åldersgruppen 30 - 34 år. Cancer, särskilt "kvinnors cancer" såsom bröstcancer och livmoderhalscancer, är den främsta dödsorsaken bland kvinnor i åldern 35 - 64 år. Bland äldre kvinnor (65 år och äldre) står sjukdomar i cirkulationsorganen för de flesta dödsfallen, dvs. för ca hälften av alla dödsfall i denna åldersgrupp1. 5. 1 Motorfordonsolyckor Ca 50 000 människor dör årligen på vägarna inom EU antingen som bilister eller som fotgängare. En betydande del av motorfordonsolyckorna orsakas av alkoholmissbruk. Även om dessa olyckor fortfarande utgör en betydande orsak till kvinnors dödlighet (se figur 5. 1) har dödlighetssiffrorna minskat. Som det framgår av figur 5. 2 har kvinnors genomsnittliga dödlighet på grund av motorfordonsolyckor minskat med nästan 40 % mellan 1970 och 1992 till 6,42 dödsfall per 100 000. Siffrorna varierar starkt från de högsta i Luxemburg på 11,39 per 100 000 till de lägsta på 4,14 per 100 000 i Förenade kungariket. Förändringen sedan 1970 skiljer sig i ännu högre grad, då alla medlemsstater förutom tre rapporterar sjunkande siffror från 25 % (i Italien) och 64 % (i Nederländerna* 2). Däremot rapporterar Grekland en ökning på nästan 62 %, medan Luxemburg, Portugal och Spanien meddelat lägre ökningar (4-14 %). 5. 2 Självmord och självförvållad skada Mer än 40 000 människor inom EU begår självmord årligen3. Även om sannolikheten för att begå självmord är större bland män än bland kvinnor, är siffrorna för så kallat parasjälvmord (självmordsförsök) högre bland kvinnor4, kanske som en följd av att kvinnor oftast använder mindre våldsamma metoder än män5. Den totala dödligheten till följd av självmord bland kvinnor har minskat med 24 % sedan 1970 till 6,24 döda per 100 000 (se figur 5. 3). Siffrorna för självmord varierar mycket inom EG med en tendens mot högre siffror i medlemsstaterna i norr. De högsta självmordstalen har registrerats i Luxemburg med 14,30 per 100 000, åtföljt av Danmark med 13,67b 6. Båda siffrorna är Utbildningsprogrammet som genomfördes av trafiksäkerhetsverket i Nederländerna kan ha bidragit till de sjunkande siffrorna. En dansk undersökning kom fram till att danska kvinnor har en större tendens att använda våldsamma metoder, vilket delvis kan förklara varför de oftare "lyckas"6. 62 mer än dubbelt så höga som genomsnittet i EG: De lägsta siffrorna förekommer i Grekland med 1,21 döda per 100 000. Riskfaktorer för självmord och parasjälvmord är bl. a. alkoholism, depression och socio- ekonomiska problem. Kvinnor med ätstömingar såsom anorexia och bulimi löper även större risk för att begå självmord och parasjälvmord7. Vidare är kvinnor som försökt begå självmord tidigare mera benägna att försöka på nytt. I många undersökningar uppskattades det att risken för självmord inom ett till två år efter ett självmordsförsök är flera gånger högre än bland den genomsnittliga befolkningen8. 5. 3 Cancer som en orsak till kvinnors dödlighet Cancer är den nästvanligaste dödsorsaken hos kvinnor i EG efter sjukdomar i cirkulationsorganen och orsakade 26 % av alla dödsfall bland kvinnor inom gemenskapen 1992 (se figur 5. 1). Vidare är det den vanligaste dödsorsaken bland kvinnor i åldern 35 - 64 år. Figurerna 5. 4 och 5. 5 visar kvinnors dödlighet till följd av cancer i medlemsstaterna. EG-genomsnittet för kvinnor under 65 år var 69,74 per 100 000 år 1992 och 150,30 för kvinnor i alla åldrar, vilket tyder på att de flesta dödsfall på grund av cancer sker bland äldre kvinnor (över 65 år). Dödligheten på grund av cancer bland kvinnor under 65 år har minskat med 13 % sedan 1970, medan den har minskat endast 5 % hos alla kvinnor. Bland medlemsstaterna kan man se en tydlig fördelning mellan norr och söder, där medlemsstaterna i norr i allmänhet rapporterar högre siffror. Men både Sverige och Finland ligger under EG-genomsnittet och cancersiffrorna i Finland hör till de lägsta inom EG. Däremot finns de högsta siffrorna inom EG i Danmark (102,23 per 100 000 bland kvinnor under 65 år och 203,73 per 100 000 i alla åldersgrupper). Danmark är dessutom den enda medlemsstaten som anmält en (lätt) ökning (0,28 %) sedan 1970 bland kvinnor under 65 år och en av de endast fyra medlemsstater som anmält en ökning av cancerdödligheten i alla åldersgrupper. S. k. "kvinnlig cancer" (bröst-, livmoderhals- och livmodercancer) står för mer än 23 % av alla cancerdödsfall. I jämförelse orsakar cancer i matsmältningsorganen 32 % och cancer i andningsorganen (luftstrupe, luftrör och lungor) 9 % av cancerdödsfallen (se figur 5. 6). Ett viktigt faktum är att förekomsten av den senare gruppen av cancer har ökat bland kvinnor medan den allmänt sett minskat bland mäna9, förmodligen till följd av att tobaksrökningen bland kvinnor har ökat, medan den minskat bland män (se avsnitt 6. 1). Alla dessa cancerformer står i nära relation till livsstil och miljö och kan därför i hög grad förebyggas. De står för en betydande andel för tidiga dödsfall bland kvinnor (under 65 år). 5. 3. 1 Bröstcancer Bröstcancer hör till de vanligaste formerna av cancer hos kvinnor i EG, liksom hos kvinnor i andra industriländer såsom Förenta Staterna och Kanada. Bröstcancer ledde till ca 21 % av cancerdödsfallen bland kvinnor inom EG 1992 (se figur 5. 6). Likaså är bröstcancer den vanligaste dödsorsaken bland kvinnor i åldern 35 - 64 år10. Enligt Cancer i luftstrupe, luftrör och lungor har minskat sedan 1970 med nästan 20 % bland män, medan den ökat med nästan 70 % bland kvinnor i EG (HFA 1996)9. 63 uppskattningar löper en kvinna i EG en risk på 2 - 3 % att få bröstcancer under sin ' livstid11. Förekomsten av bröstcancer ökar fortfarande i många medlemsstater, även om det delvis kan bero på att fler fall upptäcks till följd av screeningprogram. Överlevnadssifroma förbättras även om tidig upptäckt och effektivare överlevnadsutsikterna är bättre för kvinnor under 50 år (60 % överlevnad efter 5 år) än vårdformer, tack vare för äldre kvinnor (endast 40 % överlevnad efter 5 år). Dessutom varierar överlevnadsutsikterna markant beroende på om tumören kan lokaliseras eller om den redan har spritt sig då den diagnostiseras, överlevnadschansen överstiger 90% då tumören upptäcks i bröstet, 75 % då den hunnit sprida sig till angränsande områden, men utsikterna är sämre om cancern har spritt sig till andra avlägsna delar13. 1 *5 Figurerna 5. 7 och 5. 8 anger dödligheten i bröstcancer 1992. Genomsnittet för kvinnor i alla åldersgrupper var 31,25 dödsfall per 100 000 (en minskning på 16 % sedan 1970), medan dödligheten för kvinnor under 65 år var 19,80 per 100 000 (en minskning på 9,27 %). Dessa siffror är mycket olika i de olika medlemsstaterna. De högsta siffrorna i alla åldersgrupper har Danmark (40,56 per 100 000), därefter kommer Förenta kungariket (39,23 per 100 000) och de lägsta siffrorna har rapporterats i Grekland (21,32 per 100 000). I Grekland har de emellertid ökat med nästan 57 % sedan 1970, en ökning som är den näststörsta efter Spaniens 73 %. Bland kvinnor under 65 år har Irland den högsta frekvensen (25,80 per 100 000) åtföljt av Danmark (24,77 per 100 000). Den irländska frekvensen har ökat med 17 % sedan 1970, medan siffrorna i Danmark förblivit praktiskt taget oförändrade. På samma sätt som då det gällde dödlighet i alla åldersgrupper förekom de lägsta siffrorna bland kvinnor under 65 år i Grekland (14,58 per 100 000), men de har ökat med 4 5% jämfört med motsvarande siffror 1970. En ökning har även rapporterats i Spanien (nästan 62%). Figur 5. 9 som visar hur frekvensen har förändrats i sex EG-länder mellan 1970 och 1992, visar klart den ökande tendensen i Spanien. Det finns inte tillräcklig kunskap om orsakerna till bröstcancer och relevanta riskfaktorer. Ca 80 % av de kvinnor som drabbas av cancer har inte någon av de kända riskfaktorerna14. Till de viktigaste kända parametrarna hör ålder (risken ökar med stigande ålder, och 2/3 av fallen är kvinnor som fyllt 50 år) och att ha en mor och/eller syster som har bröstcancer. Mindre betydelsefulla riskfaktorer är tidig menstruation (före 11 år), sen menopaus (efter 54 års ålder), att föda första barnet efter 30 års ålder eller att inte alls ha fött barn. Andra riskfaktorer är bl. a. tidigare bröstsjukdomar eller äggstocks- och/eller livmodercancer. Det har antagits att även boende i ett urbaniserat samhälle, hög konsumtion av animaliska fetter och proteiner samt en hög ekonomisk status kan öka risken för bröstcancer. Nya belägg talar för att även alkoholkonsumtion kan vara en riskfaktor för bröstcancer15. Mot bakgrund av den bristande kännedomen om orsakerna till bröstcancer och de riskfaktorer som har en bröstcancerframkallande effekt är det mycket viktigt med sekundär prevention genom tidig upptäckt genom självundersökning, kliniska undersökningar och mammografi. Ytterligare forskning om orsakerna till bröstcancer behövs för att man skall kunna fastställa i vilken utsträckning den kan förebyggas. Internationella skillnader i incidens och undersökningar om utvecklingen av bröstcancer 64 bland olika generationer av immigranter stöder antagandet att exponering för vissa ' riskfaktorer spelar en nyckelroll i sammanhanget16. 5. 3. 2 Cancer i livmoderhalsen Cancer i livmoderhalsen är den näst vanligaste formen av "kvinnlig cancer" i EG och den orsakar ungefär 2% av alla cancerdödsfall (se figur 5. 6). Cancer i livmoderhalsen utvecklas mycket långsamt och om cancern upptäcks då den fortfarande är lokal (preinvasiv), är den relativa överlevnadsutsikten efter fem år hög, ca 88 %. Men om cancern upptäcks senare i ett invasivt stadium sjunker överlevnadsutsikterna till 13 %17. Enligt figurerna 5. 10 och 5. 11 har dödligheten i livmoderhalscancer minskat i de flesta medlemsstaterna sedan 1970. Den genomsnittliga dödligheten i EG bland kvinnor under 65 år har minskat till 2,28 per 100 000, vilket motsvarar en nedgång på nästan 48 % (figur 5. 10). Bland kvinnor i alla åldersgrupper har dödligheten på grund av livmoderhalscancer minskat med över 40 % till 3,28 per 100 000 (figur 5. 11). Danmark har den högsta dödligheten bland kvinnor under 65 år (4,64 per 100 000), men antalet fall har minskat med mer än 55 % sedan 1970. Endast i Spaniena 18 och Grekland har antalet ökat, men det är fortfarande ganska lågt i dessa länder. Grekland har den tredje lägsta siffran i EG (1,31 per 100 000) medan Spanien har den fjärde lägsta (1,66 per 100 000). Italien har den lägsta frekvensen med 0,75 per 100 000. Bilden för alla åldersgrupper är den samma som för åldersgruppen under 65 år. Den högsta frekvensen finns i Danmark medan den lägsta rapporterats i Italien. Spanien och Grekland är de enda medlemsstater som angivit en ökning av dödligheten sedan 1970 (se figur 5. 11). Den allmänna nedgången av dödligheten kan delvis bero på effektiva screeningprogram. Det är nu ett erkänt faktum att livmoderhalscancer förekommer då ett carcinogen överförts sexuellt. Den mest kända riskfaktorn uppkomst av livmoderhalscancer är en infektion som orsakas av humant papillomvirus (HPB16 och HPV18) och i mindre utsträckning av andra sexuellt överförda sjukdomar (STD) såsom herpes, gonorré och klamydia. Riskfaktorer av stor betydelse för denna typ av cancer är därför "osäker" sex i allmänhet, första samlaget i tidig ålder (före 16 år), många olika sexualpartner och en tidigare eller nuvarande sexualpartner som har HPV eller eventuella andra sexuellt överförda sjukdomar. Andra riskfaktorer är bl. a. aktiv och/eller passiv tobaksrökning, HIV-smitta och dåligt näringstillstånd19. 5. 3. 3 Cancer i andningsorganen Enligt figur 5. 6 beror 9 % av cancerdödsfallen bland kvinnor på lungcancerb. Det genomsnittliga dödlighetstalet för kvinnor under 65 år i EG har ökat sedan 1970 med nästan 45 % till 66,3 per 100 000 (se figur 5. 13) medan den motsvarande siffran för alla kvinnor har ökat med nästan 70 % sedan 1970 till 14,05 per 100 000 (se figur 5. 14). Ökningen efter 1970 har varit tydligast i Nederländerna och Danmark (både för alla åldersgrupper och för kvinnor under 65 år) medan dödlighet bland kvinnor (både för alla a Forskning i Spanien för att fastställa orsakerna till ökad dödlighet i livmoderhalscancer upptäckte ett samband mellan ökad sexuell verksamhet i samband med ökad turism och låg utbildningsnivå18. I detta avsnitt talar vi för enkelhetens skull om lungcancer, men -begreppet omfattar här även andra former av cancer i andingsorgan såsom i luftstrupe och luftrör. b 65 åldersgrupper och för kvinnor under 65 år) på grund av lungcancer faktiskt har minskat i '" Spanien. Lungcancerdödligheten har minskat även i Frankrike, dock endast bland kvinnor under 65 år. I EG avviker Danmark med den klart högsta lungcancerdödligheten bland kvinnor, åtföljt av Förenade kungariket, Irland och Nederländerna. Dödligheten i Danmark är tre gånger högre än genomsnittet i EG bland kvinnor under 65 år och mer än dubbelt så hög som EG-genomsnittet i alla åldersgrupper. I medelhavsländerna är lungcancerdödligheten däremot vanligtvis lägre (se figurerna 5. 13 och 5. 14). Dessa resultat återspeglar det lägre antalet rökare bland kvinnor i medelhavsländerna under de senaste årtiondena och det stora antalet rökare bland danska kvinnor under de senaste fyrtio åren eller mer20. Mot bakgrund av den starka ökningen av lungcancerdödlighet bland kvinnor är det inte överraskande att det råder stor osäkerhet bland (den kvinnliga) befolkningen i EG om vilket kön som drabbas oftare av lungcancer. Enligt figur 5. 15 och tabell 5. 1 trodde ungefär hälften av de tillfrågade kvinnorna i Eurobarometer-undersökningen 1996 att män drabbas oftare av lungcancer än kvinnor, men mer än en tredjedel visste inte. Svaren varierade mycket från ett land till ett annat. Särskilt i Finland antog 80 % av de tillfrågade att lungcancerincidensen är högre bland män, medan 48 % i Sverige svarade att de inte visste. Denna slående skillnad mellan två grannländer kan delvis förklaras med den högre lungcancerdödligheten bland kvinnor i Sverige (över genomsnittet i EG) än i Finland där den ligger under EG-genomsnittet (se figurerna 5. 13 och 5. 14). Lungcancer orsakas vanligen av inandning av cancerframkallande ämnen såsom tobaksrök, asbest och ioniserande strålning2. Särskilt tobaksrökning förknippas med kraftigt ökad risk för lungcancer. Enligt en undersökning uppskattades risken för lungcancer vara mer än 12 gånger större för kvinnor som röker än för icke-rökare och 25 gånger större bland manliga rökare än bland icke-rökare, vilket innebär att ca 85 till 90 % av alla lungcancerfall beror på tobaksrökning22. Det har även påvisats att passiv rökning ökar risken för lungcancer, visserligen i mycket lägre grad23. Andra riskfaktorer är miljöföroreningar, dåliga kostvanor, trångboddhet och låg socio-ekonomisk status24. 5. 4 Sjukdomar i cirkulationsorganen (kardiovaskulära sjukdomar) Sjukdomar i cirkulationsorganen (särskilt ischemisk hjärtsjukdom3 och cerebrovaskulära sjukdomar eller slaganfall) är störningar i hjärt- och kranskärlen. De är den främsta dödsorsaken (och även den största orsaken till sjuklighet och funktionsnedsättning) hos kvinnor i allmänhet i EG (se figur 5. 1). De är också efter cancer den näst vanligaste orsaken till för tidig död (före 65 år). Dessa sjukdomar är typiska för utvecklade, västerländska samhällen och deras livsstil. De är även relaterade till social klass25. Detta innebär att dessa sjukdomar i stor utsträckning kan förebyggas genom en förändring av livsstilen såsom att inte röka och att äta kost som innehåller mindre mättade fetter, socker och salt26. Kvinnor förefaller att påverkas på ett annat sätt av dessa sjukdomar än män. De drabbas oftare av dem, men i en senare ålder, Ischemisk hjärtsjukdom används ofta synonymt med koronarkärlssjukdom, eftersom man kan lida av koronarkärlssjukdom utan ischemia (dålig syretillförsel till hjärtat). Eftersom dödsorsaken är bristen på syretillförsel till hjärtat (d. v. s. genom ischemia) används i denna rapport begreppet ischemisk hjärtsjukdom. 66 särskilt efter 65 år, då incidensen och dödligheten stiger snabbt. En annan skillnad är att kvinnor drabbas av flera slaganfall medan männen oftare får hjärtinfarkter. Dödligheten till följd av sjukdomar i cirkulationsorganen har ökat i alla medlemsstater sedan 1970 bland kvinnor under 65 år. Den genomsnittliga dödligheten i EG för denna åldersgrupp har minskat med mer än 50 % sedan 1970 till 31,56 per 100 000 (figur 5. 1). med en variation mellan 64 % i Finland och 32 % i Danmark och Grekland. Situationen är liknande för kvinnor i alla åldersgrupper förutom att den totala minskningen (sedan 1970) i detta fall av dödlighet på grund av sjukdomar i cirkulationsorganen var endast 37 %. Dessutom är den totala dödligheten mycket högre (248,44 per 100 000). Även här förekommer skillnader mellan de olika medlemsstaterna i hur mycket dödligheten har minskat. Grekland skiljer sig från de andra länderna genom en ökning (7,54 %) av dödligheten sedan 1970 (figur 5. 17). 5. 5 Ischemisk hjärtsjukdom Ischemisk hjärtsjukdom är den främsta enskilda orsaken till kvinnors dödlighet i EG. Trots det uppfattas den ofta av allmänheten och massmedierna som en manlig sjukdom. Enligt figur 5. 18 och tabell 5. 2 angav nästan 60 % av de tillfrågade kvinnorna i Eurobarometer-undersökningen att de trodde att hjärtsjukdomar mycket oftare drabbar män än kvinnor. Under de senaste åren har några medlemsstater genomfört förebyggande kampanjer som riktats särskilt till kvinnor, t. ex. den kampanj som organiserades av hjärtföreningen i Storbritannien under mottot "Britain's no 1 lady killer"'27 28. Hjärtsjukdomar följer ett annat mönster hos kvinnor än hos män. Det är vanligt att män börjar utveckla ischemisk hjärtsjukdom tidigare, ofta i 40 - 50-årsåldern, medan kvinnor vanligtvis har fyllt 60 år, dvs. efter menopausen. Denna skillnad antas bero delvis på den skyddande effekten av kvinnliga östrogenhormon, men kan också bero på mindre järndepå hos kvinnor före menopausen 9. I allmänhet finns det inte tillräckligt med uppgifter om hjärtsjukdomar hos kvinnor, delvis på grund av att många undersökningar genomförs på män. Det behövs ytterligare forskning om påståenden att kvinnor oftare har symtom som inte känns igen, andra symtom och andra överlevnadstal än männen30 3132. Även om det förekommer betydande variationer i dödlighet till följd av ischemisk hjärtsjukdom, har siffrorna i allmänhet sjunkit sedan 1970. Bland kvinnor under 65 år har dödligheten minskat drygt en tredjedel sedan 1970 till ungefär 12 per 100 000 (figur 5. 19). Dödligheten varierar mellan den högsta på 24,31 per 100 000 i Irland och den lägsta på 4,51 per 100 000 i Frankrike. Även nedgången varierar från den högsta på 60 % i Finland till den lägsta på ca 2 % i Grekland. Som ovan nämnts är dödligheten mycket större bland äldre kvinnor, vilket leder till att siffrorna är mycket högre då även denna grupp beaktas. Enligt figur 5. 20 är den genomsnittliga dödligheten i ischemisk hjärtsjukdom bland kvinnor i EG i alla åldersgrupper 84,75 per 100 000 och varierar mellan den högsta på 149,75 per 100 000 i Finland till den lägsta på 36,94 per 100 000 i Frankrike. Med undantag av tre medlemsstater (Grekland, Spanien och Tyskland) rapporterar alla medlemsstater en nedgång av den totala dödligheten från 20 % (i Portugal) till 46 % (i Sverige). Den lägre dödligheten har samband med förändrade kostvanor, främst mindre intag av mättade fetter och mindre tobaksrökning i vissa grupper och medlemsstater. Trots nedgången är ischemisk hjärtsjukdom fortfarande en av de främsta orsakerna till död i 67 förtid och kvinnors totala dödlighet i EG, särskilt bland äldre kvinnor. Dessutom finns det ett samband mellan ischemisk hjärtsjukdom och kronisk funktionsnedsättning, höga hälsovårdskostnader och andra kostnader såsom förlorad arbetstid samt ofta även med sämre livskvalitet. Det finns många riskfaktorer för hjärtsjukdomar. Vissa av dem, såsom stigande ålder och tre viktigaste riskfaktorerna - genetisk disposition, kan tobaksrökning, högt blodtryck och förhöjd kolesterolhalt i blodet - kan påverkas antingen genom ändringar i livsstilen eller med medicinering. inte ändras, men de Den största enskilda riskfaktorn är tobaksrökning. Risken ökar med antalet rökta cigaretter, särskilt för kvinnor över 35 år som intar preventivmedel i tablettform. Kvinnor är särskilt känsliga för att utveckla högt blodtryck efter det de fyllt 50 år. Likaså ökar kolesterolhalten i blodet med åldern. Andra riskfaktorer för ischemisk hjärtsjukdom är bl. a. övervikt (se avsnitt 6. 3), diabetes, en stillasittande livsstil och för hög alkoholkonsumtion. Även lägre socio-ekonomisk status och arbetsrelaterad stress har förknippats med ökad risk för ischemisk hjärtsjukdom33. En intressant observation är att den stora allmänheten ofta uppfattar stress som en nyckelfaktor vid uppkomsten av hjärtsjukdom trots att de medicinska beläggen för denna uppfattning är bristande, förutom då det gäller arbetsrelaterad stress. Enligt figur 5. 21 och tabell 5. 3 betraktade nästan 20% av de tillfrågade kvinnorna i Eurobarometer- undersökningen 1996 stress som den främsta riskfaktorn för hjärtsjukdom. I Grekland, Sverige och Nederländerna betraktade mer än 30 % stress som den största risken. Jämfört med andra (kända) riskfaktorer var stress den nästmest nämnda främsta riskfaktorn efter tobaksrökning, före osund kost, övervikt, bristande motion och övermåttlig alkoholkonsumtion (i den ordningen). Dessa resultat tyder på att kvinnor överallt i EG vet mycket litet om de viktigaste riskfaktorerna för hjärtsjukdom. Här finns ett arbetsområde för framtida hälsokampanjer. 5. 6 Cerebrovaskulära sjukdomar (slaganfall) i cirkulationsorganen är cerebrovaskulär sjukdom En annan betydande sjukdom (slaganfall). Risken för denna sjukdom hos kvinnor ökar med åldern, särskilt efter 65 år, delvis på grund av en ökad frekvens av högt blodtryck bland äldre kvinnor. På samma sätt som vid ischemisk hjärtsjukdom har dödligheten i slaganfall hos kvinnor under 65 år minskat betydligt sedan 1970 med nästan 43 % till ett genomsnitt på 8,73 dödsfall per 100 000. Frekvensen har minskat i alla medlemsstater från den högsta på 69 % i Irland till den lägsta på 2 % i Luxemburg (se figur 5. 22). Bland kvinnor under 65 år har Portugal den högsta dödligheten (18,42 per 100 000), medan Frankrike har den lägsta (5,80 per 100 000). Som redan nämnts inträffar de flesta dödsfallen på grund av slaganfall bland äldre kvinnor. Som en följd därav är dödligheten i alla åldersgrupper, vilket omfattar även denna åldersgrupp, mycket högre än de siffror som redovisas i figur 5. 22. Enligt figur 5. 23 är den genomsnittliga dödligheten i alla åldersgrupper i EG 75,93 per 100 000. Frekvensen varierar mellan den högsta dödligheten på 175,63 per 100 000 i Portugal till den lägsta på 44,11 per 100 000 i Frankrike som har den lägsta dödligheten i EG både i ischemisk hjärtsjukdom och i cerebrovaskulär sjukdom. Liksom då det gällde yngre kvinnor har dödligheten i alla åldersgrupper totalt minskat sedan 1970 med nästan 43 % på EG-nivå. Däremot har den faktiskt ökat i Luxemburg (10 %) och i Grekland (1 %). I 68 de övriga medlemsstaterna har dödligheten sjunkit mellan 26 % (i Portugal) och 60 % (i Frankrike). Den största riskfaktorn för cerebrovaskulär sjukdom är högt blodtryck. Andra riskfaktorer är tidigare hjärtsjukdom och/eller slaganfall, diabetes och för hög alkoholkonsumtion. Även tobaksrökning har samband med cerebrovaskulär sjukdom, dock i mindre utsträckning än med ischemisk hjärtsjukdom34. På samma sätt som med denna sjukdom kan sunda levnadsvanor och lämplig hälsovård bidra till att minska kvinnors dödlighet till följd av dessa sjukdomar, särskilt hos kvinnor under 65 år. Referenser Kommissionens rapport om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen 1995, KOM(95) 357 slutlig och Abel-Smith, B. , Figueras, J. , Holland, W. , McKee, M, Mossialos, E. (1995). Choices in Health Policy. London, Dartmouth. Abel-Smith et al. (1995) ibid. Eurostat (1995a). Women and men in the European Union: A Statistical Portrait. Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Platts et al. (1992), "WHO/EURO multicentre study on parasuicide", Acta Psychiatrica Scandinavica, 85:97-104. Hälsoministeriet, Danmark (1994-b). Utvecklingen av dödlighet i självmord i Danmark 1955- 1991 (på danska), Köpenhamn, Danmark. Bille-Brahe, U. & Jenssen, G. (1994). "Suicide in Denmark, 1922-1991: The Choice of Method". Acta Psyciatrica Scandinavica, 90 (2) 91-96 Weilandt, C. (1996), German Report on Women's Health, Bonn: Opublicerad. Hälsoministeriet, Danmark (1994-b), Utvecklingen av dödlighet i självmord i Danmark 1955- 1991 (på danska), Köpenhamn, Danmark. Nordentoft, M, et al. (1993), "High mortality by natural and unnatural causes: A 10 year follow up study of patients admitted to a poisoning treatment centre after suicide attempts", British MedicalJournal, 306: 1637-41. Fisher, N. J. , Nielsen, P. K. (1993), "Death after previous self-inflicted poisonings. A ten-year study from an intensive care unit" (på danska), Ugeskriftfor Laeger, 155: 1857-61. WHO (1996), databasen Health for All, Köpenhamn: WHO Regional Office for Europe. Eurostat (1995a), Women and Men in the European Union, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. EGK (1995a), Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, KOM(95) 357 sluttig, Bryssel: EGK. Ibid. Scientific American (96), Special Issue: "What you need to know about cancer", vol. 275, nr 3. National Women's Health Resource Center ( 1992), The National Women's Health Report. New York: National Women's Health Resource Center. Se t. ex. Le, M. G. , et al. (1984), "Alcoholic beverage consumption and breast cancer in a French case-control study", Am J Epidomiol, 120:350-357; Rohan, T. E. , McMichael, A. J. (1988), "Alcohol consumption and risk of breast cancer", Int J Cancer, 41:695-699; and Willett, W. C. , et al. (1987), "Moderate alcohol consumption and the risk of breast cancer", N Engl J Med, 316:1174-1180. Se t. ex. Kliewer E. V. , Smith K. R. (1995). "Breast cancer mortality among immigrants in Australia and Canada". Journal of the National Cancer Institute 87(15): 1154-1161. CancerNet from the National Cancer Institute (1996a). Screening for cervical cancer, 208/04728. Vioque, J. , Feenollar. J. , (1995) "The distribution of mortality by cervical cancer in Spain from 1981 to 1986. An ecological study" Medicina Clinica, 104 (8): 287-92. CancerNet from the National Cancer Institute (1996b). Prevention of cervical cancer, 208/04734. Hälsoministeriet, Denmark (1994a); Lifetime in Denmark, Köpenhamn: Hälsoministeriet. Beurdorf, A. , Swuste, P. , Maas, P. w. d. (1998), "Asbest en gezondheidt van patienzbespreking naan Hälsoministeriet, Danmark (1994c): Utveckling av cancer och dödlighet i cancer, (på danska), Köpenhamn, Danmark. erkenning van beroepsziekten in Nederland", Ned Tijdschr Geneeskunde, 132:2167-77. 69 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 32 Schaapveld, K. , Hirasing, R. A. (1993), Preventiegids, Assen/Maastricht: Van Gorcum. Smith, G. D. and A. N. Phillips (1996), "Passive smoking and Health: Should we believe Philip Morris's "experts"? BMJ, 313: 929-33. Se även: European Working Group (1996): Environmental tobacco smoke an lung cancer risk: an evaluation of the risk Trondheim: European Working Group. Law, M. R. , Hackshaw, A. K. (1996), "Environmental tobacco smoke", Br Med Bull: 52:22-34. Lee, PN (1992), Environmental tobacco smoke and mortality, Bask: Karger. Hein, Suadicani and Gyntelberg (1992): "Lung Cancer Risk and Social Class". Danish Medical Bulletin 39:173-6. Hall, E. M. , Johnson, J. V. , Tsou, T. , (1993), "Women, Occupation, and Risk of Cardiovascular Morbidity and Mortality". Occupational Medicine, vol. 8, nr 4, 709-719. Sytkowski, P. A. , Kunnel, W. B. , D'Agostino, R. B. (1990), "Changes in risk factors and the decline in mortality from cardiovascular disease", N Eng J Med, 322:1635-41. Tunstall-Pedoe, H et al. (1994), "Myocardial Infarction and Coronary Deaths in the WHO MONICA Project", Circulation, 90:583-612. British Heart Foundation (1996), personal communication. Salonen, J. T. et al. (1992), "High Stored iron are associated with excess risk of myocardial infarction in eastern Finnish men", Circulation, 86:803-811. Fiebach, N. H. , Viscoli, M. , Horwitz, R. I. , (1990), "Differences between Women and Men in Survival after Myocardial Infarction: Biology or Methodology?". JAMA, vol. 263, nr 8, 1092- 1096. Khan, S. et al. , (1990), "Increased Mortality of Women in Coronary Artery Bypass Surgery: Evidence for Referral Bias". Annals of Internal Medicine, 112: 561-567. Lerner, D. J. , Kannel, W. B. (1986), "Patterns of coronary heart disease morbidity and mortality in the sexes: A 26-year follow-up of the Framingham population", American Heart Journal, vol. 111, nr 2, 383-390. Davey-Smith, G. , Blane D. and Bartley, M. (1994), "Explanations for Socio-economic differentials in mortality. Evidence from Britain and elsewhere", European Journal of Public Health, 4:131-144. Donaldson, R. J. and Donaldson, L. J. (1993), Essential Public Health Medicine, Dordrecht: Kluwer Academic Publishers. 70 (Figur-Tabell) 71 Fieur5. 1 De främsta dödsorsakerna (1992) Alla kvinnor, EU 15 Dödsorsaker, kvinnor i alla åldrar, 1992 (UE 15) övrigt dfldaonaker 20% Sitivmovd och SuadctejaAAccidanbi TwynwmniB— 5*R Sjukdomar 1 ciitaiUtioMorgta CkculBtoiy a y a t a a^ 43% Källa: HFA 1996 Fleur 5. 2 Dödlighet på grund av motorfordonsolyckor på allmän väg (1992) Alla kvinnor, EU 15 MoaartbNeaiclyBfcer aå aNmia v ig par 100 000 aaraoaar Motorfordormotyckof pé allman vag par 100000 paraonar | l »« 0 42 11. 38 10. 60 9. 14 9. 05 7. 45 7. 30 7. 04 6. 82 6. 79 6. 51 6. 19 5. 12 4. 57 4 26 4. 14 PdritMMMfiU ftmum - M. M 5. 37 4. 43 -39. 87 61. 61 -38. 88 13. 88 -51. 52 -43. 59 -24. 97 -31. 97 -59. 65 •63. 79 -63. 12 -57. 07 -44. 95 Kvinnor • U lf LUXUNMIRO1 PORTUGAL1 MLQMM' QRIKLAND FRANKRIKE SPÄNNIN ÖSTHtRIKI FINLAND IRLAND ITALNiN * TYSKLAND 4 DANMARK NIDIRLANDaRNA 8 V R R MI im 11989 '1991 'Vhttyilchnd tam «1990 Källa: HFA 1996 '1S01 yntEfwUttu WPJ M iw Källa: HFA 1996 Q1070 01992 T2 Fleur 5. 3 Döda på grund av självmord och självfbrvållad skada (1992) Alla kvinnor, EU 15 Självmord och sjährförvillad skada, par 100 000 Kvinnor Ranoon^ «ter «*irt»kauppBitacfrfr 1992 EU 15 LUXEMBURG (1) DANMARK FINLAND BELGIEN (2) ÖSTERRIKE FRANKRIKE SVERIGE L A N D TYSKLAND (4) JEDERLÅNDERI PORTUGAL (1 ITAUEN3) IRLAND Manade Kungarikat SPANIEN GREKLAND '1971 21989 31991 'Vatiya*ndtomtl19B0 Källa: HFA 1996 Självmord och ajirvförvaltad skada, par 100 000 T5§3 l-örändrinqHa 6. 24 14. 30 13. 67 11. 00 10. 46 10. 39 10. 01 8. 90 7. 96 6. 72 4. 23 3. 63 3. 61 3. 36 2. 99 1. 21 -24. 27 179:30 -14. 62 13. 05 •3. 33 •22. 23 2 2 22 -32. 78 -44. 84 -1. 47 20. 17 1. 68 464. 06 -46. 41 26. 69 •36. 32 Kvinnor TSnä EU 15 LUXEMBURG DANMARK 1 FINLAND BELGIEN 2 ÖSTERRIKE FRANKRIKE SVERIGE TYSKLAND UNDERLÄNDERNA 4 PORTUGAL1 ITALIEN » IRLAND PORBNMMKUNOAMKIT SPANIEN GREKLAND 1971 21989 31991 'varttwHand fram til 1990 Källa: HFA 1996 Fleur 5. 4 Dödlighet i cancer (1992) KvinnorO - 64 år, EU 15 MaNsaa «amaiar, 0 - «4 år, par 100 000 Kvarnar RangoréMt «tar atatttiaka uppQiftar frai 1992 EU15 DANMARK IRLAND FÖRENADE KUNGARIKET j NEDERLÄNDERNA BELGIEN (2) LUXEMBURG(I) TYSKLAND (4) ÖSTERRIKE Laad SVERIGE ITALIEN3) PORTUGAL(1] FRANKRIKE FINLAND SPANIEN GREKLAND '1971 21989 31991 'Vi «1990 Källa: HFA 1996 • 1970 • 1992 20 40 60 80 100 120 Afltfal 73 Maligna tumörer, 0 - 64 år, per 100 000 Kvinnor Land EU 15 DANMARK IRLAND FÖRINAOI KUNOAMKftT LANDERLÄNDERNA BELOIEN LUXEMBURG ' TYSKLAND4 ÖSTERRIKE SVERIGE ITALIEN * PORTUGAL1 FRANKRIKE FINLAND SPANIEN GREKLAND 1992 «9. 74 102. 23 86. 98 86. 23 76. 50 75. 06 74. 66 72. 58 69 52 68. 27 66. 90 61. 48 60. 04 59. 19 56. 36 54. 77 Förändring i% «adawWO -13. 02 0. 28 -9. 87 -8. 74 -10. 88 -9. 64 -9. 19 -17. 34 -24. 34 -12. 27 -12. 63 -15. 01 -13. 27 -13. 46 -11. 22 -7. 51 '1971 = 1989 31991 'Vga^aMwd framti 1990 Källa: HFA 1996 Fleur 5. 5 Dödlighet i cancer (1992) Alla kvinnor, EU 15 Maftfaa »mftrar, aa* åldrar, par 100 000 Rangent* åtar atanaaka wgitar från 1992 aNa aktrar, paMOO I uppajtartaniaw 1002 1% EU 15 ; DANMARK f IRLAND FÖRENADE KUNGARIKET TYSKLAND (4) £ NEDERLÄNDERNA LUXEMBURG (1) BELGIEN (2) L" "* ÖSTERRIKE ITALIEN (3) SVERIGE FINLAND FRANKRIKE PORTUGAL (1) SPANIEN GREKLAND o 11971 21989 31991 <Vfca*aa**mtt1M0 Källa: HFA 1996 • a U I Z O- 4M 4. 57 4. 39 4 66 -11. 87 -969 -1. 93 -8. 65 -17. 36 -0. 67 -10. 24 -9. 95 -9. 65 -3. 54 -«. 76 9. 94 100 JO 203. 73 186. 53 182. 37 162. 43 159. 99 159. 86 158. 80 157. 23 145. 93 143. 04 134. 66 128. 78 125. 57 117. 42 112. 60 B U IS IRLAND TYSKLAND NEDERLÄNDERNA LUXEMBURG 1 • I L O MN * ÖSTERRIKE ITAUBN ' S V E R WS FINLAND FRANKRIKE PORTUGAL1 SPANIEN OREKLAND '1971 '1989 31991 'Vaattyddand fram ti 1990 Q197d • 1992 50 100 160 200 250 Källa: HFA 1996 Fleur 5. 6 Dödlighet I cancer hos kvinnor (1992) Alla kvinnor, EU 15 Cancer som dödsorsak efter typ, Kvinnor, alla Åldrar (EU 15), 1992 Livmoderhalscancer 2% Cancer i atsmUtningtorgan 3 2% Annan typ av cancer 3 6% Cancer i hiftstrupe, hittttrape, luftrör och lungor 9% Källa: HFA 1996 74 Fleur 5. 7 Dödlighet i bröstcancer (1992) Kvinnor O-64 år, EU 15 M a S ta t a m ar I a r O r t at K v l a a or 0 - S4 år, par 1 00 0 00 Rangonknt åtar atatatiaka uopaiar från 1992 EU 15 SVERIGE DANMARK BELGIEN (2) Ffiranadi Kungariket LANDERLÄNDERNA TYSKLAND (4) ITAUEN (3) ÖSTERRIKE PORTUGAL(1) FRANKRIKE E S P A G NE L Md SVERIGE L U X E M B U RG (1) FINLAND GREKLAND Malign brösttumör, kvinnor, 0 - 64 år, per 100 0 00 Rangocäwt altar ataUatMai uppgifter t in 1992 Land EU 10 IRLAND D A N M A RK B E L G I E N3 FÖRENADE KUMAMTtT L A N D E R L Ä N D E R NA T Y S K L A ND 4 I T A L I E N3 Ö S T E R R I KE PORTUGAL1 F R A N K R I KE S P A N I EN S V E R I GE L U X E M B U RG 1 FINLAND G R E K L A ND 1002 19. 00 25. 80 24. 77 24. 63 24. 36 23. 86 19. 89 19. 06 18. 31 17. 96 17. 75 16. 60 16. 43 15. 46 15. 12 14. 58 PSriatfriagl% t*daa1»70 9Jt7 17. 22 -0. 84 14. 77 -5. 18 -3. 28 10. 81 10. 62 9. 12 20. 05 11. 57 62. 11 -1. 56 -30. 30 4. 49 45. 07 D 1 9 7d • 1 9 92 '1971 10 15 20 25 31991 4VaaByaktandframti1990 Källa: HFA 1996 Andal '1971 21989 31991 'Väattyakland fram ti 1990 Källa: HFA 1996 Fleur 5. 8 Dödlighet I bröstcancer (1992) Alla kvinnor, EU 15 Malign bröettumör. Kvinnor, äta åldVar. par \bt> 660 Rangordnat efter atatlatiaka uppgifter från 1992 L a nd " H P ÎÏ DANMARK F tränad» K«ngartk*t IRLAND NEDERLÄNDERNA BELGIEN9 TYSKLAND 4 ÖSTERRIKE ITALIEN 3 FRANKRIKE PORTUOAL 1 SVERIGE LUXEMBURG ' SPANIEN FINLAND GREKLAND 1 9 92 40. 56 39. 23 39. 17 38. 47 37. 93 31. 87 31. 29 29. 83 28. 11 26. 57 25. 66 24. 99 24. 40 23. 82 21. 32 F Sr inartful* •Manian 6. 79 5. 80 28. 55 1. 16 14. 80 15. 64 17. 94 21. 01 15. 68 29 80 -4. 07 -20. 74 73. 67 20. 55 56. 88 '1971 21989 J1991 'Väattyakland fram til 1990 Källa: HFA 1996 MaHga erosttamor. kvinnor ana åldrar, par 100 0 00 Rangordnat efter statistiska uppgifter frän 1992 EU 15 DANEMARK Förenade Kungariket IRLAND | NEDERLÄNDERNA BELOIEN(2) | TYSKLAND (4) Land ÖSTERRIKE ITALIEN (3) FRANKRIKE PORTUQALd) SVERK3E LUXEMBURG <1) SPANIEN FINLAND GREKLAND •9W • MlyiMano fram M 1990 I Källa : HFA 1996 01970 • 1002 75 Fieur5. 9 Dödlighet i bröstcancer (1992) Alla Kvinnor 1970 - 1992, EU 15 Malign bfösttumör, kvinnor, 0 - 64 år, per 100 000 Vissa rmdtemsstater I EU Utgångaår 1970 - • - D A N M A RK -A—IRLAND - X - B E L G I EN - Q - EU 15 - X- FINLAND SPANIEN O GREKLAND 87 88 89 90 91 92 Källa : HFA 1996 FieurS. lO Dödlighet i livmoderhalscancer (1992) Kvinnor 0 - 64 år, EU 15 U v m a d a r k a l t a a a a a r, 0 - 04 é r, par 1 00 0 00 MeaaMaupagMer tan 1892 ' UTI ' 19«9 1 1991 ' YETalrtftmiilLiaSL Källa : HFA 1996 01970 • 1992 76 Livrnodarhalscancar, 0 - 64 Ar, per 100 0 00 -Tur 2. 20 4. 64 3. 78 3. 41 3. 20 2. 71 2. 30 2. 26 2. 14 2. 05 1. 84 1. 67 1. 66 1. 31 0. 90 0. 75 •47. 71 -55. 34 -42. 02 -23. 88 •50. 54 -70. 61 -73. 10 -56. 87 -37. 97 -70. 80 -67. 83 -36. 26 95. 29 61. 73 -81. 05 -55. 36 T B NT EU10 PÖRtMMM KUNQARJKBT IRLAND TYSKLAND L U X E M B U RG 1 P O R T U G AL 1 4 Ö S T E R R I KE S V E R I GE N E D E R L Ä N D E R NA FRANKRIKE S P A N I EN G R E K L A ND FINLAND ITALIEN * '1971 21989 31991 'VtettyaMand fram H1990 Fieur5. ll Dödlighet I livmoderhalscancer (1992) Alla Kvinnor, EU 15 Uvmodarhalacanoar, alla åldar, par 100 000 Lrvmodarhalacancar, alla éldra, par auf 100000 EU 15 DANMARK FOFSMEIE KUNSMSKET TYSKLAND (4) IRLAND ÖSTERRIKE LUXEMBURG (1 PORTUGAL (1) BELGIEN (2) NEDERLÄNDERNA L a SVERIGE SPANIEN JJ FRANKRIKE FINLAND GREKLAND ITALIEN (3) Källa: HFA 1996 Andel Land EU 10 DANMARK FORDMDB KUNOARMWT TYSKLAND ' IRLAND ÖSTERRIKE LUXEMBURG 1 PORTUGAL1 BELGIEN2 SVERIGE NEDERLÄNDERNA SPANIEN FRANKRIKE FINLAND i GREKLAND j ITALIEN ' 1002 ' t J T a a i* 3. 20 7. 13 5. 26 4. 62 4. 43 3. 82 359 3. 42 3. 36 2. 98 2. 98 2. 24 2. 23 1. 88 186 111 40. 79 -40. 88 -37. 38 -41. 44 -22. 42 -41. 68 -64. 98 -69. 38 -35. 14 -62. 28 -59. 73 88. 24 -34. 22 -70. 76 66. 07 -49. 77 '1971 21989 31991 4 VlattyiMind framti 1990 Källa: HFA 1996 D1970I •19921 10 12 Fieur5. 12 Dödlighet i cancer i cancer i andningsorgan (1970 - 1992) Kvinnor, 0 - 64 År, EU 15 Cancer i luftstrupe, luftrör och lungor, kvinnor, 0 - 64 år, per 100 000 Vissa EU - medlemsstater Utgångsår 1971 -4—FÖRENADE KUNGARET -«>-DANMARK - X - E U 15 - O- SPANIEN ^ O-NEDERLANDERN PORTUGAL 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 Ar Källa: HFA 1996 77 Fieur5. 13 Dödlighet i cancer i andningsorgan (1992) Kvinnor 0-64 år, EU 15 r I taftsatovptt taftswft IHIIQOC, Kvtaaer 0 - 04 år, par 100 000 Rangordnat efter 1992 Canear I ImYtrape, tarlMrea, lansarna, 0-04 år, pr 100 000, Kvinnor Land 1992 EU 15 DANMARK FÖRENADE KUNOAMXCT NEDERLÄNDERNA IRLAND SVERIGE LUXEMBURG ' TYSKLAND * BELGIEN2 ÖSTERRIKE FINLAND ITALIEN ' GREKLAND FRANKRIKE PORTUGAL1 SPANIEN 6,63 20. 52 12. 91 10. 56 9. 55 8. 92 8. 78 6. 20 6. 15 6. 13 4. 91 4. 90 4. 69 4. 06 2. 89 2. 52 «70 44. 76 218. 63 19. 43 269. 23 12. 49 163. 13 155. 98 80. 23 86. 93 49. 51 78. 55 33. 15 -5. 06 80. 44 10. 31 -28. 00 a i 9 7d • 1 9 92 10 15 20 25 Antal h971 TlWl VMognUa* famuli IMO Källa : HFA 1996 '1971 21989 31991 4 Västtyskland fram ta 1990 Källa: HFA 1996 Fieur 5. 14 Dödlighet I cancer I andningsorgan (1992) Alla kvinnor, EU 15 Canear I kritctrape, uiftrer, hmajer Ana aktar, per 100 000 noz EU 15 DAMMARK MLANO NIDERLAMMRMA LUXPMUROfl) ÖSTERRIKI TYSKLAND (4) BILOaBaCQ m ITAUCNO) OREKLAHO FRANKRJKI PORTUQAM1) SPAMEN 1971 1989 1991 bnl990:BRD Källa: HFA 1996 Q18701 • 1892 15 20 ANOBL Cancer I luftstrupe, luftrör, lungor alla åldrar, per 100 000 Kvinnor Land EU 10 DANMARK FÖR&MDC KUNOMUKaT 4 ' IRLAND NEDERLÄNDERNA SVERIGE LUXEMBURG ÖSTERRIKE TYSKLAND BELOIEN 2 ITALIEN ' FINLAND GREKLAND FRANKRIKE PORTUGAL' SPANIEN 1002 14. 00 34. 88 30. 89 2860 16. 62 15. 94 14. 11 13. 55 12. 28 11. 15 10. 89 10. 88 10. 06 7. 80 6. 44 5. 40 i% mmrm. 07 JO 175. 30 73. 15 85. 24 207. 21 126. 74 156. 08 57. 56 74. 43 73. 68 61. 57 90. 54 15. 77 62. 16 39. 09 -6. 74 '1971 11989 31991 'Västtyskland fram «1990 Källa: HFA 1996 78 FieurS. 15 Uppfattningar om vilket könsom oftare drabbas av lugcancer Alla kvinnor, EU 15 (1996) De tillfrågade ombads uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "I (land) drabbas mfln oftare fin kvinnor av lungcancer". Ja innebar att de höll med, nej att de inte höll med. Tabell 5. 1 Uppfattningar om vilket dön som oftare drabbas av lungcancer Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Finland Grekland Belgien Spanien Tyskland, V Frankrike Tyskland, ö Portugal Italien EU 15 Nederländerna Österrike Luxemburg Irland Danmark Förenade Kungariket Sverige Ja % 82,9 60,7 58,8 58,3 56,8 55,4 54,0 53,9 50,7 50,3 47,1 45,4 40,6 36,8 36,3 32,5 22,6 Nej % 7,8 8,9 8,8 9,1 8,6 11,0 10,5 12,2 8,1 13,4 20,3 11,7 12,6 17,1 29,8 26,6 28,9 Vet inte % 9,3 30,4 32,4 32,6 34,7 33,6 35,5 33,9 41,2 36,3 32,6 42,9 46,8 46,1 33,9 40,8 48,5 Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 * De tillfrågade ombads uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "I (land) drabbas män oftare än kvinnor av lungcancer". Ja innebar att de höll med, nej att de inte höll med. 79 Fieur5. 16 Dödlighet i sjukdomar i cirkulationsorgan (1992) Kvinnor 0-64 år, EU 15 SJakOomer I eirkalatiomoraaa, per 100 000 foOrt* «frr mm WOfw Tén 1992 40 60 80 ANTAL DÖDSFALL Sjukdomar 1 drkukrtonaargan, 0 44 år, par 100 000 Kvinnor 1 M2 »IJO 43,81 42. 96 39 30 36. 80 36. 65 38. 06 34. 16 33. 73 3Z71 32. 43 30. 89 28. 85 27. 63 24. 78 19. 01 n i M É i mu •«•rnre -11. 01 -57. 12 -4723 -5170 -31. 82 -45. 97 -40. 25 -31. 87 -64. 47 -52. 37 -63. 66 -39. 35 -37. 78 -58. 78 -83. 72 -57. 71 Land EU 10 IRLAND FORINADC KUNOARIKIT P O R T U G A L1 D A N M A RK Ö S T E R R I KE T Y S K L A ND 4 O R E K L A ND F I N L A ND B E L O I E N2 L U X E M B U RQ 1 N E D E R L Ä N D E R NA S V E R I OE ITALIEN ' S P A N I EN F R A N K R I KE '1871 21989 31991 4 bw 1990. BRO Källa : HFA 1996 Källa : HFA 1996 Fieur5. 17 Dödlighet I sjukdomar I cirkulationsorgan (1992) Alla kvinnor, EU 15 Sjukdomar I cirkultionsorgan, per 100 0 00 Alla kvinnor Racontai eayjtjnajaka. tgBjarjWn 1992 EU 15 PORTU6AU1) ÖSTERRIKE IRLAND TYSKLANO<4) GREKLAND FINLAND LUXEMBURG* 1) FÖRENADE KUNGARIKET DANMARK LAm ITALIENO) SVERIOE BELGIENS) SPANIEN NEDERLÄNDERNA FRANKRIKE I «9 1991 bi: 1990 BKIl Källa : HFA 1996 O 1970 • 1992 100 200 300 400 500 600 ANDEL Slukdomar I cirkulationsorgan, o e r 1 00 0 00 Alla kvinnor 1992 248. 44 316. 53 315. 53 301. 78 2 99 59 289. 50 299. 71 271. 81 285 77 263. 09 247. 74 243. 67 239. 31 221. 80 214. 23 1SQ. 5S MdatiaiQ -3740 -29. 56 -33. 79 -40. 35 7. 54 -47. 79 -31. 60 -44. 52 -40. 52 -31. 37 -40. 56 -34. 91 -40. 81 •43. 28 -40. 42 -45 83 Land EU 10 PORTUGAL1 ÖSTERRIKE IRLAND OREKLAND FINLAND TYSKLAND4 LUXEMBURG ' PÔRBHADBKUHOARaUrT D A N M A RK ITALIEN ' S V E R I OE B E L O I EN 2 S P A N I EN N E D E R L Ä N D E R NA F R A N K B l Kg 1971 31991 4Vartty«Mandframti1990 Källa: HFA 1996 80 Uppfattningar om vilket kön som oftare drabbas av hjärtsjukdomar* Alla kvinnor, EU 15 (1996) Fieur5. 18 Uppfattningar om vilket dön som oftare drabbas av hjärtsjukdomar* Tabell 5. 2 EU 15 Alla Kvinnor (1996) Ja* % Vet bite % Nej* % Finland Danmark Grekland Sverige balien Irland Nederlandema Tyskland,0 EU15 Belgian Spanien Frankrike Fdrmade Kungariket Tyskland, V Luxemburg Osterrike Portugal Kalla: Eurobarometer 44. 3/1996 * De tillfrågade ombads uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "I (land) drabbas man oftare än kvinnor av hjärtsjukdomar". 81,2 66. 5 66,1 63,5 60,7 59. 6 58,8 57,9 573 57,7 57,5 56,8 55,8 51,8 51,0 48,8 43,8 9,1 11,9 7. 9 10,2 5,6 10,4 17,1 10,6 11,9 8,8 8,3 14,0 20,0 13,3 9,7 11,9 13,8 9,7 21,6 26. 0 26,3 33. 6 29,9 24. 0 31,5 30,2 33,5 34,2 29,2 24,2 34,9 39. 4 39. 4 42,4 Ja innebar att de höll med, nej att de inte höll med 81 Fieur5. 19 Dödlighet I ischemisk hjärtsjukdom (1992) Kvinnor 0-64 år, EU 15 S DR fcMfcentBk h i i r t a j a k d o m, o - 04 år, EU 1 0, par 1 0 01 Kvlnaer RanaManat «tar aaaaaka uppsaar tan 1962 EU IS POOEMOE KUNGARIKET DANMARK F1NLAN0 Ischamiak hjärtsjukdom, 0 - 64 år, par 100 0 00 Kvinnor HfcaraMnsjl« aadanlSTO -UM -45. 08 -28. 85 -34. 44 -60. 76 -31. 57 -23. 34 -25. 38 -40. 87 -56. 81 -2. 31 -39. 91 -56. 47 -47. 17 -5. 87 -49. 83 1 M2 12. 14 24. 31 24. 12 17. 30 14. 77 14. 20 14. 16 13. 96 12. 85 10. 50 8. 71 9. 56 9. 05 8. 21 6. 42 4. 51 Land EU 10 I R L A ND FÛRDUDIKUNOARIKET D A N M A RK F I N L A ND S V E R I OE Ö S T E R R I KE T Y S K L A N D4 N E D E R L Ä N D E R NA B E L O K N2 O R E K L A ND PORTUGAL1 L U X E M B U R O' ITALIEN J S P A N I EN F R A N K R I KE '1971 21989 31991 'Vä«tty*Wand fram ti 1990 Källa: HFA 1996 Källa : HFA 1996 Fieur5. 20 Dödlighet I ischemisk hjärtsjukdom (1992) Alla kvinnor, EU 15 fcMftafiBsk MirttJaMom, aMa åMrar, par 100 000 Kvtaaer Ranrjordhat altar atabosta uppjÄar «n 1992 tu 15 ntutoo IRLANO r O a B M oa KUNOMBKar DANMARK SVERMI TYSKLANOH) ÖSTtRRJKt NCOCRLANOCRMA ITAIJSM|3) D1970 • 1993 100. JjUlaU 150 200 250 SMR an ischamischar Harzkrankheit Frauen aller Altersoruppen. auf 100000 Land 10M Viamlarûnô" ••K 1970 In % 04. 70 149. 75 147. 19 138. 76 130. 00 115. 33 110. 41 108. 26 76. 36 62. 79 6 1. 49 59. 44 57. 62 56. 08 46. 67 36. 94 -2142 -22. 34 -2457 -21. 14 -37. 00 -46. 34 1. 18 -31. 62 -43. 38 -43. 38 -21. 52 -44. 26 24. 91 -20. 01 22. 01 -20. 73 EU 10 FINNLAND IRLAND VtRtMOTM KONWROCt DANEMARK SCHMIEDEN D E U T S C H L A N D' Ö8TERRBICH NIBDBRLANDE ITALIEN ' LUXEMBURG1 BELOUEN* ORIECHENLAND PORTUGAL SPANIEN FRANKRBKH '1971 21989 31991 4 bis 1990: BRO Källa: HFA 1996 Källa: HFA 1996 82 Uppfattningar om de viktigaste riskfaktorerna för hjärtsjukdomar (1996)* Alla kvinnor, EU 15 Fieur5. 21 Portugal Spanien Frankrike Irland Grekland Belgien «^ EU 15 Luxemburg Italien Förenade Kungariket Tyskland, Ö Tyskland, V Sverige Nederländerna Österrike Danmark Finland 'S//S/S: YS/SS/SA f////SSSS/. * * * * * ** tv: >ùéWM ******* * * * * ** '///s/s/ss/s <î********** Yyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyy/yj fsssssssss/s/sss/s Y//SS/SS//S//A V//SS////////////J * * * * * * * * *> J******S *****: i\mm s nri f^iMga TU oy//s////s/s/s//ssj s/s/s/s//. f/SSSSSSSSSSSSS. Y/SS////SSSS/S/S/S/, '//sssssssssssssssssssss* ÏS/SSS/SSS/SSSSSSS/SSS/J: Î****J >**********». VSSNJ****C Î******* >&*******; X Z SE nia • ISS3 ^ * * * * * * * * * * *c < * * * * * * * * * * ** ID T T ^I Y//S/////SSS/S//J '//SS/SS/SSSSS/S/SS* Y/S/SSSSSS/j 0% 20% 40% 60% 80% 100% 1 Rökning 2 Strosa !***! 4 övervikt 5 brist pé motion 3 Osunda kostvanor 6 Överdriven BŒ;1 altoholdonsumtion Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 *• De tillfrågade ombads ange den största och den näststörsta riskfaktorn för hjärtsjukdomar Uppfattningar om de viktigaste riskfaktorerna för hjärtsjukdomar (1996)' Alla Kvinnor, EU 15 Tabell 5. 3 rökning % osunda ostvanor % brist på motion överdriven % alkoholkonsumtion % Stress % Vet inte % Portugal Spanien Frankrike Irland Grekland Belgien EU 15 Luxemburg Italien Förenade Kungariket Tyskland, Ö Tyskland, V Sverige Nederländerna Österrike Danmark Finland 52,5 51,5 51,2 45. 1 43,3 42,9 42,7 42. 6 42,3 41,9 38. 7 38,1 35. 5 32. 4 31. 6 28. 4 22. 3 15,6 13,1 12,4 13,0 9,3 8,4 133 12,3 13,4 17,6 10,9 7,5 9,8 16,9 18,6 14,1 30,0 3,0 4,1 5,2 6,7 4,4 4,0 6,3 6. 8 3,3 6. 2 9,6 9,2 8,2 8,4 10. 1 12,5 7,4 7,6 7. 1 10 3,0 2,6 5,2 63 4,5 5. 6 2. 4 7,4 8,5 2,8 7,0 7,1 2. 0 7. 6 8. 3 11,0 12,6 15,0 35,7 22,6 18,5 22,9 24,6 12. 1 19. 2 25,2 30. 7 30. 9 21,3 24,6 14. 5 8,7 8,7 7,6 14,2 4,4 12,3 10,4 7,4 9,3 14. 0 11,9 10,1 11. 6 9. 1 7,3 16. 7 15. 1 % 4. 3 4,4 1,0 3,1 4,0 4,6 2,8 3,5 1,4 5,7 2,3 1,5 1. 6 1,5 4. 1 1,8 3,0 Källa. Eurobarometer 44. 3/1996 * De tillfrågade ombads ange den största och den näststörsta riskfaktorn för hjärtsjukdomar 83 Fieur5. 22 Dödlighet i cerebrovaskulära sjukdomar (1992) Kvinnor 0-64 år, EU 15 Caraafovaskaalra sjaksomar, 0 - 04 i r, par 100 000 Kvinnor RanoortnataHar toMtta uppgifter Hn 1992 EU 15 PORTUOALO) LUXEMBURGd) OREKLAND FINLAND DANMARK LAND '«LAND BELQIEN(2) ITAUENO) ÖSTERRIKE TYSKLAN0(4) NEDERLÄNDERNA SPANIEN SVERIOE FRANKRIKE :itm Q1870 • 1002 16 20 ANOEL Cirarrrfi<aaki<aia aMatanar, 0• «4 ». par 100 000 1992 r * * « « * « i% 8. 73 18. 42 12. 08 12. 12 11. 20 10. 68 10. 82 0. 77 8. 02 8. 88 8. 41 8. 17 6. 08 7. 30 8. 07 5. 80 -54. 06 -30. 25 -2. 41 -32. 85 -«4. 11 -55. 70 -18. 85 -«0. 08 -53. 22 -57. 14 -57. 22 -50. 24 -45. 41 -83. 37 -40. 82 -«4. 81 Land EU 15 PORTUOAL ' LUXOIBURQ ' ORIKLAND PMLAND rOMMMDCKUNOMKaT DANMARK IRLAND BELOIEN J ITALIEN * ÖSTERRIKE TYSKLAND4 NEDERLÄNDERNA 8PANMN SVERKW FRANKRIKE '1071 •'19B9 3181)1 Vttttyikhnd Iran IS 1880 Källa : HFA 1996 Källa: HFA 1996 Fieur5. 23 Dödlighet i cerebrovaskulära sjukdomar (1992) Alla kvinnor, EU 15 Carabrevaskulira sJakOemar, alla åMrar, par 100 000 kvhraor Rawgwdnalafcf iiairtita lawHwtan 1882 EU 15 PORTUOAUD GREKLAND LUXEMBUROd) FINLAND ITAUENO) ÖSTERRIKE TYSKLAND(4) LAND IRLAND SPANIEN BEL6IEN(2) DANMARK | { NEDERLÄNDERNA SVERIOE FRANKRIKE IM» 1991 Ml 1990: BSD Källa : HFA 1996 Kvinnor U ni ' EU 10 PORTUOAL1 OREKLAND LUXBMWURO FINLAND ITALIEN3 ÖSTERRIKE rOMHM» KUNOAWKIT TYSKLAND 4 IRLAND SPANIEN BELOIEN 2 DANMARK NEDERLÄNDERNA 8VERI0E FRANKRIKE tM 1 B** 7040 175. 83 125. 75 101. 82 82. 71 81. 27 8033 79. 53 78. 80 77. 96 75. 25 66. 46 65. 41 62. 75 61. 34 44. 11 Mranéaial* aadanlSTO -42. 04 -28. 34 1. 35 9. 85 -51. 54 -35. 24 -49. 92 -45. 16 -49. 33 -51. 28 -41. 39 -52. 30 -33. 57 -42. 36 -30 30 -59. 68 '1971 21989 31991 4 Västtyskland frän» 1190 Källa: HFA 1996 84 6. FAKTORER SOM PÅVERKAR HÄLSAN OCH HALSOFRAMJANDE VERKSAMHET De främsta dödsorsakerna bland kvinnor sammanfattades i föregående avsnitt. Detta avsnitt beskriver de främsta faktorerna i samband med kvinnors sjukdomar inbegripet riskfaktorer såsom tobaksrökning, alkoholkonsumtion, kostvanor och kroppsvikt och fysisk aktivitet. Dessutom behandlas hälsofrämjande verksamhet och verksamhet för förebyggande av sjukdomar såsom program för cancerscreening. 6. 1 Tobaksrökning En av dem främsta orsakerna till sjuklighet och dödlighet i Europeiska gemenskapen är tobaksrökning1. Det är den största faktorn som orsakar cancer i uppskattningsvis 30 % av cancerfallen2 såsom vid lungcancer (varav 85 % enligt uppskattningar beror på tobaksrökning), cancer i munhåla (läppar, mun, tunga, strupe), cancer i svalg, struphuvud, matstrupe, urinblåsa och njurar. Även sjukdomar i andningsorgan såsom kronisk bronkit, emfysem och astma tillskrivs och/eller förvärras av tobaksrökning. Vidare bidrar tobaksrökning i hög grad till kardiovaskulära sjukdomar, risken för att utveckla ischemisk hjärtsjukdom är ungefär dubbelt så hög för rökare som för icke-rökare3. Även passiv rökning betraktas som en riskfaktor för ett antal sjukdomar, särskilt lungcancer. Förutom de generiska riskerna i samband med tobaksrökning utsätts kvinnliga rökare dessutom för flera könsbundna hälsorisker eftersom rökningen kan påverka deras hormonbalans. Framför allt kan tobaksrökning bidra till nedsatt fertilitet4 5 och öka risken för tidig menopaus. Dessutom är den en bidragande faktor till kalciumbrist och efterföljande osteoporos hos kvinnor efter menopausen. Samtidig tobaksrökning och intag av preventivmedel i tablettform kan också märkbart öka risken för kardiovaskulär sjukdom6. Tobaksrökning under graviditeten har visat sig ha samband med en ökad risk för missfall och graviditetskomplikationer (t. ex. blödningar, placenta praevia) fosterdöd, prematur födsel, låg födelsevikt och neonatal död. Den ökar också risken för plötslig spädbarnsdöd och är förknippad med flera andra långvariga hälsokonsekvenser hos barnen (t. ex. lägre lungkapacitet, högre infektionsfrekvens)7. Traditionellt röker en större del män än kvinnor. Andelen män som röker (43 %) i EG har o länge varit högre än andelen kvinnor som röker (28 %). Men en betydligt större andel av männen har slutat röka och olika mönster för när männen börjar röka har minskat skillnaden mellan könen i flera medlemsstater (t. ex. i Finland, Nederländerna, Spanien, Tyskland, Portugal, Italien och Danmark)9 med den följden att ifall den nuvarande tendensen fortsätter kan antalet kvinnliga rökare inom några år vara fler än de manliga rökarna10. Enligt figur 6. 1 och tabell 6. 1 är andelen kvinnor som röker i de flesta medlemsstaterna ungefär 25 %. Undantag är Danmark och Portugal med en mycket större del danska kvinnor (42 %) och en mycket mindre del portugisiska kvinnor (12 %) som röker11. Tobaksrökning är vanligast bland kvinnor med lägre socio-ekonomisk status (med undantag av Portugal), bland arbetslösa kvinnor och bland kvinnor med lägre utbildningsnivå. Tobaksrökning bland unga vuxna är ett särskilt problem eftersom det 85 finns belägg för att andelen kvinnliga rökare i denna grupp närmar sig männens siffror12. I Danmark är det faktiskt fler kvinnor än män i de yngre åldersklasserna som röker. Eftersom tobaksrelaterade sjukdomar vanligen utvecklas efter det personen har rökt i 15- 20 år eller längre, börjar man först nu se följderna av att kvinnors rökning ökat i EG. Det finns belägg för att kvinnors dödlighet i tobaksrelaterad cancer under det senaste årtiondet har ökat i alla medlemsstater med undantag av Portugal och Irland. Den största ökningen har skett i Nederländerna (87 %) och Belgien, Danmark, Tyskland och I 'X Frankrike med en ökning på mer än 40 %. Enligt beräkningar som gjorts på grundval av nationell statistik över dödlighet förekommer den högsta tobaksrelaterade dödligheten bland kvinnor i Irland och Danmark där man år 1990 fann att 16,2 respektive 15,3 % av dödsfallen bland kvinnor i åldern 35 år och äldre berodde på tobaksrökning (se figur 6. 2 och tabell 6. 2). Detta är mer än 3 1/2 gånger EU-genomsnittet (5,1 %), men åtminstone när det gäller Danmark är denna siffra överensstämmande med det höga antalet rökare bland danska kvinnor under de senaste fyrtio eller femtio åren14 Å andra sidan visade samma beräkningar att det förekom mycket få sådana dödsfall i Frankrike och inte några fall alls i Luxemburg, Portugal och Spanien. Det senare är naturligtvis rätt så osannolikt men är förmodligen en produkt av de extremt konservativa metoder som används vid beräkningen av dödsfall som antas bero på tobaksrökning15. 6. 2 Alkoholkonsumtion inte finns något direkt lineärt samband, men det är snarare så att Förhållandet mellan alkoholkonsumtion och hälsa är komplicerat. Det finns belägg för att låg det alkoholkonsumtion ger lägre dödlighet medan högre konsumtion leder till ökad dödlighet. Alkoholmissbruk har även samband med ett flertal sjukdomar och tillstånd som leder till ökad dödlighet. Till dessa hör levercirros16, alkoholpsykos och alkoholförgiftning17. Det har även ett samband med hypertoni och slaganfall och koronar hjärtsjukdom1819. Vidare är alkoholkonsumtion även en riskfaktor för flera olika former av cancer, t. ex. bröstcancer20, cancer i munhåla, svalg, struphuvud, matstrupe och bukspottkörtel21. Kombination av alkoholkonsumtion och tobaksrökning innebär i flera av dessa fall en ökning av effekten. Alkoholmissbruk antas dessutom ha samband med hotfullt beteende, våld i hemmet, arbets- och trafikolyckor samt depression, självmord och självmords försök22 23. Slutligen kan ökad alkoholkonsumtion hos gravida kvinnor orsaka fetalt alkoholsyndrom, vilket innebär att deras barn föds med fysiska och psykiska abnormaliteter24. De senaste undersökningarna har påvisat att hälsoriskerna i samband med alkoholmissbruk kan vara större för kvinnor än för män, delvis på grund av skillnader i hur män och kvinnor förbränner alkohol25. Trots alkoholkonsumtionens potentiella betydelse för kvinnor finns det för närvarande inte några specifikt könsbundna uppgifter om alkoholkonsumtion på EG-nivå. Olika undersökningar ger vissa uppgifter, men dessa är varken heltäckande eller jämförbara. De uppgifter som finns att tillgå tyder på att alkoholkonsumtionen ökar bland kvinnor i Finland, Sverige, Danmark, Förenade kungariket och Nederländerna26. 1 Danmark och Förenade kungariket har denna ökning av alkoholkonsumtionen bland kvinnor åtföljts av en ökning av dödsfall på grund av leversjukdomar (se tabell 6. 3). 86 Kvinnor dricker fortfarande mindre alkohol än män, och ofta dricker de mindre öl och spritdrycker än männen. Men i vissa medlemsstater, t. ex. i Sverige27, har man konstaterat en ökning av konsumtionen av spritdrycker bland kvinnor. Dessutom ger alkoholkonsumtionen även bland unga kvinnor (i åldern 12 - 24 år) upphov till oro i vissa medlemsstater. Till exempel i Nederländerna fanns under åren 1993 - 199428 den största andelen personer som dricker för mycket sprit i åldersgruppen 16 - 19 år. Sverige har rapporterat en betydande ökning av alkoholkonsumtionen bland kvinnor i åldern 12-24 år sedan 1980-talet29, och Förenade kungariket har satt upp mål för att minska överdriven alkoholkonsumtion bland ungdomar i åldern 15-16 år30. Allmän hälsofrämjande verksamhet i medlemsstaterna omfattar upplysningsarbete om effekterna av alkohol, fastställandet av säkra konsumtionsnivåer i form av enheter per vecka (vanligen 21 enheter per vecka för män och 14 per vecka för kvinnor) •3l samt främjande av drycker med låg alkoholhalt. Den senaste EG-lagstiftningen om alkohol berör reklam och minimirater för alkoholbeskattning32. 6. 3 Kostvanor och kroppsvikt Näringsrik kost är av avgörande betydelse för god hälsa. I industriländerna är kostrelaterade hälsoproblem ofta orsakade av att man äter för mycket eller fel typ av mat. Om man äter för mycket kan det leda till fetma som hos kvinnor har samband med ökad risk för diabetes, hypertoni, ischemisk hjärtsjukdom, kardiovaskulär sjukdom samt ökad risk för vissa former av cancer (inklusive cancer i tjock- och ändtarm och bland kvinnor bröst33, livmoderhals- och äggstockscancer)34. Figur 6. 4 och tabell 6. 3 visar fördelningen av kvinnor med undervikt respektive övervikt i EG enligt BMI (body mass index)b. Enligt Världshälsoorganisationens definition är kvinnor underviktiga om indexet är under 18 och överviktiga om det ligger mellan 27 och 30 och de är kraftigt överviktiga om deras BMI är 30 eller mera. Kvinnor med normal vikt har alltså en BMI mellan 20 och 27. Hälsoriskerna ökar betydligt då den faktiska vikten överstiger idealvikten med mer än 20 % (eller när BMI är över 27) och ökar snabbt då BMI är 30 eller mera35. Kvinnors genomsnittliga BMI i EG är 24, vilket betyder att det ligger inom skalan för normal vikt. Men en betydande del av kvinnor (20 %) är överviktiga. En mindre andel (15 %) är underviktiga. Det förekommer betydande skillnader inom EG. Den största andelen kvinnor med kraftig övervikt finns i Grekland och Portugal (33,2 respektive 28,5 %) medan de lägsta siffrorna noteras i Frankrike, Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland för enandet och Irland (15,5, 16,5, 16,5 och 16,9 % i respektive land). BMI för kvinnor i före detta östtyska republiken är högre än motsvarande index för kvinnor i Förbundsrepubliken Tyskland (före enandet). Detta gäller även andelen överviktiga kvinnor (20 respektive 16,5 %). Att äta fel typ av mat kan orsaka en mängd olika hälsoproblem. Intag av för mycket fett har samband med ökad risk för kardiovaskulär sjukdom36, medan en kost som är fattig på a Nyligen höjdes de rekommenderade gränsvärdena i Förenade kungariket till 21 för kvinnor och 28 för män31. BMI beräknas genom att dividera en persons vikt (i kg) med längden (i meter) i kvadrat (dvs. BMI=kg/m2), vilket ger ett uttryck som beskriver den relativa kroppsvikten i förhållande till kroppslängden. 87 färsk frukt och grönsaker har samband med ökad risk för olika former av cancer, särskilt cancer i magsäck, grovtarm, ändtarm och tarmar. Troligtvis till följd av olika jordbruks- och kulturtraditioner kännetecknas kostvanorna i EG av en uppdelning mellan norr och söder. Traditionellt har länderna i norr konsumerat mera djurproteiner och -fetter medan EG-länderna i södra Europa (vid Medelhavet) har en kost som innehåller mera fibrer på grund av en större andel grönsaker, frukt, spannmålsprodukter och fleromättade fetter. Men denna tudelning börjar minska på grund av det större flödet av matprodukter på den inre marknaden inom EG. Till exempel Sverige har övergått till en kost som mera liknar "medelhavskosten" på nationell nivå genom att konsumera en större andel frukt, grönsaker, spannmålsprodukter och mjölkprodukter med låg fermait39. Även om det inte finns några färska (efter 1970-talet) könsbundna uppgifter på EG-nivå om kostvanor, anger de flesta medlemsstaterna att kvinnor äter mera grönsaker och frukt än män. Inom EG:sa folkhälsoinitiativ vill man betona sambandet mellan sunda kostvanor och förebyggande av sjukdomar samt betydelsen av kolesterol- och diabetesundersökningar för identifierade riskgrupper. I detta sammanhang är det förvånandsvärt att endast 17 % av kvinnor på EG-nivå angav osunda kostvanor som den näststörsta (livsstilsrelaterade) riskfaktorn i samband med hjärtsjukdomar, medan ungefär en av två kvinnor angav tobaksrökning som den främsta (livsstilsrelaterade) riskfaktorn. 6. 4 Motion Regelbunden fysisk aktivitet är viktig för psykiskt och fysiskt välbefinnande. God kondition minskar dödligheten i både hjärtsjukdomar och cancer40 eftersom den kan minska effekten av stress, bibehålla en optimal kroppsvikt, stärka hjärta och lungor och minska risken för hjärtsjukdomar41. Vidare är det särskilt viktigt för kvinnor i premenopausen med motion som stärker benbyggnaden (t. ex. att gå eller springa) för att minska risken för osteoporos senare i livet. Även om det inte finns könsbundna uppgifter om fysisk aktivitet på EG-nivå är det allmänt erkänt att kvinnor, särskilt äldre kvinnor, inte motionerar lika mycket som män och inte tillräckligt med tanke på vad som behövs för att uppnå bästa möjliga hälsotillstånd42 6. 5 Främjande av hälsa och förebyggande av sjukdomar Det har redan konstaterats att det i artikel 129 i fördraget uttryckligen föreskrivs att Europeiska unionen skall säkerställa en hög hälsoskyddsnivå genom att främja hälsa och förebygga sjukdomar. I Eurobarometer-undersökningen 1996 ingick frågor om de förebyggande och hälsofrämjande hälso- och sjukvårdstjänster som tillhandahålls befolkningen i unionen. För att få information om sådana ämnen som ofta är under debatt, t. ex. mammografiundersökningar, ställdes i undersökningen även frågor som gällde attityder. Resultaten påvisar att det finns stora skiljaktigheter medlemsstaterna Program om cancer och främjande av hälsa. 88 emellan. Eftersom resultaten bygger på subjektiva uppgifter bör de tolkas med försiktighet. 6. 5. 1 Hj ärtkontroll I avsnitt 5. 7 och 5. 8 behandlas hjärtsjukdomar, som är en av de största orsakerna till sjuklighet och dödlighet bland kvinnor. Tidig diagnos kan vara av stor betydelse för förebyggandet av hjärtsjukdomar. I Eurobarometer-undersökningen ingick en fråga om hjärtkontroller. Resultaten, som framgår av figur 6. 5 och tabell 6. 4, visar att cirka 22 % av kvinnorna i EG hade genomgått en hj ärtkontroll under det gångna året. Föga överraskande är att frekvensen hos hjärtkontrollerna i hög grad är åldersbunden, med flest hjärtkontroller bland äldre kvinnor. Bland kvinnor i åldem 65 år och över uppgav 44 % att de genomgått en hj ärtkontroll under det senaste året, jämfört med endast 10 % bland de kvinnor som var under 35 år. Variationen är stor inom EU. Flest hjärtkontroller skedde i Tyskland (både det forna DDR och Förbundsrepubliken Tyskland före enandet) och Portugal (35,3%, 31,5% respektive 32,6 %) medan minst genomgicks i Nederländerna och Sverige (9,7 % respektive 12,8 %). 6. 5. 2 Kolesteroltest Trots den kontrovers som råder kring frågan om det är önskvärt med massåprogram för undersökning av kolesterolhalten, uppger 1 av 4 kvinnor i EG att de låtit ta ett kolesterol test under föregående år. Liksom i fråga om hjärtkontroller har kolesterolkontrollerna nära samband med åldern och nästan 43 % av kvinnorna över 65 år uppgav att de låtit ta ett test det senaste året (se figur 6. 6 och tabell 6. 5). Resultaten visar att det finns stor variation mellan medlemsstaterna. Antalet kolesteroltest var procentuellt sett störst i Grekland, där 31,8 % av kvinnorna tog ett kolesteroltest under föregående år, medan Danmark uppgav den lägsta andelen (7,5 %). Variationen är ännu större när det gäller kvinnor i åldern 65 år och äldre, bland vilka 67,9 % bland de grekiska kvinnorna hade tagit ett sådant test jämfört med endast 12,8 % bland de danska kvinnorna. 6. 5. 3 Diabetestest Incidensen av icke insulinberoende diabetes (vanlig kallad typ 2 diabetes) har ökat under de senaste årtiondena43. Kvinnor över 40 år är särskilt utsatta för sjukdomen, kanske på grund av att kraftig övervikt är vanligare bland dem som en följd av menopausen. Det finns bevis för att ungefär hälften av alla personer med typ 2 diabetes inte blir diagnostiserade, vilket leder till betydande sjuklighet och dödlighet som skulle kunna förebyggas44. Figur 6. 7 och tabell 6. 6 visar att drygt 1 av 5 kvinnor i EG hade genomgått diabetestest under det gångna året. Eftersom incidensen är åldersbunden är det förvånande att endast 25 % av kvinnor i åldern 40-64 år och 37 % av kvinnor över 65 år har testats för diabetes. Eftersom kraftigt överviktiga kvinnor över 40 år är särskilt utsatta för risken att utveckla typ 2 diabetes räknades antalet diabetestest inom denna grupp. Resultaten visar att cirka 39 % av överviktiga kvinnor och 44 % av kraftigt överviktiga kvinnor genomgick test för diabetes under det senaste året. Dessa resultat pekar på ett behov av 89 att öka diabetestestningen bland medelålders och äldre kvinnor, särskilt bland sådana som är överviktiga. ifråga om kolesteroltesterna Liksom en betydande variation mellan medlemsstaterna. Det forna DDR och Förbundsrepubliken Tyskland (före enandet) uppgav det största sammanlagda antalet test (38,1 % respektive 33,0 %) medan Irland och Sverige uppgav det minsta sammanlagda antalet test (7,9% respektive 11,2%). (Tabell 6. 6). fanns 6. 5. 4 Osteoporosundersökning Åldersbunden osteoporos är vanligare bland kvinnor än bland män och orsakar både betydande sjuklighet och dödlighet. Uppgifter från Eurobarometer-undersökningen 1996 tyder på att 17 % av kvinnor över 50 år har genomgått8 en osteoporosundersökning under det gångna året. Denna procentandel varierar från de högsta talen på 28 % respektive 27 % i Österrike och Förbundsrepubliken Tyskland (före enandet) till de lägsta talen på 5 % och 4 % i Irland respektive i Finland (se figur 6. 8 och tabell 6. 7). 6. 5. 5 Cancerscreening I EG:s tredje handlingsplan mot cancer (1996-2000) prioriteras tidig upptäckt och screening av cancer. Målet är att bidra till att förbättra och öka möjligheterna till tidig upptäckt, särskilt genom att utveckla och sprida effektiva screeningprogram och lämpliga metoder45. När det gäller kvinnor har man utfört screening av två särskilda cancerställen (bröst och cervix) i nästan tjugo år, vilket har visat sig vara effektivt om uppläggningen är lämplig (se nedan). Screeningtjänsterna är endast så effektiva som själva tjänstens kvalitet. Felaktig tolkning av cellprov till exempel har lett till att man varit tvungen att kalla tillbaka kvinnor för ytterligare undersökningar. Det faktum att cancerscreeningen till en viss procentandel får felaktiga positiva eller felaktiga negativa resultat är förvisso för en del ett viktigt argument mot sådana screeningprogram. I de screeningprogram som redan finns påverkas effektiviteten i hög grad av deltagargraden inom målgruppen. Ett deltagande på 60 % är acceptabelt, men 75 % (eller mer) är önskvärt. Önskvärd deltagarandel nås vanligen endast i länder som har systematiska screeningprogram till vilka man blir kallad personligen. Orsakerna till att man inte deltar i screening kan vara att man inte har tillgång till screening antingen på grund av geografisk isolering eller på grund av (låg) socioekonomisk status, brist på information eller brist på kvinnliga läkare46 47. Beträffande den sistnämnda punkten tyder resultat från Eurobarometerundersökningen 1996 på att drygt 36 % av kvinnorna i EG föredrar läkare av samma kön. Andelen varierar stort mellan medlemsstaterna och danska, finska och irländska kvinnor uppgav oftast att de föredrar en kvinnlig läkare Dessa uppgifter bör tolkas med viss försiktighet eftersom "osteoporosundersökning" inte specifikt definierades i undersökningen. Följaktligen kan man inte garantera att respondenternas svar är helt exakta. 90 medan svenska, luxemburgska och nederländska kvinnor var de som minst föredrog en kvinnlig läkare (se figur 6. 9 och tabell 6. 8). 6. 5. 5. 1 Screening för cervixcancer Cervixcancer kan upptäckas genom ett Papanicolaou-cellprov som kvinnor kan ta hos allmänläkare och på familjerådgivningsbyråer, sjukhus och särskilda kvinnokliniker. En utvärdering av organiserade screeningprogram visar att dödligheten på grund av cervixcancer har sjunkit i betydande grad. Studier från Finland t. ex. uppvisar en möjlig minskad dödlighet på 50-80 %48 medan Sverige uppvisar en faktisk minskning på 34 %49. Sammanlagt beräknas den incidens och dödlighet som beror på cervixcancer vara tillräckligt stor för att berättiga massprogram för screening50. Även om alla medlemsstaterna har möjligheter till cellprov arrangerar de inte alla screeningprogram i stor skala3 51. Screening för cervixcancer organiseras på nationell nivå i Danmark, Finland, Sverige, Nederländerna och Förenade kungariket, men rekommendationerna varierar när det gäller hur ofta testema skall utföras. I Danmark och Sverige till exempel kallas kvinnor till test vart tredje år, medan kvinnorna i Finland och Nederländerna testas vart femte år. I Förenade kungariket kan kvinnorna välja mellan att testa sig med tre eller fem års mellanrum. Också den lagstadgade åldem när det gäller screening varierar mellan medlemsstaterna. Den lägsta åldersgränsen rör sig kring 18-30 år och den övre gränsen kring 59-75 år. Deltagarandelen inom dessa program varierar mellan 70 och 83 % inom målgruppen. På EG-nivå uppger cirka 40 % av alla kvinnor i åldem 15 år och över att de låtit ta ett cellprov under föregående år (Eurobarometer 1996). Andelen varierar mellan 16,5 % bland kvinnor i åldem 65 år och över, till cirka 46 % bland kvinnor i åldem 35-64 år (se figur 6. 10 och tabell 6. 9). Variationen är märkbar också mellan medlemsstaterna. Danska och tyska (både det forna DDR och Förbundsrepubliken Tyskland före enandet) kvinnor uppgav den största screeningandelen totalt (63,5 %, 53,2 % respektive 52,3 %) medan den lägsta andelen noterades i Irland och och Portugal (15,8% respektive 22,3 %). 6. 5. 5. 2 Screening för bröstcancer Screening för bröstcancer kan göras genom undersökning av brösten fysiskt eller med hjälp av en röntgenapparat avsedd för detta ändamål (mammografi). I flera årtionden har man talat för fysisk undersökning av brösten, antingen av en läkare eller annan hälsovårdspersonal (palpation) eller av kvinnor själva, som en metod för tidig upptäckt. Palpation utförs förhållandevis ofta antingen som en separat undersökning eller under en allmän läkarundersökning. Resultaten har emellertid varit nedslående och få nya tumörer har upptäckts i ett tidigt stadium. Eftersom många unga kvinnor kan ha godartade knölar i brösten, har många kvinnor dessutom i onödan skickats vidare för ytterligare test eller biopsi. Studier om självundersökningens effektivitet har varit tvivelaktiga 3. Det oaktat uppger nästan 40 % av kvinnorna i EG att de själva undersökt sina bröst under föregående år (Eurobarometer 1996). Siffrorna varierar något mellan olika åldersgrupper I en del av de autonoma provinserna i Spanien finns screeningprogram och på Irland förbereds ett nationellt program. I Tyskland har kvinnor med sjukförsäkring rätt till årliga kontroller50. 91 och uppgår från 29,8 % bland kvinnor i åldem 60 år och över till 48,4 % bland kvinnor i åldem 50-59 år (se figur 6. 11 och tabell 6. 10). Inom EG varierar siffrorna från den högsta på 61,5 % i det forna DDR till den lägsta på 15,6 % i Ireland. Bröstcancer som upptäcks genom välorganiserad screening bland kvinnor i åldem 50- 69 år diagnostiseras i medeltal fyra år innan den framträder kliniskt, vilket (gradvis) leder till sänkta dödstal. Trots att screeningprogram med fullständigt (100%) deltagande nästan kan halvera risken att dö i bröstcancer har det visat sig att en deltagarandel på 70 % minskar dödsrisken med en tredjedel54. 1 och med att bröstcancer upptäcks tidigare bland fler och fler kvinnor och den förväntade livslängden ökar tack vare tidigare behandling, kommer även antalet uppföljande cancerkontroller att öka. I och med att antalet dödsfall på grund av bröstcancer minskar kommer det dessutom att finnas färre patienter med avlägsna metastaser som behöver behandling. Även om screening har visat sig vara effektiv när det gäller att minska dödligheten på grund av bröstcancer bland kvinnor i åldem 50-69 år finns det för närvarande inte tillräckligt med bevis för att rekommendera masscreening av kvinnor i åldem 40-49 år55. I allt fler länder förs en debatt om huruvida massprogram för screening av bröstcancer är önskvärda. I de länder där det finns nationella masscreeningprogram motiveras detta beslut med att kostnaderna för screeningen och den stress, som förorsakas antingen av felaktiga positiva resultat eller av vetskapen om att man drabbats av sjukdomen uppvägs av fördelama med minskad dödlighet tack vare tidig diagnos och behandling av cancersjukdomar. Mycket av diskussionen om den så kallade medikaliseringen av kvinnor har förts utan egentlig kännedom om vad kvinnor anser om mammografi. Därför ombads kvinnorna i Eurobarometer-undersökningen 1996 uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "Mammografi, d. v. s. röntgenundersökning av brösten, bör kostnadsfritt erbjudas alla kvinnor från och med en viss ålder, eftersom detta kan bidra till att minska dödsfall som beror på bröstcancer. " Resultaten, som visas i figur 6. 12 och tabell 6. 11, är utan tvekan för screening i stor skala. Över 90 % av kvinnorna i EG håller (i liten eller hög grad) med om detta påstående. Dessutom och i motsats till alla andra frågor i Eurobarometer-undersökningen är variationen i svaren mycket liten mellan medlemsstaterna och åldersgrupperna. Trots samförståndet bland de kvinnor som är för mammografi varierar situationen i medlemsstaterna stort. För närvarande har Finland, Nederländerna, Luxemburg (för kvinnor med nationella masscreeningprogram för mammografi. Danmark, Frankrike och Spanien har screeningprogram i en del områden. I Tyskland erbjuds kvinnor med sjukförsäkring en årlig screening, men i denna ingår dock inte nödvändigtvis ett mammogram. sjukförsäkring), Sverige och Förenade kungariket Deltagandet i de nationella screeningprogrammen varierar. I Nederländerna är deltagarandelen 79 %, i Finland 89 %, i Sverige 70-85 % och i Förenade kungariket 72 %56. 92 Trots att det finns många medlemsstater som inte har nationella screeningprogram betyder det inte att man inte vid behov utför mammogram på kvinnorna i dessa länder. Såsom framgår av figur 6. 13 och tabell 6. 12 uppger 38 % av samtliga kvinnor i åldem 50-59 år och 28 % av samtliga kvinnor i åldem 60-69 år att de varit med om ett mammogram under de senaste 12 månaderna. Med hänsyn till skillnaderna i de nationella screening-programmen är det föga förvånande att det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om procentandelen kvinnor som uppger sig ha genomgått ett mammogram under föregående år. I Sverige och Luxemburg, som båda är länder med masscreening-program, ligger andelen på 71 % respektive 64 %, medan antalet mammografiundersökningar är minst i Grekland och Irland, där procentandelen uppgår till 31 % respektive 2 % (för 50-59-åringar). Referenser Abel-Smith, B. , Figueras, J. , Holland, W. , McKee, M, Mossialos, E. (1995). Choices in Health Policy. London: Dartmouth. EGK (1990), Europa mot cancer: 1990-1994, den andra handlingsplanen, Luxemburg. Hälsoministeriet, Danmark (1994a), Lifetime in Denmark, Köpenhamn, Danmark. Sinkkonen, S. (1996), 'Finsk rapport om kvinnors hälsotillstånd "Kuopio: opublicerad. Thomas, C. (1996), "Brittisk rapport om kvinnors hälsotillstånd "Lancaster: opublicerad. Ibid. Thornton, L. (1992), Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women attending a Dublin maternity hospital. Dublin: Ph. D. thesis submitted for Membership of the Faculty of Public Health Medicine of the Royal College of Physicians of Ireland, (opublicerad). Eurostat (1996) Social Portrait of Europe,Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Medlemsstaternas rapporter om kvinnors hälsotillstånd (1996), opublicerade. Sinkkonen, S. (1996): Finsk rapport om kvinnors hälsotillstånd, Kuopio: opublicerad. Eurostat (1995a). Women and Men in the European Union: A Statistical Portrait. Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Medlemsstaternas rapporter om kvinnors hälsotillstånd (1996), opublicerade. European Bureau for Action on Smoking Prevention. (1994). Tobacco and Health in the European Union, an overview, Bryssel: BASP. Hälsoministeriet, Danmark (1994a), Lifetime in Denmark, Köpenhamn: Hälsoministeriet. Peto, R. et al, (1994): Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect estimates from vital statistics. Oxford: Oxford Medical Publications. Abel-Smith, B. , Figueras, J. , Holland, W. , McKee, M. , Mossialos, E. (1995). Choices in Health Policy. Dartmouth. London. Hälsoministeriet, Danmark (1994a), Lifetime in Denmark, Köpenhamn, Danmark. EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. Marmot, M. , Brunner, E. (1991). "Alcohol and cardiovascular disease: the status of the U shaped curve". BMJ; 303:565-568. Se tex. Le, M. G. , Hill, C, Kramar, A. , Flamant, R. (1984), "Alcoholic beverage consumption and breast cancer in a French case-control study", Am J Epidomial. 120:350-357; Rohan, T. E. , McMichael, A. J. (1988), "Alcohol consumption and risk of breast cancer" Jnt J Cancer 41:695- 699; Willett, W. C. , et al. (1987). "Moderate alcohol consumption and the risk of breast cancer", TV Eng J Med, 316:1174-1180. Hälsoministeriet, Danmark (1994c). Utvecklingen av cancer och dödlighet i cancer (på danska), Köpenhamn, Danmark. Irish Department of Health, Irland, (1995). Developing a Policy for Women's Health: a discussion document. Dublin: Stationary Office. 93 20 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 34 36 37 38 39 40 EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. Thornton, L. , (1992). Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women attending a Dublin maternity hospital. Dublin: Ph. D. thesis submitted for Membership of the Faculty of Public Health of the Royal College of Physicians of Ireland (opublicerad). Se t. ex. Glenn, S. W. , Parsons, O. A. , Stevens, L. (1989). "Effects on alcohol abuse and familial alcoholism on physical health in men and women" Health Psychol. 8:25-341; North, C. S. (1996), "Alcoholism in women - more common - and serious ~ than you might think". Postgrad Med. 100:221-224; Chou, S. P. , Dawson, D. A. (1994). "A study of the gender differences in morbidity among individuals diagnosed with alcohol abuse and/or dependence", J Subst Abuse, 6:381-392; och Thomasson, H. R. , (1995), "Gender differences in alcohol metabolism. Physical responses to ethanol". Recent Dev Alcohol, 12:163-179. Medlemsstaters rapporter om kvinnors hälsotillstånd (1996), opublicerade. Sundh, M. , Renck, B. (1996). Svensk rapport om kvinnors hälsotillstånd, opublicerad. Vermeulen, M. (1996). Nederländsk rapport om kvinnors hälsotillstånd, Amsterdam: opublicerad. Folkhälsoinstitutet & Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning. Alkohol och narkotikautvecklingen i Sverige. Rapport 95. Stockholm, 1995. Thomas, C. (1996), "Brittisk rapport om kvinnors hälsotillstånd". Lancaster: opublicerad. Department of Health, United Kingdom (1996), personal communication. EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. Hälsoministeriet, Danmark (1994), Utveckling av cancer och dödlighet i cancer (på danska), Köpenhamn, Danmark. Pi-Sunyer, F. X. (1993), "Medical Hazards of Obesity" Ann Intern Med, 119:665-660. Se även Foster, W. R. , Burton, B. J. (1985), "National Institutes of Health Consensus Conference: Health Implications of Obesity", Ann Intern Med, 103:977-1077. Blumen-Krantz, M. (1996), "Obesity: The World's Oldest Metabolic Disorder", Mednews. Hälsoministeriet, Danmark (1994d), Hjärtsjukdomar i Danmark (på danska), Köpenhamn, Danmark. EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. Hälsoministeriet, Danmark (1994c), Utvecklingen av cancer och dödlighet i cancer (på danska), Köpenhamn, Danmark. Sundh, M. , Renck, B. (1996), "Svensk rapport om kvinnors hälsotillstånd" -, Karlstad: opublicerad. Blair, S. N. et al. (1989), "Physical fitness and all-cause mortality". Journal of American Medical Association. 262(17):2395-2401. EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. Medlemsstaters rapporter om kvinnors hälsotillstånd (1996), opublicerad. Se till exempel King, H. , Zimmel, P. (1988). "Trends in the prevalence and incidence of diabetes: non-insulin-dependent diabetes mellitus". World Health Statistics Quarterly. Rapport Trimestriel de Statistiques Sanitaires Mondiales, 41 (3-4) 190-196; Eshoj, O. et al. (1994). "Increased prevalence of insulin-treated diabetes mellitus in Funen Country, Denmark. " Journal of Internal Medicine, 235 (5) 405-410. British Diabetic Association (1996). Counting the cost: The Real Impact of Non-Insulin Dependent Diabetes, London: The British Diabetic Asociation. Europeiska gemenskapernas kommission (1995c). "Kampen mot cancer: en handlingsplan för 1996-2000". Social Europe: Two Years of Community Social Policy: Julyl993- June 1995. Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Bentham, G. et al. (1995). "Factors affecting non-response to cervical cytology screening in Norfolk, England. " Soc Sci Med, 40:131-135. Gatrell, A. , Maddocks, A. , Kirwan, M. , Garnett, S. (1995). Making GIS sing and dance to a Purchaser's tune. " Proceedings AGI '95. Pukkala (1993). Women and men in Finland, Living Conditions 1995: 1. Finnish Cancer Registry: Cancer Statistics of NAWH. 94 Laara, E. , Day, N. E. , Hakarna, M. (1987). "Trends in mortality from cervical cancer in the Nordic countries: association with organized screening programmes. " Lancet, 8544: 1247-1249. Screening for cervical cancer (1996), Mednews (208/04728). Sanchis, C. (1996). Spanish Report in Women's Health, Valencia: opublicerad. Weilandt, C. (1996). German Report on Women's Health, Bonn: opublicerad. Petersson, B. (1996). "Danish Report on Women's Health",. Köpenhamn: opublicerad. Sinkkonen, S. (1996). "Finnish Report on Women's Health", Kuopio: opublicerad. Sundh, M. , Renck, B. (1996). "Swedish Report on Women's Health", Karlstad: opublicerad. Vermeulen, M. (1996). "Dutch Report on Women's Health", Amsterdam: opublicerad. Thomas, C. (1996). "British Report on Women's Health", Lancaster: opublicerad. Se t. ex. Canadian Task Force on the Periodic Health Examination (1986). "The Periodic Health Examination: 2, 1985 update," Can Med Assoc J, 134:724-729; Foster, R. S. , Constanza, M. C. (1984). "Breast self-examination practices and breast cancer survival", Cancer, 53:999-1005; and Le Geyte, M. , Mant, D. , Vessey, M. P. et al. (1992). "Breast self-examination and survival from breast cancer. " Br J Cancer, 66:917-918. Nyström, L. , Rutqvist, L. E. , Wall, S. et al (1993), "Breast cancer screening with mammography: an overview of Swedish randomised trails", Lancet, 341:973-978. Cancer screening for patients ( 1995). Mednews (208/05499). Medlemsstatemas rapporter om kvinnors hälsa. 52 54 95 (Figur-Tabell) 96 Fie ur 6. 1 Andel rökare (1991)* Kvinnor 15+ år, vissa EU-medlemsländer Danmark Nederländerna H Frankrike Irland Förenade Kungariket Spanien Tyskland, ö Italien Luxemburg Grekland Belgien Portugal j| 0% 20% 40% 60% 80% 100% * Belgien: 1989, Spanien och Italien: 1990 Källa: Eurostat '95b Tabell 6. 1 Andel rökare (1991)* Kvinnor 15+ år, vissa EU-medlemsländer Procent 42 33 32 31 29 27 26 26 26 25 24 12 Danmark Nederländerna Frankrike Irland Förenade Kungariket Spanien Tyskland, ö Italien Luxemburg Griekland Belgien Portugal * Belgien 1989; Spanien och Italien 1990 Källa. Eurostat 1995b 97 Fieur 6. 2 Dödlighet som förorsakats av tobaksrökning (1990) Kvinnor 35+år, EU 15 4 6 8 10 12 14 16 18 % dödsfall som förorsakats av rökning Källa : Peto R, Lopez AD, Boreham J, Thun M, Heath C. Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect estimates from vital statistics. Oxford Medical Publications. Oxford, New York, Tokyo, 1994. Tabell 6. 2 Dödlighet som förorsakats av tobaksrökning* (1990) Kvinnor 35+år, EU 15 Total dödlighet* Procent Irland Danmark Förenade Kungariket Österrike Nederländerna Sverige Italien Tyskland Grekland Finland Belgien Frankrike Luxemburg Portugal Spanien EU-Genomsnitett (15) 14,2 2. 3 / 28,8 4. 4 / 320,0 48,0/ 43,3 2,1 / 60,0 2,7/ 45,5 2,0/ 10. 1 / 256,0 16. 2 / 487,0 1,3 / 43,2 0,7 / 24,9 1,3 / 50,0 2. 2 / 246,0 0,0 / 1,8 0,0 / 47,0 0,0 / 151,0 9. 3 /1817,9 16,2 15,3 15,0 4,9 4,5 4,4 4,0 3,3 3,0 2,8 2,6 0,9 0,0 0,0 0,0 5,1 Källa : Peto R Lopez AD. BorehamJ, Thun M, Heath C. Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000 Indirect estimates from vital statistics. Oxford Medical Publications. Oxford, New York, Tokyo, 1994. * Antalet dödsfall som förorsakats av tobaksrökning jämfört med alla dödsfall (i tusen) och i procent. Uppgifterna beräknades (se källa) för två åldersgrupper: 35 - 69 och 70+ år och adderades därefter. (Uppskattningarna beräknades för år 1990). 98 Fieur 6. 3 Dödglighet i leversjukdomar (1992) Alla Kvinnor, EU IS Kronisk leversjukdom och levercirros, all åldrar, per 100 000, Kvinnor KfflBBfflat «Kr statistiska uppgifter Iran 1992 Kronisk leversjukdom och levercirros, «alfadaÄTJMoa»». - Wlnr»?000 1 9 02 Land EU 15 ÖSTERRIKE ITALIEN») PORTUGAL TY8KLAMX4) lUXEMBURO(1) LAND FRANKRIKE SPANIEN DANMARK BELQIENCZ) FINLAND GREKLAND FâRENMJE KLMMKIKET SVERIGE NEDERLÄNDERNA IRLAND '1971 219» 31991 «uftajyaMandtamaliggo 9. S1 14. 42 13. 78 1370 12. 84 10. 90 8. 98 8. 92 8. 77 8. 46 6. 01 4. 58 4 46 4. 19 3. 58 1. 93 EU1E ÖSTERRIKE 4 ' ITALIEN* PORTUGAL1 TYSKLAND LUXEMBURG FRANKRIKE SPANIEN DANMARK BELGIEN1 FINLAND GREKLAND FÖRENADE KUNOARKET SVERIGE NEDERLÄNDERNA IRLAND '1971 21989 31991 4vasttyeMandframtil1980 Foran*»iai% MdatUTa -19. 88 10. 84 -13. 11 -45. 57 -3. 31 -34. 69 -53. 85 -40. 97 8. 54 10. 59 80. 48 -50. 22 91. 42 -10. 85 -2. 72 -33. 45 Källa : HFA 1996 Källa : HFA 1996 Fieur 6. 4 Andel överviktiga och underviktiga, Kvinnor 18+ år, EU 15 (1996) EU 15 Österrike Belgien Danmark Frankrike Finland Grekland Tyskland, V. Tyskland, ö. Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Spanien Sverige Förenade Kungariket 40% 20% \ 40% extrem undervikt (<18 BMI) övervikt (27-30 BMI) Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 undervikt (18-20 BMI) kraftig övervikt (30+ BMI) 99 Tabell 6. 3 Andel överviktiga och underviktiga, Kvinnor 18 år, EU 15 (1996) extrem undervikt (BMK18) undervikt normal vikt övervikt kraftig 6—»-vikt medelvärde för BMI (18£BMI<20) (20SBMK27) (27SBMIO0) (BMI2>30) EU 15 Österrike Belgien Danmark Frankrike Finland Grekland Tyskland, V. Tyskland, ö. Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Spanien Sverige Förenade Kungariket Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 % 2,8 2,2 4,1 2,4 3,8 2,8 1,8 2,1 1,4 2,6 4,2 4,2 2,2 1,5 3,2 1,7 2,5 % 12,4 10,1 10,0 15,2 20,5 7,8 8,7 5,8 11,1 10,5 14,7 14,9 8,6 8,1 10,9 10,0 10,1 % 64,4 66,7 67,0 65,9 60,1 64,1 56,3 72,1 71,0 70,0 62,0 61,1 68,6 61,9 62,3 69,4 60,6 % 12,4 12,4 8,9 9,0 9,9 13,8 16,6 13,6 12,0 8,8 11,9 10,7 12,0 14,8 15,3 11,8 13,8 % 8,1 8,5 10,0 7,5 5,6 11,4 16,6 6,4 4,5 8,1 7,2 9,2 8,6 13,7 8,3 7,0 13,1 % 24,0 24,1 24,2 23,5 23,0 24,7 25,5 24,2 23,6 24,1 23,5 23,7 24,2 24,9 24,3 23,9 25,2 Fieur 6. 5 Andel kvinnor som deltagit I en hjärtundersöknmg under det senaste året Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) EU- Genom snittet s ^ s s ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^s Tyskland, V. J Portugal Tyskland, ö. Österrike Grekland Finland EU 15 Italien Belgien Irland Luxemburg J Frankrike Förenade Kungariket Spanien Danmark Sverige Nederländerna 0% 20% 40% 60% 100 •- H 80% 100% Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 Tabell 6. 4 Andel kvinnor som deltagit I en hjärtundersökning under det senaste året, Kvinnor, 15+ år, EU 15 (1996) 15-34 år % 11,9 15,1 9,0 19,0 13,1 8,7 9,8 9,9 6,3 7,5 11,6 10,4 8,3 13,3 5,4 4,0 4,8 35-64 Ar % 39,7 38,6 35,8 23,0 27,6 22,2 22,2 18,6 21,1 19,7 16,7 19,4 15,1 12,8 14,1 12,1 11,5 65+ år % 66,3 54,2 61,0 58,9 45,7 47,9 43,7 43,5 45,5 50,7 40,0 32,3 36,2 35,2 31,4 32,2 24,2 Totalt % 35,3 32,6 31,5 27,2 25,4 23,9 21,8 20,7 20,4 19,1 18,5 17,6 17,0 16,9 14,1 12,8 9,7 Tyskland, V. Portugal Tyskland, Ö. Österrike Grekland Finland EU 15 Italien Belgien Irland Luxemburg Frankrike Förenade Kungariket Spanien Danemark Schweden Niederlande Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 Fie ur 6. 6 Andel kvinnor som angett att de gjort kolesteroltest det senaste året, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Grekland Österrike Tyskland, ö. Tyskland, V. Portugal Luxemburg Spanien Frankrike Italien Belgien EU 15 Finland Nederländerna Sverige Irland Förenade Kungariket Danmark 0% 20% 40% 60% 80% 100% Ja Rangordnat efter genomsnittet i vardera åldersgruppen Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 101 Andel kvinnor som angett att de gjort kolesteroltest det senaste året, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Tabell 6. 5 Grekland Österrike Tyskland, ö. Tyskland, V. Portugal Luxemburg Spanien Frankrike Italien Belgien EU 15 Finland Nederländerna Sverige Irland Förenade Kungariket Danmark 15-34 år 35-49 år 50-64 år 17,1 26,1 11,7 14,8 14,5 19,0 20,2 24,2 15,5 11,1 13,8 9,2 5,7 3,5 4,5 3,8 3,6 31,8 28,6 22,8 27,2 34,2 33,7 27,6 29,8 24,7 22,6 22,8 21,7 10,6 8,9 12,3 12,8 8,0 56,3 48,1 52,0 49,3 51,4 46,0 35,0 38,9 40,2 39,0 37,2 30,4 25,8 22,6 18,0 14,9 8,9 65+ år 67,9 56,0 48,0 50,0 46,4 49,0 58,1 53,0 46,6 41,4 42,8 38,7 27,3 23,6 25,4 16,1 12,8 Totalt 38,1 35,6 30,6 32,7 33,3 31,9 31,7 33,0 29,1 25,1 26,2 23,5 12,5 12,8 12,0 10,6 7,5 Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 Andel kvinnor som angett att de gjort diabetestest det senaste året, Kvinnor 40+år, EU 15 (1996) Fieur6. 7 • 65+år 40-64 är Tyskland, V. Tyskland, O. Portugal Grekland Luxemburg Österrike Finland EU 15 Italien Frankrike Spanien Belgien Danmark Förenade Kungariket Sverige Nederländerna Irland 0% 20% 40% 60% 80% 100% Rangordnat efter genomsnittet i vardera åldersgruppen Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 102 Tabell 6. 6 Andel kvinnor som angett att de genomgått osteoporosundersökning det senaste året, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Tyskland, V. Tyskland, Ö. Portugal Grekland Luxemburg Österrike Finland EU 15 Italien Frankrike Spanien Belgien Danmark Förenade Kungariket Sverige Nederländerna Irland <40 år 23,7 14,2 17,2 12,8 24,7 20,2 16,1 12,5 7,5 15,2 7,3 10,7 10,4 13,3 5,8 10,4 5,8 40-64 år 42,2 41,7 39,5 33,3 30,5 29,5 29,5 25,1 22,2 19,8 19,2 19,9 14,6 15,8 12,1 13,4 7,8 65+ år 62,5 58,0 48,5 47,6 45,1 44,0 37,8 36,6 34,5 34,9 30,1 23,2 24,4 19,5 21,4 15,2 15,5 Totalt 38,1 33,0 31,4 26,8 30,0 27,3 26,1 21,6 18,5 19,6 15,4 16,3 14,5 15,4 11,2 11,9 7,9 Källa : Eurobarometer 44. 3/1996. Fieur6. 8 Andel kvinnor som angett att de genomgått osteoporosundersökning det senaste året, Kvinnor 50+ år, EU 15 (1996) Österrike Tyskland, Ö. Tyskland, V. Grekland Belgien Frankrike Italien EU 15 Danmark Spanien Luxemburg Portugal Nederländerna Förenade Kungariket Sverige Irland Finland EU- Genomsnittet 0% 20% 40% 60% 80% 100% Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 103 Tabell 6. 7 Andel kvinnor som angett att de gjort diabetestest det senaste året, Kvinnor 50+ år, EU 15 (1996) 50+ år 50-64 år 27,5 26,7 22,8 19,7 19,5 19,2 18,5 16,8 14,1 12,6 12,3 11,6 10,3 5,7 5,5 4,5 4,4 28,9 27,0 18,8 18,2 24,5 19,2 20,7 16,7 11,0 10,5 19,4 12,2 8,5 5,3 3,5 4,7 2,7 65+ år 25,9 26,4 29,5 21,7 14,3 19,4 16,2 17,2 18,3 14,9 7,1 10,6 15,6 6,1 8,0 4,2 6,1 Totalt 15,7 13,6 14,1 9,0 10,3 9,4 8,2 8,7 7,3 7,9 14,3 6,6 4,7 3,6 2,4 2,2 2,9 Österrike Tyskland, ö. Tyskland, V. Grekland Belgien Frankrike Italien EU 15 Danmark Spanien Luxemburg Portugal Nederländerna Förenade Kungariket Sverige Irland Finland Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 Fie ur 6. 9 Andel kvinnor som föredrar en kvinnlig läkare' Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Danmark Finland Irland Tyskland, Ö. Italien Tyskland, V. Förenade Kungariket Grekland Österrike EU 15 Spanien Portugal Frankrike Belgien Nederländerna Luxemburg Sverige (av annan åsikt • lav samma åsikt EU- Genomsnittet 0% 20% 40% 60% 80% 100% Rangordnat efter samma åsikt Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 De tillfrågade ombads uppge i vilken utsträckning de höll med om eller inte höll med om följande påstående:"Jag föredrar att besöka en kvinnlig läkare då jag har problem med min hälsa. " Tabellerna visar spridningen av svaren på denna fråga. 104 Tabell 6. 8 Andel kvinnor som föredrar en kvinnlig läkare*, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) helt av annan åsikt delvis av annan åsikt vet inte delvis av samma åsikt helt av samma åsikt Danmark Finland Irland Tyskland, Ö. Italien Tyskland, V. Förenade Kungariket Grekland Österrike EU 15 Spanien Portugal Frankrike Belgien Nederländerna Luxemburg Sverige 16,1 8,6 10,0 10,8 21,7 12,6 12,5 15,7 17,4 16,7 9,7 10,5 24,0 15,9 45,8 19,7 15,7 21,8 21,4 22,8 24,3 6,2 26,8 29,7 16,5 20,9 223. 30,1 26,2 21,6 34,4 15,3 31,0 25. 3 2,0 18,8 18,7 22,2 31,2 21,1 18,8 30,2 25,2 25,4 25,7 33,3 31,4 27,6 17,9 29,7 39,4 25,2 30,0 21,7 27,7 21,1 23,1 21,0 23,6 20,7 21,0 23,9 21,3 14,2 15,0 8,9 13,2 13,1 34,9 21,2 26,8 15,0 19,9 16,5 17,9 14,1 15,8 14,6 10,6 8,7 8,8 7,1 12,1 6,5 6,4 Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 * De tillfrågade ombads uppge i vilken utsträckning de höll med om eller inte höll med om följande påstående:"Jag föredrar att besöka en kvinnlig läkare då jag har problem med min hälsa. " Tabellerna visar spridningen av svaren på denna fråga. Andel kvinnor som angett att de tagit cellprov I livmoderhalsen det senaste året, Kvinnor 15 +år, EU 15 (1996) Abbildune 6. 10 Danmark Österrike Frankrike Tyskland, V. Finland Tyskland, ö. Luxemburg Belgien EU 15 Grekland Italien Förenade Kungariket Sverige Nederländerna Spanien Portugal Irland Rangordnat efter ålder 35 ab15år • 35-64 år 80% 100% Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 105 Andel kvinnor som angett att de tagit cellprov I livmoderhalsen det senaste året, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Tabell 6. 9 Danmark Österrike Frankrike Tyskland, V. Finland Tyskland, ö. Luxemburg Belgien EU 15 Grekland Italien Förenade Kungariket Sverige Nederländerna Spanien Portugal Irland Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 15-34 år 35-64 år 51,8 49,3 55,2 55,7 38,0 38,0 42,5 41,6 37,3 24,4 22,2 41,6 26,7 20,1 29,3 23,2 14,4 73,2 60,9 60,4 58,1 55,1 53,2 52,2 49,4 45,9 43,0 40,3 38,0 36,8 32,2 31,3 27,3 21,5 65+ år 58,1 22,0 21,2 27,3 12,8 18,0 18,0 20,2 16,5 15,5 15,5 8,6 11,2 15,2 12,9 7,2 1,4 Totalt 63,5 50,2 53,2 52,3 40,6 41,4 42,8 41,0 37,7 31,9 29,1 33,3 28,8 26,4 27,2 22,3 15,8 Andel kvinnor som gjort självundersökning av bröster under det senaste året, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Fieur 6. 11 ab15år • 50-59 år Tyskland, V. Danmark Österrike Luxemburg Tyskland, Ö. Frankrike Belgien EU 15 Finland Sverige Spanien Italien Nederländerna Förenade Kungariket Portugal Grekland Irland 0% 20% 40% 60% 80% 100% Rangordnat efter ålder 15+ år Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 106 Andel kvinnor som gjort självundersökning av brösten under det senaste året, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Tabell 6. 10 15-34 35-49 år 50-59 år 54,2 41,1 55,4 45,8 48,6 42,3 36,3 32,4 24,1 20,4 27,8 20,1 16,3 20,8 19,3 15,9 11,9 71,5 51,5 59,7 66,3 64,3 50,9 58,7 47,0 48,6 38,7 38,6 38,4 39,4 34,3 35,8 29,6 22,8 74,5 64,7 62,7 76,7 63,1 58,2 50,0 48,4 54,8 44,3 36,2 37,7 33,3 37,7 34,5 36,5 22,2 60+ år 50,8 62,8 32,5 27,3 38,4 39,4 27,0 29,8 33,6 37,9 21,0 23,2 26,0 18,8 18,0 11,5 9,5 Totalt 61,5 52,8 52,7 52,3 52,0 46,8 41,2 37,9 37,6 33,2 29,9 28,0 27,9 25,8 24,8 21,4 15,6 Tyskland, V. Danmark Österrike Luxemburg Tyskland, Ö. Frankrike Belgien EU 15 Finland Sverige Spanien Italien Nederländerna Förenade Kungariket Portugal Grekland Irland Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 Fieur 6. 12 Andel kvinnor som är för mammografiscreening, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Finland Sverige Frankrike Förenade Kungariket Nederländerna Spanien Italien Grekland EU 15 Irland Luxemburg Danmark Tyskland, V. Portugal Belgien Österrike Tyskland, ö. ab15år • 50-59 år EU- Genomsnittet b b =3 b b 0% 20% 40% 60% 80% 100% Rangordnat efter ålder 15+ år Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 107 Tabell 6. 11 Andel kvinnor som är för mammografiscreening, Kvinnor 15+år, EU 15 (1996) 15-34 år 35-49 år 50-59 år 97,6 97,1 95,4 92,8 94,8 96,5 93,8 92,1 91,3 91,6 90,9 88,1 86,4 91,3 87,9 82,3 81,1 98,6 96,8 93,0 97,0 96,6 96,1 91,1 96,2 91,7 89,7 89,1 89,1 85,7 90,0 87,2 88,3 85,0 98,6 98,9 96,9 91,2 94,3 98,6 93,5 93,2 93,0 90,9 90,3 90,6 90,4 79,3 87,1 90,7 88,2 60+ år 97,5 93,1 95,7 98,6 94,0 88,7 86,8 82,0 87,4 84,8 82,5 85,8 90,3 86,0 86,9 71,7 73,2 Totalt 98,0 96,4 95,2 95,0 95,0 94,8 91,2 90,9 90,7 89,6 88,7 88,3 87,9 87,8 87,4 82,8 81,1 Finland Sverige Frankrike Nederländerna Förenade Kungariket Spanien Italien Grekland EU 15 Irland Luxemburg Danmark Tyskland, V. Portugal Belgien Österrike Tyskland, Ö. Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 Andel kvinnor som genomgått en mammografiundersökning det senaste året, Kvinnor 50 - 69 år, EU 15 (1996) Fieur 6. 13 • 60-69 år 50-59 år EU- Genom snittet Sverige Danmark Nederländerna Luxemburg Finland Österrike Förenade Kungariket Frankrike EU 15 Tyskland, ö. Portugal Spanien Tyskland, V. Italien Belgien Grekland Irland 0% 20% 40% 60% 80% 100% Rangordnat efter genomsnittet i vardera åldersgruppen Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 108 Andel kvinnor som genomgått en mammografiundersökning det senaste året, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Tabell 6. 12 <40 år 40-49 år 50-59 år 60-69 år Sverige Danmark Nederländern Luxemburg Finland Österrike Förenade Kungariket Frankrike EU 15 Tyskland, Ö. Portugal Spanien Tyskland, V. Italien Belgien Grekland Irland 2,4 11,0 6,1 13,9 2,4 19,1 2,6 6,0 8,1 14,8 10,7 12,6 14,2 3,4 11,0 3,2 2,7 Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 30,3 34,4 16,5 47,0 11,8 41,1 10,5 23,9 24,6 30,4 21,7 32,5 25,5 27,0 31,2 19,3 10,1 70,5 51,2 50,9 64,3 58,3 57,3 40,0 34,4 38,0 37,4 35,6 31,9 31,2 36,0 32,2 30,6 1,9 57,4 57,4 55,6 36,4 33,7 27,1 32,5 32,8 28,4 26,1 22,5 24,3 22,8 19,0 16,7 14,8 6,8 70+ år 22,4 45,5 15,8 20,0 9,1 19,3 3,2 22,9 11,9 11,8 10,2 3,9 16,0 9,4 10,5 5,1 4,4 Totalt 27,9 31,1 18,4 28,3 17,8 28,9 12,9 18,4 18,1 21,8 18,0 18,8 20,7 15,1 17,2 12,0 4,6 109 7. SÄRSKILDA FRÅGOR OM KVINNORS HÄLSA I detta kapitel behandlas utvalda frågor som gäller kvinnors hälsa ocL som är av betydelse för de folkhälsosträvanden som pågår både på gemenskapsnivå och på nationell nivå. Dessa har valts ut eftersom de återspeglar aktuella hälsofrågor för kvinnor i olika skeden av livet. När det gäller unga kvinnor diskuteras således ätstörningar och HIV/aids. För kvinnor i fertil ålder gäller diskussionen främst familjeplanering och abortfrågor och för äldre kvinnor menopausen och hälsofrågor i anknytning till denna (t. ex. osteoporos och hormonbehandling/HRT). Förutom dessa frågor diskuteras även våld mot kvinnor, eftersom det är en fråga av betydelse för kvinnor i alla åldrar. Det bör framhållas att bristen på nationella statistiska uppgifter är stor trots vikten av dessa frågor. De tillgängliga uppgifterna är dessutom svåra att jämföra på grund av skillnader i definition och/eller metoderna för insamling av uppgifterna. Detta kapitel bör därför betraktas som ett försök att lyfta fram vissa för kvinnor viktiga, framträdande hälsofrågor snarare än som en jämförelse av dessa aspekter av kvinnornas hälsa inom EG. 7. 1 Ätstörningar Ätstörningar som bulimia och anorexia nervosa förekommer främst bland unga kvinnor och associeras med betydande sjuklighet och t. o. m. dödlighet. För närvarande finns varken nationella folkhälsostrategier för dessa frågor i EG-länderna eller nationella statistiska uppgifter om dessa störningars förekomst och utbredning. Olika uppskattningar av förekomsten av bulimia/anorexia nervosa tyder på att det skett en ökning inom EG. Med tanke på den uppmärksamhet som dessa störningar fått i media är det emellertid omöjligt att säga huruvida den påtagliga ökningen är verklig eller om den bara är en följd av en större medvetenhet om problemet. Ytterligare en svårighet när det gäller att få tillförlitliga uppgifter om förekomsten av ätstörningar är att de drabbade ofta försöker dölja sin(a) störning(ar). Uppskattningarna av hur ofta ätstörningar förekommer varierar kraftigt. Enligt en källa1 lider uppskattningsvis nästan 1 % av västerländska kvinnor i åldern 14-29 år av anorexia nervosa. Andra studier visar dock på mycket lägre siffror. Dessa varierar mellan 0,45 per 100 000 i Sverige2 till 8,1 per 100 000 i Nederländerna8 3, medan Förenade kungariket anger att förekomsten ligger på 0,66-3,77 per 100 0004. Det behöver inte påpekas att det är omöjligt att säga vilken uppskattning som är mest exakt. När det gäller bulimia nervosa rör sig uppskattningen om 1-2 % av väster ländska kvinnor i åldern 14-455 år. Uppskattningar i enskilda studier varierar kraftigt I denna undersökning var 8,3 % av den grupp som undersöktes män. 110 från 11,4 per 100 000 i Nederländerna3 6 som lägst, till 3-4% i Sverige och Tyskland som högst. 7 R Som redan konstaterats, associeras anorexia och bulimia nervosa med en betydande sjuklighet och dödlighet. Särskilt självmord och självmordsförsök är vanliga. Tyvärr finns det lite information om hur många sjuklighets- och dödlighetsfall som faktiskt beror på dessa störningar, eftersom den direkta dödsorsaken (eller orsaken till sjukdomen) ofta anges vara någon annan. Självmord till följd av depression eller hjärtsvikt är t. ex. båda vanliga sviter av anorexia nervosa och de anges ofta som dödsorsak i fall där anorexia nervosa skulle vara lika riktig (eller riktigare). Enligt uppskattningar i en undersökning är dödlighetstalet 6 % för anorexia nervosa och 3,1 % för bulimia nervosa9. Dessutom lider många kvinnor av partiellt anorexia/bulimiasyndrom eller andra onormala matvanor som utgör en risk för deras hälsa och utsätter dem för större risk att utveckla verkliga ätstörningar. Orsakerna bakom ätstörningar är oklara, men en del sätter skulden, åtminstone delvis, på den fixering vid kroppsvikt och utseende som råder i vårt samhälle. Forskning tyder på att tonåringar och unga kvinnor är särskilt oroliga över sin vikt och att detta kan vara en orsak till den högre förekomsten av ätstörningar i dessa ålderskategorier. En belgisk undersökning10 visar till exempel att skolflickor i tonåren är fixerade vid kroppsvikt även om deras BMI är på idealnivå och att detta leder till att de börjar med begränsade matvanor, som anses vara en riskfaktor för att utveckla ätstörningar. Likaså har en holländsk undersökning visat att 41 % av skolflickorna i målgruppen ansåg att de vägde för mycket, 33 % bantade, 11 % led av någon slags ätstörning och 1,5 % led av bulimia/anorexia nervosa1 '. 1 9 Resultaten från dessa och andra liknande undersökningar bekräftas av resultaten av 1996 års Eurobarometer-undersökning. Såsom framgår av figur 7. 1 och tabell 7. 1 uppger ungefär 1/3 av kvinnorna i åldern 15-24 år i EG att de inte är nöjda med sin kroppsvikt och ungefär 25 % uppger att de bantat under föregående år (se figur 7. 2 och tabell 7. 2). Det föreligger stora variationer mellan de olika medlemsstaterna. Grekiska kvinnor uppger det största missnöjet med sin vikt och irländska kvinnor det minsta, vilket kanske återspeglar, åtminstone delvis, olika fördelning av kroppsmassan (se avsnitt 6. 3). Såsom illusteras i figur 7. 3 står tillfredsställelsen över kroppsvikten i hög grad i förhållande till kroppsmassan. Kvinnor som anses vara kraftigt överviktiga (dvs. de med BMI på 30 och över) är mycket mindre benägna att uppge att de är missnöjda med sin vikt än kraftigt underviktiga kvinnor (dvs. de med BMI under 18). (rekommenderas för anorexia nervosa) och kognitiv I behandlingen av ätstörningar ingår rådgivning om kost och näring, psykoterapi, familjeterapi terapi (rekommenderas för bulimia nervosa). Medicinsk och psykiatrisk hjälp får man vanligen genom sjukhus som har särskilda program för patienter i öppen vård, medan sjukhusvård av patienter har begränsats till fall där störningen är livshotande13. Specialistkliniker har öppnats i en del medlemsstater (t. ex. Sverige, Finland, Belgien och Tyskland) men efterfrågan på vård överstiger fortfarande utbudet. I denna undersökning var 3. 5 % av den grupp som undersöktes män. 111 7. 2 HIV/aids och kvinnors hälsa Humant immunbristvirus (HIV) och förvärvat immunbristsyndrom (aids) är viktiga frågor när det gäller unga kvinnor och deras hälsa. Efter att de första aids-fallen upptäcktes i EG i början av 1980-talet har förebyggandet av HIV blivit en viktigt folkhälsofråga. I och med att aids till en början spreds främst blanc homo- och bisexuella män har man emellertid inte förrän på senare tid börjat betrakta aids som ett problem som berör även kvinnor. Den 30 september 1996 hade 167 021 personer i EG insjuknat i aids och av dessa var 27 355 (17 %) kvinnor (se tabell 7. 3 och 7. 4a)14. Bland kvinnorna var majoriteten (52 %) intravenösa (i. v. ) narkomaner. Medan förekomsten av aids bland homo- och bisexuella män verkar stabiliseras ökar fortfarande antalet smittade bland den heterosexuella befolkningen (både kvinnor och män). Det finns bevis som tyder på att majoriteten av fallen av heterosexuellt smittad HIV i EG har förorsakats av osäkert sex med HIV-positiva intravenösa narkomaner15 och på att majoriteten av de barn som är HIV-positiva vid födseln har smittats av viruset genom perinatal (vertikal) smitta (dvs. från mor till barn) av en mor som är intravenös narkoman eller har en partner som befinner sig i riskzonen. Det bör emellertid noteras att de främsta smittovägarna när det gäller HIV bland kvinnor varierar mellan medlemsstaterna (se figur 7. 4). I Spanien, Italien, Portugal och Irland till exempel, utgör de intravenösa narkomanerna den största kategorin bland aids-fallen, medan den främsta smittovägen i Belgien är heterosexuell smitta. På grund av den höga förekomsten av aids bland män är kunskaperna om den biologiska bakgrunden till HIV hos kvinnor relativt begränsad. Det står dock klart att de är mer känsliga för viruset (liksom för andra sexuellt överförda sjukdomar) än män. HlV-viruset smittar med andra ord lättare från män till kvinnor än tvärtom. Diagnosen ställs dessutom ofta på ett senare stadium hos kvinnor på grund av att man vanligen inte känner igen deras symptom. Sexuellt överförda infektioner i gångkanalerna i fortplantningsapparaten har också konstaterats vara riskfaktorer som hör ihop med spridningen av HIV16. Kvinnor har dessutom andra svårigheter när det gäller att skydda sig från infektioner. De har svårare än män att försäkra sig om säkert sex oavsett om deras sexuella förhållande är stabilt, tillfälligt eller kommersiellt. Samtidigt förväntas kvinnan ofta ta ansvaret för användandet av kondomer. Utvecklingen visar att kvinnors och mäns sexuella beteende har ändrats: de använder oftare kondom och har minskat antalet partner. Osäkert sex förekommer dock fortfarande. Prostituterade är särskilt utsatta för infektionsrisker, även om prostitutionen, till skillnad från den allmänna uppfattningen, inte verkar ha spelat någon märkbar roll vid smittandet av HIV inom EG17. Detta tyder på säkert sex i denna grupp, vilket har främjats genom förebyggande åtgärder. Trots de risker som kvinnorna står inför har de förebyggande åtgärder som riktar sig till kvinnor vanligen varit begränsade. Antingen har kvinnorna indirekt utgjort en De sammanlagda talen i de två tabellerna är inte samma trots att de är hämtade från samma källa14. Även om inga förklaringar ges beror avvikelsen förmodligen på avsaknaden av uppgifter om kön i de fall som rapporteras i tabell 7. 3. 112 målgrupp i allmänna kampanjer, som riktar sig till hela befolkningen eller så har de omfattats av särskilda åtgärder som riktats mot vissa subgrupper, särskilt intravenösa narkomaner och prostituerade. Det behövs fler åtgärder som riktas speciellt till kvinnor, särskilt unga kvinnor bland vilka incidensen av HIV är, eller riskerar att bli, störst. 7. 3 Familjeplanering En av de viktigaste frågorna för kvinnor i den reproduktiva åldern är familjeplanering. De flesta kvinnor känner att de för att bestämma över sitt eget liv måste kunna kontrollera sin fertilitet när det gäller hur många barn de vill ha och hur ofta. De måste även kunna ge uttryck för sin sexualitet utan rädsla för oönskade graviditeter eller sexuellt överförda sjukdomar. Tillgången till preventivmedel och abort är därför viktiga frågor. i EG. Sedan 1970 har fertilitetstalen minskat Den allmänna tillgången till effektiva preventivmedel har bidragit till snabbt minskande fertilitetstal i alla medlemsstater utom Finland och Sverige, där fertiliteten har ökat något (se tabell 7. 5). I Grekland, Irland och Luxemburg finns inga uppgifter om användningen av preventivmedel, men i de flesta medlemsstaterna uppges användningen uppgå till mellan 71 % och 81 %. I Portugal och Spanien är siffran lägre och ligger där på 66 % respektive 59 %. Det finns inga uppgifter om tonåringars användning av preventivmedel, men det är ett välkänt faktum att de är mindre benägna att använda preventivmedel än den vuxna befolkningen. Orsakerna till detta är fler. De är kanske hämmade på grund av okunskap eller av rädsla för att deras föräldrar skall upptäcka deras sexuella aktivitet. En annan orsak är att de inte har tillgång till preventivmedel. Dessa faktorer bidrar till en relativt hög andel tonårsgraviditeter. Trots nedgången under senare tid är de fortfarande vanliga i EG (se tabell 7. 5). Följande preventivmetoder är tillgängliga i EG: naturliga metoder (t. ex. så kallade säkra perioder, avbrutet samlag), hormonella metoder (t. ex. p—piller, medel som injiceras eller absorberas genom huden), barriärmetoder (t. ex. kondomer för män eller kvinnor, pessar, intrauterint preventivmedel typ spiral), kirurgiska ingrepp (t. e. x sterilisering av mannen eller kvinnan) samt preventivmedel som tas efter samlag (t. ex. piller). De vanligaste preventivmedlen är p—piller och kondom. Användningen av kondom har ökat tack vare arbetet för att förebygga HIV-smitta1819. Valet av preventivmetod påverkas sannolikt av utbud, kostnad och tillgänglighet, nationella riktlinjer, fysisk tillgång, kulturella och religiösa beaktanden, hälsotillstånd, partnerns preferens och socioekonomisk ställning. Ytterligare en faktor som inverkar på valet är de hälsorisker och bieffekter som en viss preventivmetod har. Vissa p- piller kan medföra högt blodtryck och ökad risk för blodpropp, medan vissa intrauterina preventivmedel medför en ökad risk för inflammationer i bäckenet, vilket gör att en del kvinnor inte kan tänka sig att använda dem. Valet av preventivmetod ändras sannolikt även under kvinnans fertila liv. Unga kvinnor kanske föredrar p- piller eller kondom medan intrauterina preventivmedel och kirurgisk sterilisering kan vara ett alternativ för äldre kvinnor. 113 I samtliga medlemsstater finns ett välutvecklat system för rådgivning i familje planeringsfrågor. Detta omfattar läkare, familjeplaneringsbyråer, moderskapskliniker och kommunala hälsocentraler. Kostnaderna varierar emellertid kraftigt. I en del medlemsstater (t. ex. Finland, Italien och Förenade kungariket) är preventivmedlen kostnadsfria20 21 medan andra länder (t. ex. Irland, Tyskland) har riktat in sig på vissa grupper, som t. ex. fattiga22 och unga23. I vissa medlemsstater (t. ex. Finland, Neder länderna, Sverige och Förenade kungariket) finns särskilda familjeplaneringsbyråer för sexuellt aktiva tonåringar24. 7. 4 Abort Tack vare förbättrade familjeplaneringsprogram har antalet oönskade graviditeter minskat men ändå inte helt försvunnit. Följaktligen finns det fortfarande ett behov av framkallad abort, inte minst bland tonåringar25. Orsakerna till att man väljer abort är bland annat följande: preventivmetoden har svikit, man har redan önskat antal barn, graviditeten är en följd av våldtäkt, fostret har konstaterats vara missbildat, det föreligger hälsorisker för modern eller de socioekonomiska omständigheterna är sådana att man väljer abort. Abort är tillåtet, enligt varierande kriterier/villkor, i samtliga medlemsstater utom Irland och Nordirland8. Sedan 1995 får dock hälso- och sjukvårdspersonalen på Irland berätta för sina klienter om lagliga aborttjänster inom EG, men endast inom ramen för fullständig rådgivning. De irländska kvinnorna fick år 1992 rätt att resa inom EG för att låta utföra en abort. Kriterierna för att få abort varierar kraftigt mellan de medlemsstater som tillåter abort. I samtliga tillämpas särskilda tidsgränser enligt vilka abort vanligen far utföras inom de tre första månaderna, men endast under vissa begränsningar under de följande tre månaderna. Rådgivning före aborten och en betänketid är obligatorisk i samtliga medlemsstater. I vissa medlemsstater föreskrivs också att sjuk- och hälsovårdspersonal kan vägra utföra en abort på moraliska grunder. Det verkar som om vissa medlemsstater (Spanien, Tyskland och Frankrike) nyligen liberaliserat sin abortpolitik - inte utan en viss kontrovers - medan andra länder (Italien och Belgien) försökt strama till sin26. Antalet aborter per 1000 kvinnor varierar i EG (se tabell 7. 6). De högsta talen finns i Sverige (18,3 kvinnor på 1000), Danmark (14,3 på 1000) och Frankrike (13,0 på 1000). Italien, Nederländerna och Spanien rapporterar betydligt lägre siffror: 8,6 och 6,0 respektive 5,4. En annan uppgift som ofta förekommer i abortstatistisk är proportionen aborter per 1000 levande födda. Föga förvånande varierar även detta förhållande inom EG. De högsta proportionerna finns i Sverige, Italien, Danmark, Frankrike och Förenade kungariket27 och de lägsta i Nederländerna, Luxemburg och Aborter utförs inte på Irland. Högsta domstolen i Irland har emellertid fastställt att abort skall tillåtas i fall där graviditeten utgör ett faktiskt, betydande hot mot moderns liv och detta hot inte kan undanröjas på något annat sätt. Abortlagen från 1967 som gäller England, Skottland och Wales omfattar inte Nordirland, där abort endast tillåts i fall moderns liv är i fara. 114 Spanien (se tabell 7. 6). Proportionerna i de senare länderna utgör endast en tredjedel av dem i den förra kategorin. till Aborter som utförs under goda medicinska förhållanden komplikationer. I en undersökning beräknas dödligheten vid lagliga aborter före åttonde veckan vara 0,5 per 100 00028. Detta kan jämföras med en mödradödlighet på 7 per 100 000 födslar (se avsnitt 3. 3). leder sällan Fastställandet av utvecklingen när det gäller aborter försvåras av bristen på uppgifter och svårigheterna med jämförbarhet. En granskning av uppgifterna från Förenade kungariket, Nederländerna och Spanien tycks peka på ett typiskt utvecklingsmönster efter att aborter blivit lagliga i en medlemsstat: till en början ökar antalet aborter, ofta markant, men med tiden stabiliseras detta antal och det kan till och med minska. 7. 5 Menopausen Menopausen - som bokstavligen innebär att den månatliga menstruationen upphör - kännetecknar slutet på kvinnans fertila tid, men avser i dagligt tal ofta den tidsperiod (20 år eller mer) under vilken kvinnans kropp anpassar till ett lägre hormonklimat före och efter att hon slutar menstruera. Medelåldern vid menopausen är 50-52 år och kvinnorna i EG kan således förvänta sig att en tredjedel av deras liv är efter menopausen. Menopausens effekter på kvinnans hälsa varierar. Uppskattningsvis 75 % av kvinnor i menopausen upplever vissa problem eller ett visst obehag men bara 10-20 % söker läkarhjälp29. Korttidseffekterna inbegriper vasomotoriska symptom (blodvallning och nattsvettning), urogenitala symptom och växlande sinnesstämningar. Dessa symtom antas bero på effekten av de minskande hormonnivåer (östrogen) som hör till menopausen. Kvinnornas ökade livslängd i EG har förstärkt debatten om de eventuella långsiktiga följderna av menopausen. Trots att det för närvarande inte finns några bevis på att det finns orsaksmässiga samband mellan hormonnivåer efter menopausen och hälsa efter menopausen, avslöjar dödlighetsstatistiken en förhöjd förekomst av hjärt- och kärlsjukdomar och osteoporos hos kvinnor efter menopausen. 7. 5. 1 Osteoporos och hjärt- och kärlsjukdomar Åldersrelaterad osteoporos förekommer hos både kvinnor och män, men är vanligare hos kvinnor på grund av den tilltagande förlusten av benvävnad under och efter menopausen. Osteoporos efter menopausen är ett bekymmer i hela EG på grund av den höga förekomsten av benfrakturer, särskilt höft- och ryggkotfrakturer, som leder till märkbar dödlighet, sjuklighet, begränsad rörlighet och sänkt livskvalitet. Enligt forskningen håller osteoporos på att bli allt vanligare. I en grekisk undersökning uppskattades det att 9 % av kvinnor över 45 år visar symptom på osteoporos30. I en finsk undersökning beräknades det att risken för att kvinnor över 50 år under sin livstid ådrar sig en fraktur på grund av osteoporos är 40 %31. Andra undersökningar visar att höftfrakturer har samband med 20 %:s dödlighet under det första året och 40 %:s dödlighet under de tre år som följer frakturen. Dessutom återfår över hälften av de som haft en höftfraktur aldrig mer sin fulla rörlighet32. 115 De förebyggande åtgärderna har inriktat sig på sätt att bibehålla livskvaliteten även i ålderdomen och på metoder för nedskärning av de kostnader som osteoporos orsakar. För närvarande finns inga nationella screeningprogram för osteoporos i EG även om det finns lokala screeningmöjligheter i de flesta länder. Ytterligare forksning krävs för att fastställa kostnadseffektiviteten hos de förebyggande metoderna. Till dessa hör primärt förebyggande verksamhet med ökad motion och större kalciumi itag bland tonåringar och kvinnor före menopausen, sekundärt förebyggande verksamhet som betonar vikten av tidig diagnostisering (och behandling) genom screening samt lertiärt förebyggande verksamhet som vanligen omfattar förebyggande av olycksfall och rehabilitering av kvinnor som lider av osteoporos. Hjärt- och kärlsjukdomar har länge ansetts vara en sjukdom som drabbar män, främst på grund av den låga incidensen bland kvinnor före menopausen. Bland kvinnor under 50 år är förekomsten endast en fjärdedel av vad den är bland män i samma ålder. Risken för hjärt- och kärlsjukdomar ökar emellertid markant med kvinnans ålder. Vid 60 års ålder har incidensen stigit till hälften av männens33. När man betraktar kvinnor under hela deras livslopp visar sig hjärt- och kärlsjukdomarna vara den största dödsorsaken. Med kvinnors ökade livslängd håller dessa dessutom på att bli en betydande orsak till sjuklighet inom hela EG. 7. 5. 2 Förebyggande verksamhet och, kontroll av symtomen Forskning kring orsakerna till och behandlingen av osteoporos och hjärt- och kärlsjukdomar bland kvinnor efter menopausen bedrivs i många medlemsstater. Sedan 1980-talet har många läkare börjat rekommendera HRT på grund av dess möjlighet att förebygga både osteoporos, hjärt- och kärlsjukdomar och - något som nyligen konstaterats - Alzheimers sjukdom34. Diskussionen om de relativa kostnaderna och nyttan av HRT är emellertid långt från avslutad. Det finns inga exakta tal för utnyttjandet av HRT i medlemsstaterna, men uppskattningsvis rör det sig om 2 % i Italien35, 4 % i Spanien36, 15 % i Nederländerna37, 20 % i Österrike38 och Sverige39 och 56 % i Finland40. Det finns bevis som tyder på att användningen av HRT är knutet till högre socioekonomisk status och bosättning i storstäder41. Kvinnor med högre utbildning är också mera benägna att använda HRT, vilket tyder på att informationen om de potentiella fördelarna (och bieffekterna) av HRT inte är tillräcklig bland allmänheten. Denna fråga angreps i Eurobarometer-undersökningen 1996, där kvinnorna ombads uppge huruvida de kände sig välinformerade (eller dåligt informerade) om HRT. Resultaten presenteras i figur 7. 5 och tabell 7. 7, av vilka framgår att 61 % tycker att de inte har fått tillräckligt med information om HRT. Om resultaten analyseras ålderskategori vi s bekräftas denna slutsats även om kvinnor i åldern 50-64 år verkar vara något bättre informerade än kvinnor i andra ålderskategorier. Detta är kanske förståeligt med tanke på att HRT är särskilt relevant för denna ålderskategori. Av figur 7. 5 framgår också att det finns en betydande variation mellan medlemsstaterna. Den högsta procenten dåligt informerade kvinnor uppgavs av Portugal, Irland och Spanien medan Finland och Luxemburg uppgav den lägsta siffran; något som i viss mån återspeglar användningsgraden i dessa länder. Totalt sett pekar dessa resultat tydligt på att det finns ett behov av mer (eller bättre) information om HRT i EG. 116 7. 6 Våld mot kvinnor Våld mot kvinnor - som av FN:s generalförsamling definierats som varje slag av könsbunden våldshandling som leder till, eller sannolikt kommer att leda till, fysiska, psykiska eller psykologiska skador eller lidanden för kvinnor, inbegripet hot om handlingar av detta slag, tvång eller egenmäktigt frihetsberövande, oavsett om detta sker i det offentliga eller i privatlivet42 - är en fråga som väcker allt mer oro i EGa 43. På grund av avsaknaden av nationell statistik om detta ämne är det omöjligt att säga huruvida den ökning av våld mot kvinnor som varseblivits är en faktisk ökning eller huruvida den beror på en högre grad av rapportering på grund av större medvetenhet och erkännande av problemet. Våld mot kvinnor betraktades ursprungligen som ett problem som gäller de mänskliga rättigheterna men har så småningom kommit att erkännas som en folkhälsofråga. Europeiska nätverket för kvinnors hälsa som inrättades i Wien 1994 har faktiskt tagit med våld mot kvinnor som ett av sex viktiga hälsoproblem. Även om det är bekant att våld mot kvinnor sträcker sig över socioekonomiska, kulturella, religiösa och rasrelaterade gränser är man orolig för att vissa grupper av kvinnor, särskilt äldre, invandrade och fattiga kvinnor är särskilt utsatta. Orsakerna till våld mot kvinnor är inte klara, men alkohol- och narkotikamissbruk, fattigdom och trångboddhet är faktorer som man vet förvärrar våld mot kvinnor44. Det har även hävdats att förändringar i samhället som strävar till att höja kvinnors status (i förhållande till männens) kan ha bidragit till ett ökat antal övergrepp och sexuellt våld mot kvinnorna45. 7. 6. 1 Våld i hemmet Trots att det finns få uppgifter är det numera ett erkänt faktum i samtliga medlemsstater att våld mot kvinnor som utförs av en manlig partner är den vanligaste formen av våld46 47. I allmänhet skiljs det i de tillgängliga uppgifterna mellan våld i hemmet och sexuellt våld, även om överlappningen är stor eftersom våldtäkt i ett intimt förhållande även betraktas som en form av våld i hemmet. Det finns mycket begränsade uppgifter om vilka långsiktiga hälsoföljder som orsakas av våld i hemmet. De enstaka undersökningar som finns är i allmänhet inriktade mer på psykologiska än fysiska följder. Det uppskattas exempelvis att misshandlade kvinnor är fyra eller fem gånger mer benägna till att söka psykiatrisk vård och fem gånger mer benägna till AQ självmordsförsök än icke-misshandlade kvinnor. I en dansk studie om kvinnor som försökt begå självmord fann man att de hade utsatts för stort psykologiskt och fysiskt våld49. Under senare tid har man i flera medlemsstater utfört undersökningar för att få fram grundläggande uppgifter om antalet kvinnor som utsatts för våld i hemmet. Uppskattningarna varierar och rör sig från en av fem kvinnor i Irland50 och en av fyra i Förenade kungariket51 till en av tre i Portugal52 och Tyskland53. Europeiska kommissionen har nyligen lagt fram ett förslag om ett program för gemenskapsåtgärder mot kvinnohandel som syftar till sexuellt utnyttjande44. 117 7. 6. 2 Våldtäkt och sexuella övergrepp Våldtäkt och sexuella övergrepp kan leda till fysiska skador och allvarliga emotionella trauman. Dessutom är våldtäktsoffer också oftare utsatta för en rad olika hälsorisker, allt från död/självmord till oönskad graviditet, sexuellt överförda sjukdomar inbegripet HIV, långvariga kroniska besvär samt psykologiska symptom såsom depression, vrede, skuldkänslor, sömn- och ätstörningar, rädsla för sex och koncentrationssvårigheter54. Det är allmänt erkänt i hela EG att våldtäkt är ett brott som anmäls i alldeles för liten utsträckning. I Finland till exempel anmäldes på 1980-talet i genomsnitt 345 våldtäktsfall per år, trots att polisen uppskattar att den verkliga siffran ligger på mellan 6000 och 10 000 fall per år55. Andra uppgifter om antalet våldtäkter per år varierar från 125 i Portugal (1992), 1381 i Sverige (1995), 1599 i Spanien (1992) till 5082 i Förenade kungariket (1994). I Nederländerna uppges antalet våldtäkter på grundval av befolkningen. Där ökade antalet från 7 till 10 kvinnor per 100 000 mellan 1980 och 198856. 7. 6. 3 Sexuell trakassering ochförföljning Medvetenheten om sexuell trakassering - oönskade sexuella närmanden - och om förföljning - envist besvärande av någon - har under de senaste åren ökat i medlemsstaterna. Även om det inte finns någon nationell statistik antyder flera under sökningar att sexuella trakasserier riktade mot kvinnor är mycket vanliga. I Finland till exempel uppskattades det i en studie att 26 % av kvinnorna (jämfört med 4 % av männen) i ålderskategorin 18-24 år upplevt sexuell trakassering57. Rapporterna från Nederländerna påvisar att en av tre flickor under 16 års ålder har upplevt någon typ av ofrivilligt sexuellt närmande, allt från sexuell trakassering till våldtäkt58. Referenser West, R. (1994). Eating disorder: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health Economics. Ibid. Hoek, H. W. (1995). "Impact of Urbanization on Detection of Eating Disorders". Psychiatry, 152:8, 1272-1278. Thomas, C. (1996). British Report on Women's Health, Lancaster: opublicerad. West, R. (1994). Eating disorder: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health Economics. West, R. (1994). Eating disorder: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health Economics. Weilandt, C. (1996). German Report on Women's Health, Bonn: opublicerad. Folkhälsoinstitutet och Socialstyrelsen (1995). Ett liv av vikt. Regeringens uppdrag av anorexia-bulemia. Stockholm. West, R. (1994). Eating disorder: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health Economics. Vervaet, M. (1996). Attitudes of schoolboys and girls toward body-weight and eating habits and eating-style as a risk factor for eating disorders: a pilot study in young females (opublicerad). 118 Vermeulen, M. (1996). Dutch Report on Women's Health, Amsterdam: opublicerad. Azevedo, M. -H. -P. , Ferreira, C. -P. (1992). "Anorexia Nervosa and Bulimia: A Prevalence Study. " Acta Psychiatry Scandinavia, 86: 432-436. West, R. (1994). Eating disorder: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health Economics. European Centre for Epidemiological Monitoring of AIDS, HIV/AIDS Surveillance in the European Community and COST countries: Quarterly Report no 36, 30 september 1996. McKeganey et al. (1992). "Female streetworking prostitution and HIV infection in Glasgow. " BM/305:801-804. Piot et al. (1988). HIV infection in female prostitutes. Antwerp: Institute of Tropical Medicine. "HIV infection in European female sex workers: epidemiological link with the use of petroleum based lubricants". AIDS, 7:401-408. Ditch, J. , Bradshaw, J. and Eardley, T. (1994). Developments in national family policies in 1994. York: University of York. Medlemsstaternas rapporter om kvinnors hälsa, opublicerade. Sinkkonen, S. (1996). Finnish Report on Women's Health. Kuopio: opublicerad. Thomas, C. (1996). British Report on Women's Health. Lancaster: opublicerad. Riper, H. , Cowley, H. (1996). Irish Report on Women's Health. Limerick: opublicerad. Weilandt, C. (1996). German Report on Women's Health. Bonn: opublicerad. Medlemsstaternas rapporter om kvinnors hälsa, opublicerade. Coeytaux, F. M. , Leonard, A. H. , Bloomer, CM. (1993). "Abortion". In: Koblinsky, M. , Timyan, J. and Gay, J. (red. ). The Health of Women: a global Perspective. Colorado: Westview Press. Ditch, J. , Bradshaw, J. and Eardley, T. (1994). Developments in national family policies in 1994. York: University of York. Saurel-Cubizolles, M. J. , Blondel, B. (1996). La santé des Femmes. Flammarion Médecine- Sciences, Paris. Segal, S. , LaGuardia, K. D. (1990). "Termination of pregnancy: a global view. " Baillieres Clin Obstet Gynecol, 4: 235-247. Haas, S. , Schiff, I. (1988). "Symptoms of oestrogen deficiency". In: Studd, J. W. W. and Whitehead, M. -I. (red. ) The Menopause. Oxford: Blackwell Scientific Publications, ss. 15-23. Kallinikos, G. , Roumeloitou, A. (1995). Greek Report on Women's Health. Aten: opublicerad. Kroger, H. (red. ) (1995). "Osteoporoosin diagnosointi ja hoito Kuopion yliopistollisen sairaalan alueella. " Pohjois-Savon saraanhoitopiirin julkaisuja (Publikation utgiven av Norra Savolax sjukvårdsdistrikt) No 22/1995. Kuopio. Stray-Pedersen, B. (1996). "Osteoporosis - The Silent Thief. In: European Insitute of Women's Health, Women in Europe: Towards Healthy Ageing. Rapport från konferens den 16 oktober 1996, Dublin: European Institute of Women's Health. Llewllyn-Jones, D. and Abraham, S. (1988). Menopause. Oxford: Penguin Books. Se t. e. x. Paganini-Hill, A. (1995). "The risks and benefits of estrogen replacement therapy: leisure world. ". Int J Fertil Menopausal Stud, 40 (suppl 1): 54-62. Se även Boulton, A. (1996). "Hormone therapy may protect against Alzheimer'd disease". BMJ, Vol. 313, s. 442. Bailey, J. , Kraft van Ermel, L (1995). "Hormone replacement therapy, current practice and future trends". European Menopausal Journal 2(1), 4-7. Martinez, F. J. , Varela, E. , Suarez, S. (1994). "The menopause and hormone replacement therapy: its prevalence in the town of Lugo". Atenciôn Primaria, 14(9): 1052-1057. Vermeulen, M. (1996). Dutch Report on Women's Health. Amsterdam: opublicerad. Birbaumer, A. (1996). Austrian Report on Women's Health. Wien: opublicerad. Sundh, M. , Renck, B. (1996). Swedish Report on Women's Health. Karlstad: opublicerad. Sinkkonen, S. (1996). Finnish Report on Women's Health. Kuopio: opublicerad. Topo Päivi, Klaukka Timo, Hemminki Elina och Utela Antti (1991). "Use of hormone replacement therapy in 1976-89 by 45-64 year old Finnish women". Journal of Epidemiology and Community Health, 45: 277-280. Förenta Nationerna ( 1994). A/RES/48/104. Europeiska gemenskapernas kommission (1996b). Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet angående kvinnohandel som syftar till sexuellt utnyttjande. KOM (96) 567 slutlig. Bryssel: Europeiska gemenskapernas kommission. 119 26 27 29 32 35 36 42 45 47 49 50 53 WHO (1995b). Investing in Women's Health: Central and Eastern Europe. Copenhagen: WHO Regional Publications 55. Sundh, M. , Renck, B. (1996). Swedish Report on Women's Health. Karlstad: opublicerad. Heise, L. (1993). "Violence against women: the missing agenda". I: Koblinsky, M. , Timyan,J. and Gay, J. (red. ) The health of women: a global Perspective. Colorado: Westvkw Press. Romkens, R. (1996). Gewoon Geweld? Amsterdam/Lisse: Swets & Zeitlinger. Heise, L. (1993). "Violence against women: the missing agenda". I: Koblinsky, M. , Timyan,J. and Gay, J. (red. ) The health of women: a global Perspective. Colorado: Westview Press. Arcel, L. T. , Mantonakis, J. , Petersoon, B. , et al. (1992). "Suicide attempts among Greek and Danish women and the quality of their relationships with husbands or boyfriends". Acta Psychiatr Scandinavia, 85(3), 189-195. Moloney, E. (1996). "Domestic violence suffered by 1 in 5 women". Irish Independent den 30 april, 5. Mooney, K. (1993). The Hidden Figure: Domestic Violence in North London. Islington: Islington Council. Silva, L. (1995). "Entre Marido e Mulher Alguém Meta a Colher". À Bolina: Coleccao das Mulheres e dos Hornens. Weilandt, C. (1996). German Report on Women's Health. Bonn: opublicerad. Heise, L. (1993). "Violence against women: the missing agenda". I: Koblinsky, M. , Timyan,J. and Gay, J. (red. ) The health of women: a global Perspective. Colorado: Westview Press. Sinkkonen, S. (1996). Finnish Report on Women's Health. Kuopio: opublicerad Medlemsstaternas rapporter om kvinnors hälsa (1996), opublicerade. Haavio-Mannila, E. & Kontula, K. (red. ) (1993). Suomalainen seksi. Tietoa suomalaisten sukupuolielämän muutoksesta. WSOY. Vermeulen, M. (1996). Dutch Report on Women's Health. Amsterdam: opublicerad. 120 (Figur-Tabell) 121 Fieur 7. 1 Andel kvinnor som var missnöjda med sin kroppsvikt*, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) • au 15 Ar 15-24 år Grekland Förenade Kungariket Frankrike Finland Nederländerna Danmark EU 15 Spanien Sverige Tyskland, ö. Luxemburg Belgien Portugal Italien Österrike Tyskland, V. Irland 0% 20% 40% 60% 80% 100% Rangordnat efter åldersgruppen 15 - 24 ar Kalla: eurobarometer 44. 3/1996 * De tillfrågade ombads uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "Jag är mycket nöjd med min kroppsvikt" Figuren visar andelen tillfrågade som inte höll med om (antingen i viss mån eller helt) detta påstående Tabell 7. 1 Andel kvinnor som var missnöjda med sin kroppsvikt*, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 15-24 år 25-34 år 35-64 år 65+ år Totalt Grekland Förenade Kungariket Frankrike Finland Nederländerna Danmark EU 15 Spanien Sverige Tyskland, Ö. Luxemburg Belgien Portugal Italien Österrike Tyskland, V. Irland Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 * De tillfrågade ombads uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "Jag ar mycket nöjd med min 46,5 45,0 40,0 39,5 35,7 33,4 33,3 32,7 30,5 30,2 29,7 28,5 26,9 24,3 23,0 20,0 18. 9 35. 3 43,6 41,2 52,3 28,7 32,7 30,6 31,2 38,2 18,1 38,8 40,5 27,4 19,1 28,0 23. 9 27,1 33,7 47,9 28. 8 45,4 42,4 31,4 30,7 31,5 39. 3 19,4 26,5 28,5 12,6 26,8 40,7 22,1 26,8 42. 1 50,4 40. 6 52,2 35. 6 38,0 35,4 34,4 42. 6 26,9 36,9 34,3 26,5 25,8 28,3 31,7 28. 6 45. 9 56,9 43. 7 60,0 38. 0 43,8 40,1 37,8 49. 3 33,3 42. 3 35,8 31,0 28,3 33,1 41,2 34. 2 kroppsvikt. " Figuren visar andelen tillfrågade som inte höll med om (antingen i viss mån eller helt) detta påstående 122 Fieur 7. 2 Andel kvinnor som hållit diet under det senaste året, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) ab15år 15-24 ar Grekland Luxemburg Förenade Kungariket Danmark Nederländerna EU 15 Frankrike Spanien Belgien Italien Tyskland, ö. Finland Sverige Österrike Irland Tyskland, V. Portugal 0% 20% 40% 60% 80% 100% Rangordnat efter Åldersgruppen 15 -24 år Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 Tabell 7. 2 Andel kvinnor som hållit diet under det senaste året, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 15-24 år ab25 år Totalt Grekland Luxemburg Förenade Kungariket Danmark Nederländerna EU 15 Frankrike Spanien Belgien Italien Tyskland, ö. Finland Schweden Österrike Irland Tyskland V. Portugal Källa : Eurobarometer 44. 3/1996 35. 7 35,8 34. 6 27,7 24. 8 24,5 25,4 24,1 23. 1 24,8 17,9 18,5 19,0 18,1 20,9 16,7 20. 0 43,7 40,7 39. 0 35,8 31,4 23,6 22,5 22,1 20,2 19. 2 19,1 18,6 16. 7 15,2 14. 2 11,7 7,7 34,1 34. 8 33,7 26,4 23. 8 24,7 26,0 24,6 23,7 26,1 17,8 18,5 19,4 18,6 22. 7 17,4 22. 8 123 Andel kvinnor som var missnöjda med sin kroppsikt, efter viktkategori' Kvinnor 18+ år, EU 15 (1996) WW 7. 3 Sverige Tyskland, ö. Finland Frankrike Grekland Förenade Kungariket Danmark Spanien EU 15 Nederländerna Tyskland, V. Irland Österrike Luxemburg Portugal Italien Belgien _) h I 30+ BMI kraftig övervikt <18BMI extrem undervikt EU- Genomsnittet 0% 20% 40% 60% 80% 100% Rangordnat efter kraftig övervikt Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 * De tillfrågade ombads uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "Jag fir mycket nöjd med min kroppsvikt" Figuren visar andelen tillfrågade som inte höll med om (antingen i viss mån eller helt) detta påstående Tabell 7. 3 Kumulativt antal aids-fall* efter smittad grupp, EU 15 (1996) Kvinnor Totalt, kumulativt** Antal Totalt, kumullativt ** % 14. 049 71 1. 439 10. 199 1. 597 27. 355 51,4 0,3 5,3 37,3 5,8 100 Smittad grupp Homo-/bisexuell man Sprutnarkoman Homo-/bisexuell sprudnarkoman Blödarsjuk/koaguleringssjukdom Mottagare av blodtransfusion*** Heterosexuell kontakt ôveriga****/obestâmd Totalt Män Totalt, kumulativt * * Antal 59. 260 51. 535 2. 535 2 806 1. 635 12. 869 6. 344 136. 984 Totalt, kumullativt** % 43,3 37,6 1,9 2,0 1,2 9,4 4,6 100 * 13 år och ålder ** Sedan epidemin bröt ut *** inkl. transsexuella personer **** inkl. mottagare av blodpreparat Källa : European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, Quarterly Report No. 36, 30 september 1995. 124 Figur 7. 4 Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning huvudsakligen sker, 1985-1995 Österrike Antalet fall** för varje diagnosår Women - Femmes Cases-Cas 90-, 8 0- 70- 60- 50- 40- 3 0- 20- 10. •. •«•£. - • - • *. v U t i U j ft • fr « —T i » —i 85 88 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic r~~i 1 1 Belgien Antalet fall** för varje diagnosår Women - Femmes Cases - Cas 120-j 100- 80- 60 4 0- 2 0- , „. - • - •' 0 I i'""Y ;*""\""x"*'i î*""i 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of Diagnosis - Armée de diagnostic *t i' IDU-UDi Heterosex. EDU = Sprutnarkomaner Heterosex. = Heterosexuella •13 år och äldre ••Justerat till följd av förseningar I rapporteringen 1993-1995 125 Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning huvudsakligen sker, 1985-1995 Danmark Antalet fall** för varje diagnosår Women - Femmes Cases-Cas 160-1 140- 120 100 8 0- 6 0- 4 0- 20 ^ r^r^'^T^V^r"?"'''! 8 6 8 8 8 7 88 89 90 9 1 9 2 9 3 9 4 95 Year of diagnosis -Année de diagnostic Finland Antalet fall** för varje diagnosår Women - Femmes Cases-Cas 30 -j 2 5- 20 15 10- 5- , «. • • * • « ,. «» • *» * fcffj*. *H*iy | ^» ,* *| * •» mfâ* ^. tV'yrUk^ 1. 1 • • i •. y IIIJ 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic IDU-UDi Heterosex. IDU = Sprutnarkomaner Heterosex. = Heterosexuella •13 år och äldre ••Justerat till följd av förseningar I rapporteringen 1993-1995 126 Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning huvudsakligen sker, 1985-1995 Frankrike Antalet fall** för varje diagnosår Women - Femmes Cases-Cas 2500 2000- 1500- 1000 500. L r T f * l — -T 85 86 87 •"" 1 i r V^ , V M ' ' • *, ,• 1 r T i 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Armée de diagnostic Tyskland Antalet fall** för varje diagnosår Cases-Cas Women - Femmes 1400- 1200 - 1000- 8 0 0- 800 4 0 0- 2 0 0- tmmtf tiYm. * m t m ' 1 t 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de dtagnostJc -i 1 | j j IDU-UDI Heterosex. IDU = Sprutnarkomaner Heterosex. = Heterosexuella •13 år och äldre ••Justerat till följd av förseningar I rapporteringen 1993-1995 127 Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning huvudsakligen sker, 1985-1995 Grekland Antalet fall** för varje diagnosår Women - Femmes 140-i 120- 100- 80 60- 4 0- 2 0- j M. y 1 -'jTiftfcjatffy4B|iM»ytit*«^tin. ,. ^ 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diaonos» • Anne» de diagnostic Irland Antalet fall** för varje diagnosår Women - Femmes Cases-Cas 30-t 25 2 0- 15- 10 5 / \ * II I I I I 1 "' i' t 1 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of cBagnosis - Année de ef agnostic IDU-UDI - • -• Heterosex. IDU = Sprutnarkomaner Heterosex. = Heterosexuella •13 år och äldre ••Justerat till följd av förseningar I rapporteringen 1993-1995 12S Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning huvudsakligen sker, 1985-1995 Italien Antalet fall** för varje diagnosår Women - Femmes Cases-Cas 3000-1 2500 2000 1500- 1000- 5 0 0-. , - 0 Juuai4 85 88 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year ctf diagnosis-Année de dtegnostte Luxembure Antalet fall** för varje diagnosår Cases-Cas Women - Femmes 12-i 10 8- 6- 4 2- o-Ri—i—i"* i V > *f—> V > i 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic 4* IDU-UDI Heterosex. IDU = Sprutnarkomaner Heterosex. = Heterosexuella * 13 år och äldre ••Justerat till följd av förseningar I rapporteringen 1993-1995 129 Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning huvudsakligen sker, 1985-1995 Nederländerna Antalet fall** för varje diagnosår Women - Femmes Cases-Cas 400-. 350- 300- 250- 200- 150 100- 50 -| ***** «~-*r. \a****:T*:<~~:'T i T n—i—r — - i—i—i—i—» 87 8 8 8 9 90 9 1 9 2 9 3 9 4 95 8 5 88 Year of diagnosis - Année de diagnostic Portugal Antalet fall** för varje diagnosår Women - Femmes Cases-Cas 300-1 2 5 0- 2 0 0- 1 5 0- 1 0 0- so -. ••»••*' Q - — w i t Wi i « i —»»yWlUIni 1111 i»m i » ' I' 85 68 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic IDU-UDI Heterosex. IDU = Sprutnarkomaner Heterosex. = Heterosexuella •13 år och äldre ••Justerat till följd av förseningar I rapporteringen 1993-1995 130 Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning huvudsakligen sker, 1985-1995 Spanien Antalet fall** för varje diagnosår Women - Femmes Cases-Cas 4000-* 3500- 3000 2500 2000 A 1500 1000- 500- ' »""*" t+ 1 1 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 1 1 1 1 \ Year of diagnosis - Année de diagnostic Sverige Antalet fall** för varje diagnosår Women - Femmes Cases-Cas 120-1 100- 80- 60- 40- 20- i. i,. ,*<,ir. ft. nAyiin>yMirr«>*Trl t i i r—~ 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis - Année de diagnostic IDU-UDI -Heterosex. •13 är och äldre ••Justerat till följd av förseningar 1 rapporteringen 1993-1995 131 Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning huvudsakligen sker, 1985-1995 Fdrenade kungariket Antalet fall** för varje diagnosår Cases-Cas Women - Femmes 1200 1000 8 0 0- 600- 400- 200- 0 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Year of diagnosis • Année de diagnostic IDU-UDI - • - • H e t e r o s e x. * 13 år och äldre **Justerat till följd av förseningar I rapporteringen 1993-1995 132 Tabell 7. 4 Kumulativt antal aids-fall båda könen4, EU 15 (1996) Land I Totalt, kumulativt* 30. 09. 1996 Österrike Belgien Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg Nederlfindema Portugal Spanien Sverige Förenade Kungariket Totalt EG ' Sedan epidemin bröt ut. Källa : European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, 1. 609 2. 203 1. 957 248 43. 451 15. 308 1. 422 549 35. 949 114 4. 199 3. 575 41. 598 1. 445 13. 394 167. 021 1 ~ Quarterly Report No. 36, 30 September 1996 Tabelle 7. 5 Användning av preventivmedel och fruktsamhetstal hos kvinnor, EU 15 Land Österrike Belgien Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Spanien Sverige Förenade Kungariket Kvinnor tom använder preventivmedel (%) 1986-93 71 79 78 80 81 75 u. s u. s 78 u. s 76 66 59 78 81 Summerad fruktsamhet 1970 1993 % levande f5dda av moder yngre an 20 ar, senast tillgängliga år Fruktsamhet per 1 000 kvinnor 15 19 år 1970 1990 2,30 2,20 1,90 1,80 2,50 2,10 2,30 3,90 2,40 u. s. 2,60 2,80 2,80 1,90 2,40 1,50 1,70 1,70 1,90 1,70 1,30 1,40 2,10 1,30 1,70 1,60 1,60 1,20 2,10 1,80 5,76 (1992) 3,69(1986) 2,73(1988) 2,70 (1992) 2,40(1991) 3,36(1991) 5,82 (1992) 4,35 (1987) 3,00(1994) 2,62 (1989) 1,87 (1992) 10,35 (1985) 5,20 (1989) 3,11(1986) 8,13(1989) 61,4 31,1 32,4 32,2 26,4 n. v. 36,5 16,9 42,8 28,0 22,6 29,4 14,1 34,0 49,7 21,3 12,2 9,1 12,1 9,0 n. v. 26,3 16,0 10,0 11,6 8,3 26,3 16,7 12,7 33,0 Källa : Human Development Report 1995/HFA. 1996. 133 Tabell 7. 6 Aborder, EU(15) Aborder, Ugstiftnmgsår Aborder per 1000 kvinnor Aborder pé 1 000 levande födda, alla ådrar Aborder på 1000 levande födda, under 20 år Österrike Belgien Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Spanien Sverige Förenade Kungariket 1975 1990 1970 1975 1992/1996 1986 olagligt 1978 1979 1984 1984 1985 1938 1968 u. s. U. S. 14,3 7,9 13,0 U. S. U. S U. S 8,6 U. S. 6,0 U. S. (1993) (1994) (1990) (1994) (1994) 5,38 18,3 12,18 (1994) (1994) (1994)» U. 8. U. S. 278,00 157,34 254,00 146,60 108,25 u. s. 287,30 99,0 98,70 200,00 92,70 290,00 227,48 (1992) (1993) (1990) (1992) (1991) (1991) (1992) (1992) (1994) (1990) (1993) (*988) u. s u. s 1856,07 961,22 1058,00 u. s. 86,47 u. s. U. S. U. S. 558,50 U. S. U. S. 1701,40 663,52 (1988) (1991) (1990) (1992) (1988) (1993) (1988) Källa : Human Development Report 1995/HFA, 1996. 134 Andel kvinnor som inte var väl underrättade om tillförsel av könshormon Kvinnor 35+ år,EU 15 (1996) Fieur 7. 5 Portugal Irland Spanien Grekland Italien Nederländerna Förenade Kungariket EU 15 Tyskland, V. Tyskland, Ö. Österrike Sverige Frankrike Danmark Belgien Finland Luxemburg 50-64 år • 35-49 år Genomsnittet 0% 20% Rangordnat efter åldersgruppen 50 - 64 år 40% % inte underrättade 60% 80% 100% Kalla: Eurobarometer 44. 3/1996 Tabell 7. 7 Andel kvinnor som inte var väl underrättade om tillförsel av könshormon, Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Portugal Irland Spanien Grekland Italien Nederländerna Förenade Kungariket EU 15 Tyskland V. Tyskland ö. Österrike Sverige Frankrike Danmark Belgien Finland Luxemburg Källa: Eurobarometer 44. 3/1996 <35 år 77,3 69. 8 72. 7 76,7 89,7 67,9 70,1 71,7 64,5 67,2 64. 7 77. 0 66. 0 71,4 55,8 54. 6 53,7 35-49 år 50-64 år 67,9 67,4 67,0 65,2 61,6 50,5 50. 5 47,1 42,1 40,7 39,4 36,5 28,6 26,8 26,0 15,2 10,8 69,2 64,4 62,2 75,8 71,2 65,7 60,8 59. 3 59. 2 51,2 59. 7 57. 3 55,3 53,6 33,1 36,4 44. 6 135 65+ år 67,0 74,7 71,0 81,0 69,0 51,5 62,7 58,5 65,9 54,0 58,2 46. 1 45,5 41. 9 32,3 32. 8 21,6 Totalt 71,5 68,5 68. 7 74,6 75. 2 62,9 62. 8 60,9 57. 5 54,7 57,6 57. 4 51,4 51,6 39,9 36,7 40. 3 8. SLUTSATSER Denna rapport har utarbetas i syfte att ge en översikt över frågor som gäller kvinnors hälsa och kvinnors hälsotillstånd. Syftet med rapporten är att klarlägga hw^ofrågor som gäller kvinnor med utgångspunkt i de färskaste uppgifterna i gemenskapen oc i att väcka debatt. Rapporten är inte avsedd att utgöra en grund för ett nytt gemenskapsprogram för kvinnors hälsa, men de resultat man kommit fram till kommer i tillämpliga tall att integreras i befintliga program. Trots att de tillgängliga uppgifterna är långt från ideala har det varit möjligt att samla in tillräckliga uppgifter för att ge en bild av (några av) de många olika dimensionerna i kvinnors hälsa. Det framgår tydligt att kvinnorna i EG är ganska friska, både vad gäller förväntad livslängd, som för närvarande är 80 år, och självupplevt hälsotillstånd. I medeltal uppgav mer än 60 % av kvinnorna i EG sig vara vid god eller mycket god hälsa. Detta är ett resultat av att det skett förbättringar i kvinnors hälsa under flera årtionden, dels till följd av de allmänt förbättrade levnadsförhållandena i EG och dels till följd av att kvinnornas status i samhället förbättrats. Kvinnornas hälsa varierar självfallet från medlemsstat till medlemsstat, dels på grund av olika utgångslägen och dels på grund av att framstegen varit varierande. Tydligt är att de största framstegen gjorts i vissa av de medlemsstater som för tjugo år sedan hade det sämsta hälsotillståndet, medan resultaten i andra medlemsstater där hälsotillståndet redan länge varit gott har varit måttliga. Trots de förbättringar som skett finns det fortfarande anledning till oro över kvinnors hälsa. Nästan en av fyra kvinnor i EG uppger någon grad av funktionsnedsättning på grund av långvarig sjukdom. Dessutom uppger ett stort antal (och en stor procentandel) kvinnor en ohälsosam livsstil (t. ex. rökning, alkoholkonsumtion, stillasittande och ohälsosam kost). Tillsammans bidrar dessa faktorer till (mycket av) de funktions- nedsättningar, den sjuklighet och för tidiga död som förekommer hos kvinnorna i EG. De främsta dödsorsakerna bland kvinnorna är hjärt- och kärlsjukdomar samt cancer. Båda dessa sjukdomar leder också till ett märkbart antal för tidiga dödsfall, som till stor del skulle kunna undvikas antingen med hjälp av primärt förebyggande verksamhet, förbättrade levnadsvanor eller med hjälp av sekundärt förebyggande verksamhet (tidig diagnos av sjukdom genom screening t. ex. ). Tyvärr verkar det finnas betydande missuppfattningar bland kvinnorna om i vilken grad de riskerar hjärtsjukdomar och vilka de främsta riskfaktorerna är för denna sjukdom. Uppgifterna om hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande verksamhet tyder på stora variationer mellan medlemsstaterna vad gäller kvinnors tillgång till de tjänster de behöver. Det är särskilt anmärkningsvärt att mindre än hälften av kraftigt överviktiga kvinnor över 40 år, som lider större risk att insjukna i typ 2 diabetes, under föregående år genomgick kontroller för denna sjukdom som ökar snabbt och orsakar en betydande sjuklighet och dödlighet. Det är också anmärkningsvärt att de flesta kvinnor, oberoende av åldern, inte tycker att de har tillräcklig information om de möjliga fördelarna och nackdelarna med HRT. Dessa och andra upptäckter visar tydligt art det finns ett antal viktiga hälsofrågor för kvinnor som ännu inte har behandlats. 136 I den sista delen i rapporten har man försökt betona olika framträdande hälsofrågor som är av betydelse för kvinnor i olika skeden av livscykeln. Där är i synnerhet uppenbart att HIV och aids inte längre är en fråga endast för (homosexuella) män. Faktum är att kvinnor löper större risk att ådra sig sjukdomen än män, även om de fortfarande utgör en minoritet bland aidsoffren. Arbetet med att förhindra denna sjukdoms spridning bör därför också inriktas på kvinnor. Ätstörningar bland unga kvinnor verkar vara ett växande hälsoproblem som kan få allvarliga konsekvenser. Bland äldre kvinnor är ett av de största bekymren att det blir allt vanligare med osteoporos, något som dels beror på att antalet äldre ökaroch dels på att man inte ägnar tillräcklig uppmärksamhet åt möjligheterna till förebyggande och behandling. Avslutningsvis är det viktigt att betona att denna rapport om kvinnors hälsa inte är avsedd att göra gällande att man bör fästa större vikt vid kvinnors hälsa än vid mäns, utan snarare att deras hälsoproblem av biologiska, sociala och andra skäl skiljer sig från männens och att detta faktum förtjänar att uppmärksammas. Kvinnor lever måhända längre än män i dag, men de lider betydligt mer av sjukdomar och funktionsnedsättningar. Erkännandet av de hälsoproblem som är unika för kvinnor är det första steget mot en förbättring av deras situation. 137 BILAGA I ORDLISTA Anorexia nervosa: Ätstörning och psykologisk störning som oftast uppstår hos kvinnor. Den kännetecknas av extrem bantning, viktminskning och självsvält samtidigt med störd kroppsuppfattning och förlorad kontroll och kan leda till döden1. Bulimia nervosa: Ätstörning och psykologisk störning som oftast uppstår hos kvinnor. Den kännetecknas av intagande av stora mängder föda på kort tid (hetsätning) samtidigt med en känsla av bristande kontroll och återkommande kompenserande beteende för att förhindraviktökning, t. ex. genom kräkningar2. Sjukdomar i cirkulationsorganen: Till dessa räknas akut myokardinfarkt och andra ischemiska hjärtsjukdomar. Ischemi är lokaliserad tilltäppning av blodflödet3. Incidens: Ett begrepp som anger hur många människor som insjuknat i en viss sjukdom under en angiven tidsperiod (vanligtvis ett år)4. Spädbarnsdödlighet: Det årliga antalet döda barn under 1 års ålder per 1 000 levande födda barn5. Förväntad livslängd: Den ålder som en person inom en viss åldersgrupp genomsnittligt kan förväntas uppnå, förutsatt att den aktuella åldersspecifika dödligheten förblir oförändrad. T. ex. är den förväntade livslängden vid 65 års ålder det genomsnittliga antalet år som en person i 65 års ålder kan förväntas leva6. Mödradödlighet: Dödsfall i samband med förlossning, rapporteras vanligtvis per 100 000. Menopaus: Tidpunkt för den sista månatliga menstruationen, vilket innebär slutet på den fertila tiden i kvinnans liv. Menopausen i EG inträffar vid i genomsnitt 50 - 52 års ålder. 138 Prevalens: Den andel av en viss befolkning som är sjuk i en viss sjukdom vid en viss tidpunkt7. Förkortad förväntad livslängd (i år) på grund av död före 65 års ålder: Den hypotetiska ökningen av den förväntade livslängden åldersgruppen 0 - 64 år utelämnas helt8. ifall dödligheten i Standardiserat dödlighetstal (SDR): Antalet döda per 100 000 anpassat till ålderstrukturen hos en europeisk standardpopulation. Standardiserade dödlighetstal gör det möjligt att göra jämförelser mellan olika länder under längre tidsperioder då dödligheten mäts oberoende av olika åldersstrukturer och populationer. De dödlighetstal som anges i denna rapport har beräknats av Världshälsoorganisationen (WHO)9. Summerad fertilitet: Det genomsnittliga antalet levande födda barn som en kvinna skulle föda under sin livstid om hon skulle föda barn vid respektive ålder enligt det rådande genomsnittet i olika åldrar10. American Psychiatrie Association (1987), Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSMIII-R), Washington, D. C. : American Psychiatric Association. Ibid. Eurostat (1995b), Yearbook 1995, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas ofFicella publikationer. EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. Ibid. EGK (1995b), Den demografiska situationen i Europeiska unionen, 1994, Byrån för Europeiska gemenskapernas officella publikationer. EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. WHO (1996), Health for All Database, Köpenhamn: WHO Regional Office for Europe. EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. Eurostat (1995b), Yearbook 1995, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officella publikationer. EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. 139 BILAGA II FÖRTECKNING ÖVER FIGURERNA Figur 1. 1: Figur 1. 2: Figur 2. 1 : Figur 2. 2: Figur 2. 3: Figur 2. 4: Kvinnors hälsa uppmärksammas tillräckligt, 1996, kvinnor 15+ år,EU 15 Kvinnors hälsa uppmärksammas tillräckligt, 1996, kvinnor 15+ år Feminiseringskvot, 1996, (EU 15) Feminiseringskvot i åldersgrupperna 0 - 19 år och 60+ år, 1996 (EU 15) Familjer, i går och i dag, EU 15 Tendenser i den ekonomiska indikatorn på fertilitet under de 40 senaste åren Förändringar inom sysselsättningen (EU) Nuvarande demografisk struktur och den aktiva befolkningens struktur Förväntad livslängd vid födseln, 1970 - 1995, kvinnor, (EU 15) Förkortad förväntad livslängd på grund av död i förtid Förväntad livslängd vid födseln (i år), EU 15 (1995) Spädbarnsdödlighet Mödradödlighet Hur kvinnor upplever sitt hälsotillstånd, 1996,kvinnor 15+ år, (EU 15) Hur kvinnor upplever sitt hälsotillstånd, äldre kvinnor, 1996, (EU 15) Genomsnittlig kroppslängd (cm), kvinnor 18+ år, EU 15 (1996) Genomsnittlig kroppslängd (cm), kvinnor 18+ år efter ålder, EU 15 (1996) Figur 2. 5: Figur 2. 6: Figur 3. 1 : Figur 3. 2: Figur 3. 3: Figur 3. 4: Figur 3. 5 : Figur 3. 6: Figur 3. 7: Figur 3. 8: Figur 3. 9: Figur 3. 10: Genomsnittlig kroppslängd (cm), kvinnor efter ålder, EU 15 ( 1996) Figur 4. 1 : Figur 4. 2: Figur 4. 3: Figur 4. 4: Figur 4. 5: Figur 4. 6: Figur 4. 7: Figur 4. 8: Figur 4. 9: Andel personer med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom, kvinnor 15+år, EU 15 (1996) Andel kvinnor med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom efter åldersgrupp och grad, EU 15 (1996) Andel kvinnor med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom, kvinnor 65+år, EU 15 (1996) Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till följd av sjukdom eller skada, kvinnor 16+ år, EU 11 (1994) Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till följd av sjukdom eller skada, kvinnor 65+ år, EU 11 (1994) Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till följd av emotionella eller psykiska problem, kvinnor 16+ år, EU 12 (1994) Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till följd av emotionella eller psykiska problem, kvinnor 65+ år, EU 12 (1994) Andel kvinnor som konsulterat läkare under de senaste 2 veckorna, kvinnor 15+år, EU 15 (1996) Andel kvinnor som konsulterat läkare under de senaste 2 veckorna, efter ålder, EU 15 (1996) Figur 4. 10: Andel som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det senaste året, kvinnor 16+ år, EU 15 (1996) Figur 4. 11: Andel som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det senaste året,efterålder,EU15(1996) 140 Figur 4. 12: Genomsnittligt antal vårddagar på sjukhus under det senaste året, kvinnor Figur 5. 1: Figur 5. 2: Figur 5. 3: 15+år, EU 15 (1996) De främsta dödsorsakerna ( 1992), alla kvinnor, (EU 15) Dödlighet på grund av motorfordonsolyckor på allmän väg (1992), alla kvinnor, EU 15 Dödlighet på grund av självmord och självförvållad skada (1992), alla kvinnor, EU 15 Dödlighet i cancer (1992), kvinnor 0 - 64 år, EU 15 Dödlighet i cancer (1992), alla kvinnor, EU 15 Dödlighet i cancer hos kvinnor (1992), alla kvinnor, EU 15 Dödlighet i bröstcancer (1992), kvinnor 0 - 64 år, EU 15 Dödlighet i bröstcancer, alla kvinnor, 1992, (EU 15) Dödlighet i bröstcancer, alla kvinnor 1970 -1992, 1992, (EU 15) Figur 5. 4: Figur 5. 5: Figur 5. 6: Figur 5. 7: Figur 5. 8: Figur 5. 9: Figur 5. 10: Dödlighet i livmoderhalscancer (1992), alla kvinnor, EU 15 Figur 5. 11: Dödlighet i livmoderhalscancer (1992), alla kvinnor, EU 15 Figur 5. 12: Dödlighet i cancer i andningsorgan 1970 -1992, kvinnor 0 - 64 år, EU 15 Figur 5. 13: Dödlighet i cancer i andningsorgan (1992), kvinnor 0 - 64 år, EU 15 Figur 5. 14: Dödlighet i cancer i andningsorgan 1992, alla kvinnor, EU 15 Figur 5. 15: Uppfattningar om vilket kön som oftare drabbas av lungcancer, alla kvinnor, EU 15 (1996) Figur 5. 16: Dödlighet i sjukdomar i cirkulationsorgan (1992), kvinnor 0 - 64 år, EU 15 Figur 5. 17: Dödlighet i sjukdomar i cirkulationsorgan ( 1992), alla kvinnor, EU 15 Figur 5. 18: Uppfattningar om vilket kön som oftare drabbas av hjärtsjukdomar, alla Figur 5. 19: Dödlighet i ischemisk hjärtsjukdom ( 1992), kvinnor 0 - 64 år, EU 15 Figur 5. 20: Dödlighet i ischemisk hjärtsjukdom (1992), alla kvinnor, EU 15 Figur 5. 21: Uppfattningar om de viktigaste riskfaktorerna för hjärtsjukdomar (1996), kvinnor, EU 15 (1996) alla kvinnor, EU 15 Figur 6. 3 : Figur 6. 4: Figur 6. 5: Figur 5. 22: Dödlighet i cerebrovaskulära sjukdomar (1992), kvinnor 0 - 64 år, EU 15 Figur 5. 23: Dödlighet i cerebrovaskulära sjukdomar (1992), alla kvinnor, EU 15 Andel rökare ( 1991 ), kvinnor 15+ år, vissa EU-länder Figur 6. 1: Dödlighet som förorsakats av tobaksrökning (1990), kvinnor 35+ år, EU Figur 6. 2: 15 Dödlighet i leversjukdomar ( 1992), alla kvinnor, EU 15 Andel överviktiga och underviktiga, kvinnor 18+ år, EU 15 (1996) Andel kvinnor som deltagit i en hjärtundersökning under det senaste året, kvinnor 15+år,EU 15 (1996) Andel kvinnor som angett att de gjort kolesteroltest det senaste året, kvinnor 15+år, EU 15, (1996) Andel kvinnor som angett att de gjort diabetestest det senaste året, kvinnor 40+år, EU 15 (1996) Andel kvinnor som angett att de genomgått osteoporosundersökning det senaste året, kvinnor 50+ år, EU 15 (1996) Andel kvinnor som föredrar en kvinnlig läkare, kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Figur 6. 9: Figur 6. 8: Figur 6. 7: Figur 6. 6: Figur 6. 10: Andel kvinnor som angett att de tagit cellprov i livmoderhalsen det senaste året, kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Figur 6. 11: Andel kvinnor som gjort självundersökning av brösten under det senaste året, kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 141 Figur 6. 12: Andel kvinnor som är för mammografiscreening, kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Figur 6. 13: Andel kvinnor som genomgått en mammografiundersökning det senaste Figur 7. 1 : Figur 7. 2: Figur 7. 3: Figur 7. 4: Figur 7. 5: året, kvinnor 50 - 69 år, EU 15 (1996) Andel kvinnor som var missnöjda med sin kroppsvikt, kvinnor 15+ år, EU 15(1996) Andel kvinnor som hållit diet under det senaster året, kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) Andel kvinnor som var missnöjda med sin kroppsvikt, efter viktkategori, kvinnor 18+år, EU 15 (1996) Andel aidsfall bland ungdomar/vuxna i de två största smittogrupperna, 1985-1995 Andel kvinnor som inte var väl underrättade om tillförsel av könshormon, kvinnor 35+år, EU 15 (1996) 142 BILAGA III FÖRTECKNING ÖVER TABELLER Tabell 1. 1: Kvinnors hälsa uppmärksammas tillräckligt i hemlandet, 1996,kvinnor 15+ år,EU 15 Sysselsättningen i EU 15, (1993) Födelsetal och fertilitet i EU (15), 1960 -1995 Tabell 2. 1: Andel kvinnor av den totala befolkningen i Europeiska unionen (EU 15) Tabell 2. 2: Kvinnor och män av befolkningen i EU (15) Tabell 2. 3 : Giftermål och skilsmässor i EU (15), 1960 -1995 Tabell 2. 4: Tabell 2. 5: Användning av preventivmedel och fertilitet i EU (15) Tabell 2. 6: Tabell 2. 7: Deltidssysselsättning i % av den totala sysselsättningen i EU 15, (1993) Tabell 2. 8: Arbetslöshetstal, EU 15 (1993) Tabell 2. 9: Könsbundna utvecklingsindex Förväntad livslängd vid födseln (i år), EU 15 ( 1995) Tabell 3. 1: Förväntad livslängd vid 15 års ålder (i år), EU 15 (1995) Tabell 3. 2: Förväntad livslängd vid 45 års ålder (i år), EU 15 ( 1995) Tabell 3. 3: Tabell 3. 4: Förväntad livslängd vid 65 års ålder (i år), EU 15 (1995) Tabell 3. 5: Uppskattning av det egna hälsotillståndet 1996, kvinnor 15+ år, EU 15 Tabell 3. 6: Uppskattning av det egna hälsotillståndet 1996, kvinnor 65 - 74 år, EU 15 Tabell 3. 7: Uppskattning av det egna hälsotillståndet 1996, kvinnor 75+ år, EU 15 Tabell 3. 8: Genomsnittlig kroppslängd (i cm), kvinnor 18+ år efter ålder, EU 15 Tabell 4. 1: (1996) Funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom, kvinnor 15+ år, EU 15(1996) Tabell 4. 2: Andel kvinnor med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom Tabell 4. 3: efter ålder, EU 15 (1996) Funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom efter ålder, kvinnor 65+år, EU 15 (1996) Tabell 4. 4: Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till följd av sjukdom eller skada, kvinnor 16+ år, EU 11 (1994) Tabell 4. 5: Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till följd av sjukdom eller skada, kvinnor 65+ år, EU 11 (1994) Tabell 4. 6: Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till följd av emotionella eller psykiska problem, kvinnor 16+ år, EU 12 (1994) Tabell 4. 7: Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna till följd av emotionella eller psykiska problem, kvinnor 65+ år, EU 12 (1994) Tabell 4. 8: Andel kvinnor som konsulterat läkare under de 2 senaste veckorna, kvinnor 15+år, EU 15 (1996) Tabell 4. 9: Andel kvinnor som konsulterat läkare under de senaste 2 veckorna, efter ålder, EU 15 (1996) Tabell 4. 10: Andel kvinnor som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det senaste året, kvinnor 16+ år, EU 15 (1996) 143 Tabell 4. 11: Andel kvinnor som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det senaste året efter ålder, EU 15 (1996) Tabell 4. 12: Genomsnittligt antal vårddagar på sjukhus under det senaste året, kvinnor 15+år, EU 15, 1996 Tabell 5. 1: Uppfattningar om vilket kön som oftare drabbas av lungcancer, kvinnor Tabell 5. 2: 15+år, EU 15 (1996) Uppfattningar om vilket kön som oftare drabbas av hjärtsjukdomar, EU 15, alla kvinnor, 1996 Tabell 5. 3: Uppfattningar om de viktigaste riskfaktorerna för hjärtsjukdomar (1996), alla kvinnor, EU 15 Tabell 6. 1 : Andel rökare, kvinnor 15+ år, 1991, urval av EU-länder Tabell 6. 2: Dödlighet som förorsakats av tobaksrökning, kvinnor 35+ år, 1990, (EU 15) Tabell 6. 3: Andel överviktiga och underviktiga, kvinnor 18+ år, 1996, (EU 15) Tabell 6. 4: Andel kvinnor som deltagit i en hjärtundersökning under det senaste året, kvinnor 15+år, 1996, (EU 15) Tabell 6. 5: Andel kvinnor som angett att de gjort kolesteroltest det senaste året, kvinnor 15+ år, 1996, (EU 15) Tabell 6. 6: Andel kvinnor som angett att de gjort diabetestest det senaste året, kvinnor 15+år, 1996, (EU 15) Tabell 6. 7: Andel kvinnor som angett att de gjort diabetestest det senaste året, kvinnor 50+år, 1996, (EU 15) Tabell 6. 8: Andel kvinnor som föredrar en kvinnlig läkare, kvinnor 15+ år, 1996, (EU 15) Tabell 6. 9: Andel kvinnor som angett att de tagit cellprov från livmoderhalsen det senaste året, kvinnor 15+ år, 1996, (EU 15) Tabell 6. 10: Andel kvinnor som gjort självundersökning av brösten under det senaste året, kvinnor 15+ år, 1996, (EU 15) Tabell 6. 11: Andel kvinnor som är för mammografiscreening, kvinnor 15+ år, 1996, (EU 15) Tabell 6. 12: Andel kvinnor som genomgått en mammografiundersökning det senaste året, kvinnor 15+ år, 1996, (EU 15) Tabell 7. 1: Andel kvinnor som var missnöjda med sin kroppsvikt, kvinnor 15+ år, 1996, (EU 15) Tabell 7. 2: Andel kvinnor som hållit diet under det senaster året, kvinnor 15+ år, EU 15 Tabell 7. 3: Kumulativt antal aids-fall efter smittad grupp, EU 15 (1996) Tabell 7. 4: Kumulativt antal aids-fall i båda könen, EU 15 (1996) Tabell 7. 5: Användningen av preventivmedel och fertilitetstal hos kvinnor, EU 15 Tabell 7. 6: Aborter, EU 15 Tabell 7. 7: Andel kvinnor som inte var väl underrättade om tillförsel av könshormon, kvinnor 15+år, EU 15 (1996) 144 BILAGA IV BIBLIOGRAFI Abel-Smith, B. , Figueras, J. , Holland, W. , McKee, M. , Mossialos, E. (1995), Chokes in Health Policy. London: Dartmouth. Alary, M. et al. (1993), "HIV infection in European female sex workers: epidemiological link with the use of petroleum based lubricants," AIDS, 7:401-408. American Psychiatric Association (1987,), Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSMIII-R), Washington, D. C. : American Psychiatric Association. Arcel, L. T. , Mantonakis J. , Petersson, B. , et al. (1992), "Suicide attempts among Greek and Danish women and the quality of their relationships with husbands or boyfriends," Acta Psychiatry Scandinavica, 85(3), 189-95. Azevedo, M. H. P. ; Ferreira, C. P. (1992), "Anorexia Nervosa and Bulimia: A Prevalence Study," Acta Psychiatry Scandinavica, 86 : 432-436. Bailey, J. , Kraft van Ermel, L. (1995), "Hormone replacement therapy, current practice and future trends," European Menopause Journal, 2(1), 4-7. Baptista, F. et. al. (1996), "The Prevalence of Disturbances of Eating Behaviour in a Portuguese Female University Population," European Eating Disorders Review, 4(0), 144. 1-11. Bentham G. , et al (1995), "Factors affecting non-response to cervical cytology screening in Norfolk, England," Soc Sci Med, 40: 131-35. Bille-Brahe U. , Jessen G. (1994), "Suicide in Denmark, 1922-1991: The Choice of Method, " Acta Psychiatrica Scandinavica, 90 (2) 91-96. Birbaumer, A. (1996), Austrian Report on Women's Health, Vienna: Opublicerad. Blair, S. N. et al. (1989), "Physical fitness and all-cause mortality," Journal of American Medical Association, 262(17):2395-2401. Blumen-Kantz, M. (1996), "Obesity: The World's Oldest Metabolic Disorder," Mednews. Boulton, A. (1996), "Hormone therapy may protect against Alzheimer's disease," BMJ, Vol. 313, p. 442. British Diabetic Association (1996,), Counting the Cost: The Real Impact of Non-Insulin Dependent Diabetes, London: British Diabetic Association. British Heart Foundation (1996), personal communication. Bruggeman, K. (1996), Belgian Report on Women's Health, Bryssel: Opublicerad. Burdorf, A. , Swuste, P. Maas, P. v. d. (1988), "Asbest en gezondheid: van patientbespreking naar erkenning van beroepsziekten in Nederland," Ned Tijdschr Geneeskunde, 132:2162-7. Canadian Task Force on the Periodic Health Examination (1986), "The Periodic Health Examination: 2, 1985 update," Can Med Assoc J, 134:724-729. Cancer screening for patients (1995), Mednews, 208/05499, December 1996. CancerNet (1996a), Screening for cervical cancer, 208/04728,. National Cancer Institute. CancerNet (1996b), Prevention of cervical cancer, 208/04734, National Cancer Institute. Chou, S. P. , Dawson, D. A. (1994), "A study of the gender differences in morbidity among individuals diagnosed with alcohol abuse and/or dependence," JSubst Abuse, 6:381-392. Coeytaux, F. M. , Leonard, A. H. , Bloomer, CM. (1993), "Abortion," in: Koblinsky, M. , Timyan, J. , and Gay, J. (eds. ), The health of women: a global perspective, Colorado: Westview Press. Da Silva, L. F. (1996), Portuguese Report on Women's Health, Port: Opublicerad. 145 Davey-Smith, G. , Blane, D. , Bartley, M. (1994), "Explanations for socio-economic differentials in mortality. Evidence from Britain and elsewhere," European Journal of Public Health, A: 131-144. Ditch, J. , Bradshaw, J. , Eardley, T. (1994), Developments in national family policies in 1994. York: University of York. Donaldson, R. J. and Donaldson, L. J. (1993), Essential Public Health Medicine, Dordrecht: Kluwer Academic Publishers. Dooghe, G. and Appleton, N. (1995), Elderly Women in Europe. Choices & Challenges, Leuven: Centrum voor Bevolkings- en Gezinsstudies. Europeiska gemenskapernas kommission (EGK) (1990), Europa mot caner: 1990-1994, den andra handlingsplanen, Luxemburg. EGK (1992), direktiv 92/85/EEG, 10. 10. 1992, Bryssel, EGK. EGK (1995a), Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, 1995, KOM(95) 357 slutlig, Bryssel, EGK. EGK (1995b), Den demografiska situationen i Europeiska unionen, 1994, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. EGK (1995c), "Kampen mot cancer: handlingsplan för 1996-2000", Social Europe Two Years of community social policy: July 1993 - June 1995, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. EGK (1996a), Den demografiska situationen i Europeiska unionen, 1995, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. EGK (1996b), Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet angående kvinnohandel som syftar till sexuellt utnyttjande, KOM(96) 567 slutlig, Bryssel, EGK. Eshoj, O. , et al. (1994), "Increased prevalence of insulin-treated diabetes mellitus in Funen County, Denmark," Journal of Internal Medicine, 235 (5) 405-10. European Bureau for Action on Smoking Prevention ( 1994), Tobacco and health in the European Union, an overview. Bryssel: BAS P. European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, HIV/AIDS Surveillance in the European Community and COST countries: Quarterly Report no 36, 30 September 1996. European Journal of Cancer Prevention (1994), Vol 3, Supplement 1. European Observatory for SMEs, Fourth Annual Report 1996, p. 330. European Working Group (1996), Environmental tobacco smoke and lung cancer risk Trondheim: European Working Group. Eurostat (1993),. Population and social conditions. Women in the European Community, Rapid Reports, nr 10, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Eurostat (1995a), Women and Men in the European Union: A Statistical Portrait, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Eurostat (1995b), Yearbook 1995, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Eurostat (1996), Social Portrait of Europe, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Fiebach, N. H. , Viscoli, M. and Horwitz, R. I. (1990), "Differences between Women and Men in Survival after Myocardial Infarction: Biology or Methodology?" JAMA, Vol. 263, Nr 8, 1092-1096. Fisher, N. J. , Nielsen, P. K. (1993), "Död efter tidigare självförvållad förgiftning. En undersökning under tio år från en intensivvårdsenhet. " (på danska), Ugeskrift for Lœger, 155:1857-61 Folkhälsoinstitutet & Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning (1995,), Alkohol och narkotikautvecklingen i Sverige. Rapport 95. Stockholm, Sverige. 146 Folkhälsoinstitutet och Socialstyrelsen (1995,), Ett liv av vikt. Regeringens uppdrag'av anorexia-bulemia, Stockholm, Sverige. Foster, R. S. , Constanza, M. C. (1984), "Breast self-examination practices and breast cancer survival," Cancer, 53:999-1005. Foster, W. R. , Burton, B. T. (eds) (1985), "National Institutes of Health Consensus Conference: Health Implications of Obesity," Ann Intern Med, 103: 977-1077. Frigo, A. C. (1996), Italian Report on Women's Health, Padova: Opublicerad. Förenta Nationerna (1991), The World's Women 1970-1990, Trends and Statistics. New York: Förenta Nationerna. Förenta Nationerna (1994), A/RES/48/104. Förenta Nationernas utvecklingsprogram (1995), Human Development Report 1995. New York: Oxford University Press. Gatrell A. , Maddocks A. , Kirwan M. , Garnett S. (1995), "Making GIS sing and dance to a Purchaser's tune, "Proceedings AGI 1995. Glenn, S. W. , Parsons, O. A. , Stevens, L. (1989), "Effects of alcohol abuse and familial alcoholism on physical health in men and women," Health Psychol, 8:325-341. Haas, S. , Schiff, I. (1988), "Symptoms of oestrogen deficiency," in: Studd, J. W. W. and Whitehead, M. I. ( eds. ), The Menopause. Oxford: Blackwell Scientific Publications, s. 15- 23. Haavio-Mannila E. , Kontula K. (eds. ) (1993,), Suomalainen seksi. Tietoa suomalaisten sukupuolielämän muutoksesta. WSOY. Hall, E. M. , Johnson, J. V. , Tsou, T. (1993), "Women, Occupation, and Risk of Cardiovascular Morbidity and Mortality," Occupational Medicine, Vol. 8, Nr 4, 709-719. Hein, Suadicani, Gyntelberg (1992), "Lung Cancer Risk and Social Class," Danish Medical Bulletin, 39:173-6. Heise, L. (1993), "Violence against women: the missing agenda," in: Koblinsky, M. , Timyan, J. , and Gay, J. ( eds. ), The health of women: a global Perspective. Colorado: Westview Press. Hoek, H. W. ( 1995), "Impact of Urbanization on Detection of Eating Disorders," Psychiatry 152:8, 1272-1278. Irish Department of Health (1995), Developing a Policy for women's Health: A Discussion Document. Dublin: Stationary Office. Kallinikos, G. , Roumeliotou, A. (1996), Greek Report on Women's Health, Athens: Opublicerad. Khan, S. et al. (1990), "Increased Mortality of Women in Coronary Artery Bypass Surgery: Evidence for Referral Bias," Ann Int Med, 112: 561-567. King, H. , Zimmet, P. (1988), "Trends in the prevalence and incidence of diabetes: non- insulin-dependent diabetes mellitus," World Health Statistics Quarterly Rapport Trimestriel de Statistiques Sanitaires Mondiales, 41 (3-4) 190-6. Kliewer, E. V. , Smith, K. R (1995), "Breast cancer mortality among immigrants in Australia and Canada," Journal of the National Cancer Institute, 87(15): 1154-1161. Kroger, H. (éd. ) (1995), "Osteoporoosin diagnoisointi ja hoito Kuopion yliopistoUisen sairaalan alueella," Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin julkaisuja, Publication Series of the Pohjois-Savo Hospital District, No 22/1995, Kuopio. Laara, E. , Day N. E. , Hakarna M. (1987), "Trends in mortality from cervical cancer in the Nordic countries: association with organized screening programmes," The Lancet, 8544:1247-9. Law, M. R. , Hackshaw, A. K. (1996), "Environmental Tobacco Smoke," Br Med Bull; 52: 22- 34. Lee, P. N. (1992), Environmental tobacco smoke and mortality. Bask: Karger. 147 Le, M. G. , Hill, C, Kramar, A. , Flamant, R. (1984), "Alcoholic beverage consumption and breast cancer in a French case-control study," Am J Epidemiol, 120:350-357. Le Geyte, M. , Mant, D. , Vessey, M. P. , et al. (1992), "Breast self-examination and survival from breast cancer," Br J Cancer, 66:917-918. Lerner, D. J. , Kannel, W. B. (1986), "Patterns of coronary heart disease morbidity and mortality in the sexes: A 26-year follow-up of the Framingham population," American Heart Journal, Vol. 111, Nr 2, 383-390. Llewellyn-Jones, D. , and Abraham, S. (1988), Menopause. Oxford: Penguin Books. Marmot, M. , Brunner, E. (1991), "Alcohol and cardiovascular disease: the status of the U shaped curve," BMJ; 303:565-568. Martinez, F. J. , Varela E. , Suarez S. (1994), "The menopause and hormone replacement therapy: its prevalence in the town of Lugo," Atenciôn Primaria, 14(9); 1052-7. McKeganey, N. , et al. (1992), "Female streetworking prostitution and HIV infection in Glasgow," BMJ, 305: 801-804. McWilliams, M. , Gray, A. M. (1996), Nothern Irish Report on Women's Health, Belfast: Opublicerad. Ministère de la Sante de Grand-Duché de Luxembourg (1994), Sante pour Tous, Luxembourg. Hälsoministeriet, Danmark (1994a), Lifetime in Denmark, Köpenhamn: Hälsoministeriet. Hälsoministeriet, Danmark( 1994b), Trends in Sucide Mortality in Denmark, (på danska), Köpenhamn: Hälsoministeriet. Hälsoministeriet, Danmark (1994c), Cancer Trends and Cancer Mortality in Denmark, (på danska), Köpenhamn: Hälsoministeriet. Hälsoministeriet, Danmark(1994d), Heart Disease in Denmark, (på danska), Köpenhamn: Hälsoministeriet. Moloney, E. (1996), "Domestic violence 'suffered by 1 in 5 women'," Irish Independent, 30 April, 1996. Mooney K. (1993), The Hidden Figure: Domestic Violence in North London. Islington: Islington Council. Nordentoft, M. , et al. (1993) "High mortality by natural and unnatural causes: A 10 year follow up study of patients admitted to a poisoning treatment centre after suicide attempts, " BMJ, 306: 1637-41. North, C. S. (1996), "Alcoholism in women - more common — and serious ~ than you might thinks Postgrad Med, 100:221-224. Nyström, L. , Rutqvist, L. E. , Wall, S et al. (1993), "Breast cancer screening with mammography: an overview of Swedish randomised trails", Lancet, 341: 973-978. O'Malley, M. S. , Fletcher, S. W. (1987), "Screening for breast cancer with breast self examination," JAMA; 257:2197-2203. Paganini-Hill, A. (1995), "The risks and benefits of estrogen replacement therapy: leisure world," Int J Fertil Menopausal Stud, 40(suppl l):54-62. Petersson, B. (1996), Danish Report on Women's Health, Copenhagen: Opublicerad. Peto, R. et al. (1994), Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect estimates from vital statistics, Oxford: Oxford Medical Publications. Pi-Sunyer, F. X. (1993), "Medical Hazards of Obesity," Ann Intern Med, 119:665-660. Piot, P. , et al. (1990), HIV infection in female prostitutes, Antwerp: Institute of Tropical Medicine. Platts et al. (1992), "WHO/EURO Multi-Centre Study on Parasuicide," Acta Psychiatry Scandinavica, 85:97-104. Pukkala (1993), Women and men in Finland, Living Conditions 1995:1, Finnish Cancer Registry: Cancer Statistics of NAWH. Riper, H. , Cowley, H. (1996), Irish Report on Women's Health, Limerick: Opublicerad. 148 Roberts, H. (1992), "Introduction: women's health matters," in: Women's Health Matters. Roberts, H. (éd. ), London: Routledge, pp. 1-10. Rohan, T. E. , McMichael, A. J. (1988), "Alcohol consumption and risk of breast cancer," Int J Cancer, 41:695-699. Romkens, R. (1992), Gewoon Geweld? Amsterdam/Lisse: Swets & Zeitlinger. Salonen, J. T. , Nyyssönen, K. , Korpela, H. , Tuomilehto, J. , Seppänen R. , Salonen, R. (1992), "High stored iron levels are associated with excess risk of myocardial infarction in eastern Finnish men," Circulation, 86:803-811. Sanchis, C. (1996) Spanish Report on Women's Health, Valencia: Opublicerad. Saurel-Cubizolles, M. J. , Blondel, B. (1996), La Sante des Femmes, Paris: Flammarion Médecine-Sciences. Schaapveld, K. , Hirasing, R. A. (1993), Preventiegids, Assen/Maastricht: Van Gorcum. Scientific American (1996), Special Issue: What you need to know about cancer, vol. 275, nr 3. Screening for cervical cancer (1996), Mednews (208/04728), March 1996. Segal, S. , LaGuardia, K. D. et al. , (1990), "Termination of pregnancy: a global view," Baillieres Clin Obsiet Gynecol, 4:235-247. Silva, L. (1995), "Entre Marido e Mulher Alguém Meta a Colher". In: À Bolina: Colecçao das Mulheres e dos Hornens. Sinkkonen, S. (1996), Finnish Report on Women's Health, Kuopio: Opublicerad. Smith, G. D. and A. N. Phillips (1996), "Passive smoking and Health: Should we believe Philip Morris's 'experts'?" BMJ; 313: 929-33. Stray-Pedersen, B. (1996), "Osteoporosis - The Silent Thief in: European Institute of Women's Health, Women in Europe: Towards Healthy Ageing, Conference Report, 16 October 1996, Dublin: European Institute of Women's Health. Sundh, M. , Renck, B. (1996) Swedish Report on Women's Health, Karlstad: Opublicerad. Sytkowski, P. A. , Kannel, W. B. , D'Agostino, R. B. (1990), "Changes in risk factors and the decline in mortality from cardiovascular disease," N Engl J Med, 322:1635-41. The National Women's Health Resource Center (1992), National Women's Health Report, New York: The National Women's Health Resource Center. Thomas, C. (1996), British Report on Women's Health, Lancaster: Opublicerad. Thomasson, H. R. (1995), "Gender differences in alcohol metabolism. Physical responses to ethanol," Recent Dev Alcohol, 12:163-179. Thornton, L. (1992), Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women attending a Dublin maternity hospital. Dublin: Ph. D. thesis submitted for Membership of the Faculty of Public Health Medicine of the Royal College of Physicians of Ireland (opublicerad). Topo Päivi, Klaukka Timo, Hemminki Elina ja Uutela Antti (1991), "Use of hormone therapy in 1976-89 by 45-64 year-old Finnish women," Journal of replacement Epidemiology and Community Health, 45: 277-280. Tunstall-Pedoe, H. et al. (1994), "Myocardial Infarction and Coronary Deaths in the WHO MONICA Project," Circulation, 90:583-612. Vermeulen, M. (1996), Dutch Report on Women's Health, Amsterdam: Opublicerad. Vervaet, M. et al. (odaterad), Attitudes of schoolboys and girls towards body-weight and eating habits and Eating-style as a risk factor for eating disorders: a pilot study in young females. (Belgien, opublicerad) Vioque J, Fenoilar J. (1995), "The distribution of mortality by cervical cancer in Spain from 1981 to 1986. An ecological study," Medicina Clinica, 104 (8): 287-92. West, R. (1994), Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health Economics. Wielandt, C. (1996), German Report on Women's Health, Bonn: Opublicerad. 149 World Health Organization (WHO) (1994), Health in Europe, European Series, Nr *56, Regional Publications, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe. WHO (1995a), Highlights on Women's Health in Europe. Copenhagen: WHO Regional Office for Europe. WHO (1995b), Investing in women's health: Central and Eastern Europe. Copenhagen: WHO Regional Publications, 55. WHO (1995c), Highlights on Health in Belgium, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft) WHO (1995d), Highlights on Health in Denmark, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995e), Highlights on Health in France, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995f), Highlights on Health in Germany, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995g), Highlights on Health in Greece, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995h), Highlights on Health in Ireland, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995i), Highlights on Health in Italy, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995j), Highlights on Health in Luxembourg, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995k), Highlights on Health in Portugal, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995m), Highlights on Health in Spain, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995n), Highlights on Health in The Netherlands, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). WHO (1995o), Highlights on Health in the United Kingdom, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe (draft). Willett, W. C, et al. (1987), "Moderate alcohol consumption and the risk of breast cancer," N Eng J Med, 316:1174-1180. KÄLLOR EGK (1995), The demographic situation in the European Union, 1994, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. EKG (1996a), The demographic situation in the European Union, 1995, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, HIV/AIDS Surveillance in the European Community and COST countries: Quarterly Report no 36, 30 September 1996. Europeiska unionen: A Statistical Portrait. Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Eurostat (1995b), Yearbook 1995, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Eurostat (1996), Social Portrait of Europe, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Eurostat databas, 1997. 150 OECD (1994), Employment Outlook. Paris: OECD, juli, 1994. OECD (1995), The Labour Force Statistics: 1973-1993. Paris: OECD. Peto, R. et al. (1994), Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect estimates from vital statistics, Oxford: Oxford Medical Publications. WHO (1995p), 1994 World Health Annual Statistics. Geneva: WHO. WHO (1996), Health for All Database, Köpenhamn: WHO Regional Office for Europe. 151 BILAGA V MEDLEMSSTATERNAS SAMORDNARE Medlemsstaternas samordnare förberedde oupublicerade nationella rapporter om kvinnors hälsa som användes vid sammanställandet av denna rapport. Österrike Andrea Birbaumer Technische Universitat Wien Instf. Gestaltungs- und Wirkungsforschung AbteilungfurCSCW Wien Belgien Katrien Bruggeman Prof. Mieke van Haegendoren Nederlandstalige Nationale Vrouwenraad 'De Amazone Bryssel Danmark Dr. Birgit Petersson Department of Social Medicine Medical Female Research Unit University of Copenhagen Panum Institute Köpenhamn Finland Prof. Sirkka Sinkkonen Prof. Katri Vehviläinen-Julkunen Department for Health Policy and Management University of Kuopio Kuopio 152 Frankrike (Sanimanställning på basen av: Saurel-Cubizolles, M. J. , Blondel, B. (1996), La Sante des Femmes. Paris: Flammarion Médecine-Sciences, se bibliografiska referenser, denna publikation har inte initierats av Europeiska projektet för kvinnors hälsa). Dr. Beatrice Blondel INSERM Unité de Recherches Epidemiologiques sur la Santé des Femmes et des Enfant-U 149 Villejuif Cedex Frankrike Tyskland Dr. Caren Weilandt Adrienne Zeir Wissenschaftliches Institut der Arzte Deutchslands (WIAD) Bonn Grekland Dr. George Kallinikos Prof Anastasia Roumeliotou National School of Public Health Aten Irland Drs. H. Riper H. Cowley University of Limerick Limerick Italien Prof. Francesco Grigoletto Dr. Anna Chiara Frigo Universita' degli Studi di Padova Instituto di Igiene Padova Luxemburg Drs. H. Riper University of Limerick Limerick Nederländerna Mary Vermeulen Foundation Augustus Amsterdam 153 Nordirland Dr. Monica Mc Williams Dr. Ann Marie Gray University of Ulster Belfast Portugal Prof. Luisa Ferreira Da Silva Comissao Para a Igualdade e Para os Direitos das Mulheres (Kommissionen för jämställdhet och kvinnors rättigheter) Ministeriet för sysselsättning och social trygghet Porto Spanien Carmen Sanchis Institute of Public Health of Valencia Generalitat Valenciana (Conselleria de Sanitat i Consum) Institut Valencia d'Estudis en Salut Publica (IVESP) Valencia Sverige Mona Sundh Barbro Renck Centrum for Folkhälsoforskning Karlstad Förenade kungariket Dr. Carol Thomas University of Lancaster Dept. of Applied Social Science Lancaster 154 ISSN 1024-4506 KOM(97) 224 slutlig DOKUMENT SV 05 Katalognummer : CB-CO-97-214-SV-C ISBN 92-78-19704-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg