title: PREGUNTA ESCRITA n. 1762/97 del Jan MULDER a la Comisión. Importación de flores procedentes de países latinoamericanos

eurovoc_concepts:
Latin America
United States
drug traffic
economic consequence
fight against crime
floriculture
generalised preferences
import

text: C 21/92 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 1. 98 Respuesta del Sr. Oreja en nombre de la Comisio·n (7 de julio de 1997) La Comisio·n esta· examinando actualmente la pregunta formulada por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. Efectivamente, la conformidad de la percepcio·n de un impuesto sobre las antenas parabo·licas debe analizarse a la luz del art(cid:14)·culo 59 del Tratado CE, en la medida en que esta obligacio·n fiscal podr(cid:14)·a constituir una restriccio·n a la libre circulacio·n de servicios, y a la luz del principio de libre recepcio·n y retransmisio·n de programas televisados procedentes de otros Estados miembros, recogido en el art(cid:14)·culo 2 de la Directiva 89/552/CEE (1) («Televisio·n sin fronteras»). (1) DO L 298 de 17. 10. 1989. (98/C 21/192) PREGUNTA ESCRITA E-1762/97 de Jan Mulder (ELDR) a la Comisio·n (27 de mayo de 1997) Asunto: Importacio·n de flores procedentes de pa(cid:14)·ses latinoamericanos En su respuesta de 24 de abril de 1997 a la pregunta E-0901/97 (1), la Comisio·n indica que todav(cid:14)·a no dispone de los resultados de una exhaustiva investigacio·n sobre la situacio·n del SPG en favor del Pacto Andino, el Mercado Comu·n Centroamericano y Panama·. El re·gimen especial concluido con Colombia, por ejemplo, esta· en vigor desde el 13 de noviembre de 1990. 1. ¿Co·mo justifica la Comisio·n que a finales de abril de 1997 todav(cid:14)·a no haya evaluado el re·gimen concluido con Colombia, en vigor desde el 13 de noviembre de 1990, especialmente si se tiene en cuenta que los Estados Unidos s(cid:14)· disponen, al parecer, de los datos necesarios para evaluar el re·gimen y sacar importantes conclusiones? ¿En que· plazo se propone la Comisio·n evaluar esos reg(cid:14)·menes e indicar al Parlamento si las concesiones 2. comerciales cumplen los objetivos previstos inicialmente? (1) DO C 373 de 9. 12. 1997. Respuesta del Sr. Mar(cid:14)·n en nombre de la Comisio·n (20 de junio de 1997) 1. La Comisio·n sigue atentamente la evolucio·n de las exportaciones hacia la Comunidad de los pa(cid:14)·ses andinos y centroamericanos beneficiarios del re·gimen arancelario especial concedido en el marco del Sistema de Preferencias Generalizadas (SPG). Antes de la ampliacio·n del re·gimen a Venezuela el 1 de enero de 1995 se realizaron estudios sobre los efectos comerciales en los pa(cid:14)·ses andinos. Mediante un mecanismo de seguimiento establecido con los pa(cid:14)·ses afectados, la Comisio·n permanece regularmente informada de los esfuerzos realizados por estos pa(cid:14)·ses para luchar contra el narcotra·fico y de los resultados obtenidos en te·rminos de mejora de la legislacio·n, de reduccio·n de las superficies cultivadas y de medidas judiciales. La Comisio·n, en base a los datos de que dispone, considero· que los efectos del re·gimen especial pod(cid:14)·an considerarse satisfactorios y as(cid:14)· lo informo· al Comite· de preferencias generalizadas en diciembre de 1995 en virtud del art(cid:14)·culo 18 del Reglamento (CE) no 3281/94 del Consejo de 19 de diciembre de 1994 (1). No obstante, la Comisio·n considera que se debe proceder a un examen ma·s profundo que integre las consecuencias socioecono·micas duraderas inducidas por el re·gimen especial. La Comisio·n se refirio· a este estudio global y actualizado en su respuesta a la pregunta escrita E-0901/97 de Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. La Comisio·n no tiene conocimiento de que los Estados Unidos dispongan de los datos necesarios para evaluar los efectos del re·gimen especial concedido por la Comunidad. La Comisio·n piensa poder disponer de las conclusiones preliminares del estudio en cuestio·n en el 2. transcurso del mes de julio de 1997 y presentar su informe definitivo al Comite· de preferencias en octubre. (1) DO L 348 de 31. 12. 1994


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1781/97 af Manuel PORTO til Kommissionen. Ensidige indrømmelser i forbindelse med Uruguay-runden

eurovoc_concepts:
Uruguay Round
import policy
originating product
textile product
third country

formats: html pdf print

text: 10. 2. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 45/101 (98/C 45/124) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1780/97 af Giulio Fantuzzi (PSE) til Kommissionen (27. maj 1997) Om: Redegłrelser for anvendelsen af forordning (E(cid:216)F) nr. 2078/92 og 2080/92 Det hedder i artikel 10 i forordning (E(cid:216)F) nr. 2078/92 (1) om miljłvenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje, og i artikel 8 i forordning (E(cid:216)F) nr. 2080/92 (2) om en f(cid:230)llesskabsordning med stłtte til skovbrugsforanstaltninger i landbruget, at Kommissionen tre (cid:229)r efter datoen for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen i medlemssta- terne forel(cid:230)gger Europa-Parlamentet og R(cid:229)det en redegłrelse for anvendelsen af de to forordninger. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den endnu ikke har forelagt nogen redegłrelse med henblik p(cid:229) 1. opfyldelse af denne forpligtelse? 2. 3. Agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe foranstaltninger med henblik p(cid:229) udarbejdelse af n(cid:230)vnte redegłrelser? Inden for hvilken frist regner Kommissionen med at tr(cid:230)ffe s(cid:229)danne foranstaltninger? (1) EFT L 215 af 30. 7. 1992, s. 85. (2) EFT L 215 af 30. 7. 1992, s. 234. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. juni 1997) Kommissionen skal forel(cid:230)gge redegłrelser for gennemfłrelsen, efter at programmerne har v(cid:230)ret anvendt i tre (cid:229)r. De fleste af programmerne under forordning 2078/92 og 2080/92 blev vedtaget i (cid:229)rene 1994-1995 og nogle fłrst i 1996. Kommissionen er derfor i f(cid:230)rd med at udarbejde redegłrelserne for anvendelsen af disse to forordninger i de fłrste (cid:229)r, og den planl(cid:230)gger at forel(cid:230)gge dem for Parlamentet og R(cid:229)det i lłbet af i (cid:229)r. (98/C 45/125) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1781/97 af Manuel Porto (PPE) til Kommissionen (27. maj 1997) Om: Ensidige indrłmmelser i forbindelse med Uruguay-runden Den internationale samhandel błr v(cid:230)re baseret p(cid:229) regler, som er klart fastlagte og respekterede, for kun p(cid:229) denne m(cid:229)de kan de łkonomiske aktłrer trygt planl(cid:230)gge deres aktiviteter. EU(cid:146)s medlemsstater gjorde i forbindelse med Uruguay-runden en ret stor indsats for at (cid:229)bne op for indfłrsel p(cid:229) tekstil- og bekl(cid:230)dningsomr(cid:229)det trods bevidstheden om, at flere hundrede tusinde arbejdspladser stod p(cid:229) spil. Der blev derfor opn(cid:229)et enighed om en gradvis proces, som gjorde det muligt at planl(cid:230)gge de nłdvendige omstruktureringer og omstillinger. Hvordan skal man s(cid:229) nu forst(cid:229) eftergivenheden i forhold til de afgivne forsikringer? Hvordan skal man navnlig kunne forst(cid:229), at ikke-overholdelsen af en aftale ensidigt accepteres, n(cid:229)r det rammer de fatttigste lande og regioner med det form(cid:229)l at opn(cid:229) nogle fordele for de rigeste landes og regioners eksport?


title: REGULAMENTO (CE) Nº 937/97 DA COMISSÃO de 27 de Maio de 1997 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
stone fruit


title: QUESTION ECRITE no 1749/97 de Nikitas KAKLAMANIS à la Commission. Retards dans les transports routiers à destination de la Turquie

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 25. 2. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 60/41 «En re‘gle ge·ne·rale, le permis de conduire ne doit e(cid:136)tre de·livre·, ni renouvele· a‘ tout candidat ou conducteur atteint d(cid:146)une affection non mentionne·e dans les paragraphes pre·ce·dents, susceptible de constituer ou d(cid:146)entra(cid:14)(cid:136)ner une incapacite· fonctionnelle de nature a‘ compromettre la se·curite· routie‘re lors de la conduite d(cid:146)un ve·hicule a‘ moteur, sauf si la demande est appuye·e par un avis me·dical autorise· et sous re·serve, si besoin est, d(cid:146)un contro(cid:136)le me·dical re·gulier». La Commission ne dispose pas d(cid:146)informations spe·cifiques sur la manie‘re dont ce trouble me·dical 2. particulier est aborde· par les diffe·rents E· tats membres. (1) JO L 237 du 24. 8. 1991. (98/C 60/67) QUESTION E· CRITE E-1749/97 pose·e par Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ la Commission (27 mai 1997) Objet: Retards dans les transports routiers a‘ destination de la Turquie Selon des informations parues dans la presse grecque, on constate ces derniers mois que les camions a‘ destination de la Turquie enregistrent des retards conside·rables. Ce pays applique en effet un syste‘me particulie‘rement complique· pour l(cid:146)octroi de visas d(cid:146)entre·e des produits et le contro(cid:136)le douanier des poids lourds grecs, ce qui signifie pour ces derniers une perte d(cid:146)argent et de temps. En revanche, les ve·hicules turcs de transport international pe·ne‘trent sur le territoire grec sans e(cid:136)tre retarde·s aux postes frontie‘re; par ailleurs, le millier de permis en franchise supple·mentaires que la Turquie a re·clame· aux autorite·s grecques a e·te· accorde· imme·diatement et sans proble‘mes. La Commission pourrait-elle dire quelle est sa position a‘ ce sujet et quelles de·marches elle compte entreprendre pour faire clairement comprendre a‘ la partie turque qu(cid:146)elle ne saurait e(cid:136)tre autorise·e a‘ pratiquer des discriminations a‘ l(cid:146)encontre des poids lourds grecs et a‘ saper ainsi la compe·titivite· de ce secteur? Re·ponse donne·e par M. Kinnock au nom de la Commission (23 juillet 1997) La re·solution sur l(cid:146)e·largissement de la coope·ration entre la Turquie et la Communaute· adopte·e par le Conseil d(cid:146)association le 6 mars 1995 pre·voit le renforcement de la coope·ration dans le domaine des transports, notamment en ce qui concerne le transit et l(cid:146)acce‘s au marche·. Toutefois, la situation relative a‘ la coope·ration financie‘re n(cid:146)a pas encore permis a‘ la Commission de prendre des initiatives sur ce the‘me. Jusqu(cid:146)a‘ pre·sent, la Commission n(cid:146)a pas eu connaissance de retards impliquant spe·cifiquement les ve·hicules grecs entrant en Turquie. En l(cid:146)absence d(cid:146)un accord spe·cifique sur le transport routier de marchandises entre la Communaute· et la Turquie, la re·glementation du trafic entre la Gre‘ce et la Turquie est une question a‘ re·gler entre les deux pays concerne·s, dans le respect des re‘gles internationales applicables. La Commission va prendre contact avec les autorite·s grecques pour obtenir plus d(cid:146)informations sur cette question, afin de de·cider des mesures a‘ prendre pour re·soudre tout proble‘me de discrimination e·ventuel. (98/C 60/68) QUESTION E· CRITE E-1760/97 pose·e par Florus Wijsenbeek (ELDR) a‘ la Commission Objet: Essais de ve·hicules de longueur supe·rieure en France (27 mai 1997) La Commission sait-elle que le gouvernement fran(cid:231)ais examine, comme suite a‘ la mise en place de la directive 96/53 (1), la question de savoir si des ve·hicules de plus grande longueur peuvent e(cid:136)tre autorise·s pour le transport en amont et en aval dans le transport combine·? Il s(cid:146)agirait de deux bennes de 8,15m. La Commission sait-elle par ailleurs que des essais sont effectue·s aux Pays-Bas avec des ve·hicules de 4 TEU?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1775/97 tων βουλετών Laura GONZALEZ ALVAREZ , Honorio NOVO , Carlos CARNERO GONZALEZ προς την Επ τροπή. Διαπραγματεύσεις των συμφωνιών του San Andres της Μεξικανικής κυβέρνησης

eurovoc_concepts:
EU financing
Mexico
action programme
aid system
constitutional revision
democratisation
human rights
negotiation of an agreement (EU)
peacekeeping
settlement of disputes

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1792/97 by Florus WIJSENBEEK to the Commission. Maritime research and distribution of shoes

eurovoc_concepts:
footwear industry
marine pollution
waste

text: C 45/104 EN Official Journal of the European Communities 10. 2. 98 Answer given by Mr Pinheiro on behalf of the Commission (20 June 1997) The Commission considers that, since its establishment in 1994, the Commission delegation in South Africa has been performing well under very heavy pressure, with limited staff resources. This has been recognized by many official visitors to South Africa. The delegation is responsible, inter alia, for managing the largest co-operation programme in Africa (125 MECU of new commitments each year), and the carry over of some 700 projects initiated before May 1994, under the special programme for the victims of apartheid. It also has important responsibilities in the area of political dialogue and economic co-operation, including support for the negotiations between South Africa and the Union. As a result, the delegation has had to respond to many individual requests and to accommodate a continuous flow of visits which are stretching its resources. Notwithstanding the budgetary and staffing constraints with which the Unified External Services of the Commission are faced and the demands for redeployment and recomposition of its overseas delegations, the Commission has nevertheless taken steps to reinforce the delegation in Pretoria. It now numbers eight Commission officials, supported by a qualified and dedicated local staff. Following this reinforcement of the delegation, a process of internal reorganisation was launched, under the authority of the head of delegation, aimed at rationalising the allocation of tasks between the delegation staff and facilitating the daily work of the delegation. (98/C 45/129) WRITTEN QUESTION E-1792/97 by Florus Wijsenbeek (ELDR) to the Commission (27 May 1997) Subject: Maritime research and distribution of shoes Is the Commission aware that in a recent study Mr Leopold of the Netherlands Institute for Forestry and 1. Nature Research measured the number of shoes washed up from the sea? Is the Commission also aware that that study showed that in a single winter 68 left shoes and 39 right shoes 2. were washed up on the Dutch island of Texel, 63 left and 93 right shoes were washed up on the Shetland Islands? 3. Does the Commission consider this a fair distribution? Is the Commission prepared in its annual allocation of fish quotas to provide a fair allocation of shoes as 4. between left and right and by Member State? Is the Commission also prepared to organized an exchange to make up the pairs, perhaps via the Interreg 5. programme? If so, how? If not, why not? Answer given by Mr Santer on behalf of the Commission (19 June 1997) 1. 2. 3. 4. 5. No. No. No. No. No, the Honourable Member’s question does not fall within the Commission’s sphere of activity


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1751/97 van Arthur NEWENS aan de Commissie. Vergelijking waarde ouderdomsuitkeringen van de overheid in EU-landen

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU publication
comparative study
pension scheme
retired person

text: C 45/96 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 10. 2. 98 2. Aangezien normen door particuliere organisaties worden opgesteld zijn ze juridisch niet bindend. In bepaalde gevallen kunnen de Europese en de nationale wetgevers de toepassing van normen wettelijk verplicht stellen. Op grond van de interne regels van CEN en CENELEC zijn de leden verplicht vastgestelde Europese 3. -4. normen om te zetten in nationale normen. Nationale normen die in strijd zijn met Europese normen op hetzelfde gebied moeten worden ingetrokken, terwijl er geen nieuwe normen mogen worden uitgebracht. In welke taal de leden van CEN en CENELEC de Europese normen als nationale normen overnemen hangt af van hun eigen inzichten en het nationaal recht. Met uitzondering van normen op het gebied van de informatie en communicatietechnologie worden normen normaliter in de landstaal van de nationale normalisatie-institituten ter beschikking gesteld. De verplichting tot overname van de leden van CEN en CENELEC mag niet worden verward met een verplichting tot toepassing door de gebruikers van de normen. (1) PB L 109 van 26. 4. 1983. (2) PB L 100 van 19. 4. 1994. (98/C 45/116) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1748/97 van Susan Waddington (PSE) aan de Commissie (11 mei 1997) Betreft: Eurostat › Rapport over het huishouden Het dagblad The Guardian beweert dat de Commissie het rapport van EUROSTAT over huishoudens heeft tegengehouden tot na de verkiezingen in het Verenigd Koninkrijk (1). Ontkent de Commissie dit bericht? Is zij het ermee eens dat dergelijk gedrag in strijd zou zijn met de haar in de Verdragen toebedeelde rol en met haar Besluit van 21 april 1997 (97/281/EG) (2) over de rol van EUROSTAT (inzonderheid art. 3 en art. 11)? Is zij het ermee eens dat, gezien het feit dat er in de lidstaten geregeld verkiezingen worden gehouden, zo(cid:146)n optreden een gevaarlijk precedent zou cree¤ren voor de toekomstige werkzaamheden en de doorzichtigheid van de Instelling? (1) The Guardian, blz. 1 en 7 (28. 4. 1997). (2) PB L 112 van 29. 4. 1997, blz. 56. Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (13 juni 1997) Op 14 mei 1997 werd (cid:132)Eurostat statistics in focus, population and social conditions no 6/1997, income distribution and poverty in EU12 › 1993(cid:148) volgens de normale publicatieprocedures voor de rapporten van Eurostat gepubliceerd. Het rapport werd gepubliceerd, zodra de versies in alle drie talen (Frans, Engels en Duits) klaar waren, d. w. z. vertaald, geformatteerd en gedrukt. Dit proces werd op geen enkele manier door de verkiezingen in het Verenigd Koninkrijk be(cid:14)¤nvloed. De communautaire statistieken worden onpartijdig opgesteld en zijn dus niet aan druk onderhevig. Vandaar dat verkiezingen in de lidstaten het tijdstip van de publicatie van statistieken nooit be(cid:14)¤nvloeden. (98/C 45/117) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1751/97 van Arthur Newens (PSE) aan de Commissie (27 mei 1997) Betreft: Vergelijking waarde ouderdomsuitkeringen van de overheid in EU-landen Kan de Commissie, in aansluiting op haar antwoorden op schriftelijke vraag nr. 2620/88 (1) en 792/92 (2) over de relatieve waarde van ouderdomsuitkeringen van de overheid in lidstaten van de EU, die een weelde aan zeer


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1750/97 dell'on. Nikitas KAKLAMANIS alla Commissione. Iniziativa per salvare la chiesa di Santa Sofia a Istanbul

eurovoc_concepts:
Greece
Türkiye
architectural heritage
cross-border cooperation
heritage protection
monument
religion

text: 22. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 21/91 3. La Commissione sta valutando la necessita‘ di sottoporre la direttiva 91/157/CEE ad una revisione generale, che potrebbe portare all(cid:146)elaborazione di una proposta da presentare al Parlamento e al Consiglio gia‘ nell(cid:146)anno in corso. In sede di revisione la Commissione affrontera‘ l(cid:146)esigenza di ampliare il campo di applicazione della direttiva, di limitare la commercializzazione di pile contenenti sostanze pericolose per l(cid:146)ambiente e di migliorarne i sistemi di raccolta, riciclaggio e marcatura. (98/C 21/190) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1750/97 di Nikitas Kaklamanis (UPE) alla Commissione (27 maggio 1997) Oggetto: Iniziativa per salvare la chiesa di Santa Sofia a Istanbul Come e‘ noto, la chiesa di Santa Sofia a Istanbul costituisce uno dei monumenti piu‘ importanti del mondo. A causa di gravissimi problemi di carattere statico, pero‘, essa rischia addirittura di crollare. In effetti, i molteplici restauri intrapresi dal VI secolo ad oggi hanno snaturato e sovraccaricato l(cid:146)edificio, aggiungendo alla delicata costruzione primitiva strutture in muratura superflue e pesanti. E(cid:146) stato detto in modo molto incisivo che ogni autobus che passa davanti a Santa Sofia contribuisce ad avvicinare il momento del crollo. E‘ stata segnalata un(cid:146)inclinazione delle colonne portanti, visibile anche ad occhio nudo, mentre il piu‘ generale degrado dell(cid:146)equilibrio dell(cid:146)edificio risulta anche dal fatto che le colonnine non sono piu‘ perfettamente verticali. Ovunque si sono aperte crepe e i marmi delle colonne sono trattenuti da elementi in ferro affinche· esse possano reggere; purtroppo, la situazione e‘ ulteriormente aggravata dalla sismicita‘ della regione. Come giudica la Commissione l(cid:146)eventualita‘ di prendere un(cid:146)iniziativa volta ad impedire il crollo di questo monumento unico nel suo genere, in collaborazione con i governi greco e turco, nonche· con il Patriarcato ecumenico di Costantinopoli, anche per far s(cid:14)‘ che si creino opportunita‘ di comunicazione, comprensione e dialogo tra il popolo greco e quello turco, cosa che sarebbe chiaramente molto utile, soprattutto ai giorni nostri? Risposta data dal Sig. van den Broek in nome della Commissione (3 luglio 1997) Si rinvia l(cid:146)onorevole parlamentare alla risposta data dalla Commissione all(cid:146)interrogazione E-3520/96 del Sig. Kellet-Bowman (1). Tenuto conto dell(cid:146)importanza particolare che riveste, Santa Sofia forma fra l(cid:146)altro oggetto di un controllo permanente da parte di un comitato scientifico istituito nel 1992 e composto segnatamente da architetti e specialisti di ingegneria antisismica. (1) GU C 138 del 5. 5. 1997. (98/C 21/191) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1759/97 di Claude Desama (PSE) alla Commissione (27 maggio 1997) Oggetto: Tassa comunale sulle antenne paraboliche per ricevere i programmi TV diffusi via satellite Numerosi dei maggiori comuni belgi si sono recentemente attribuiti il diritto di esigere un canone annuo di radiotelediffusione per l(cid:146)utilizzazione di antenne paraboliche che ricevono i programmi radio-televisivi diffusi da satelliti a copertura europea. La Commissione puo‘ verificare se tale disposizione non sia contraria alla direttiva «televisione senza frontiere» e se non costituisca un atto discriminatorio da parte delle autorita‘ comunali belghe, nonche· un ostacolo alla libera circolazione dell(cid:146)informazione, in quanto essa ha lo scopo di scoraggiare l(cid:146)accesso ai satelliti mediante attrezzature riceventi?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1750/97 van Nikitas KAKLAMANIS aan de Commissie. Initiatief voor de redding van de Ayia- Sofiakerk in Istanboel

formats: pdf print

text: 22. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 21/91 3. De Commissie gaat na of er behoefte is aan een algemene herziening van Richtlijn 91/157/EEG; een dergelijke herziening kan leiden tot een voorstel aan het Parlement en de Raad in de loop van dit jaar. Tijdens de herziening zal de Commissie bekijken of er behoefte is aan een uitbreiding van de reikwijdte van de richtlijn om het in de handel brengen van batterijen die schadelijk zijn voor het milieu nog verder te beperken en de voorschriften inzake inzameling, recycling en aanbrengen van merktekens te verbeteren. (98/C 21/190) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1750/97 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (27 mei 1997) Betreft: Initiatief voor de redding van de Ayia-Sofiakerk in Istanboel Zoals bekend is de Ayia-Sofiakerk in Istanboel een van de belangrijkste monumenten ter wereld. Dit monument heeft te kampen met bijzonder ernstige statische problemen met het gevolg dat het zelfs met instorting is bedreigd. De veelvuldige restauraties van de 6de eeuw tot nu hebben de kerk een andere vorm gegeven en haar belast met overbodige en zware muren die op het gevoelige oorspronkelijke geraamte van de koepelkerk zijn gebouwd. Heel treffend wordt gezegd dat elke bus die voorbij de Ayia Sofia rijdt, de instorting een stap dichterbij brengt. Bij de grote zuilen is een afwijking geconstateerd die zelfs met het blote oog te zien is, terwijl de algemene verstoring van het evenwicht merkbaar is aan de verticale afwijkingen van de kleine zuilen. Er zijn overal barsten en het marmer van de zuilen wordt reeds met ijzeren krammen bijeengehouden, maar de toestand wordt jammer genoeg alsmaar erger omdat de kerk in een seismisch gebied ligt. Kan de Commissie zeggen wat zij denkt over de mogelijkheid om een initiatief te nemen voor de redding van het monument in samenwerking met de Griekse en de Turkse regering en ook met het oecumenisch patriarchaat van Constantinopel, met het doel dit unieke monument tegen instorting te beschermen, en tevens bruggen te slaan van communicatie, begrip en dialoog tussen het Griekse en het Turkse volk, iets wat vooral dezer dagen uiteraard zeer nuttig is? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (3 juli 1997) Het geachte Parlementslid wordt verzocht kennis te nemen van het antwoord dat de Commissie op vraag E-3520/96 van de heer Kellett-Bowman heeft gegeven (1). Vanwege het bijzondere belang van de Ayia Sofia staat deze kerk overigens onder permanent toezicht van een wetenschappelijk comite· dat in 1992 is opgericht en met name uit architecten en specialisten op het gebied van de seismische technologie bestaat. (1) PB C nr. 138 van 5. 5. 1997. (98/C 21/191) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1759/97 van Claude Desama (PSE) aan de Commissie (27 mei 1997) Betreft: Gemeentebelasting op paraboolantennes voor de ontvangst van via satellieten uitgezonden TV- programma(cid:146)s Verscheidene grote gemeenten in Belgie¤ hebben zich zojuist het recht toegekend een jaarlijkse luister- en kijkgeld te heffen op het gebruik van paraboolantennes voor de ontvangst van TV-programma(cid:146)s welke worden uitgezonden via satellieten die Europa bestrijken. Kan de Commissie nagaan of deze maatregel niet in strijd is met de richtlijn (cid:132)Europa zonder grenzen(cid:148) en of hier geen sprake is van discriminatie door de Belgische autoriteiten of zelfs een inbreuk op het vrije verkeer van informatie, omdat getracht wordt de toegang tot de informatievoorziening via satelliet met behulp van een ontvangstinstallatie te ontmoedigen?


title: Comunicação da Comissão ao Conselho, ao Parlamento Europeu, e ao Comité das Regiões sobre a cooperação transfronteiriça no âmbito do Programa TACIS

eurovoc_concepts:
CIS countries
Central and Eastern European Countries
EU programme
cooperation policy
cross-border cooperation

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 27. 05. 1997 COM(97) 239 final COMUNICAÇÃO DA COMISSÃO AO CONSELHO, AO PARLAMENTO EUROPEU, E AO COMITÉ DAS REGIÕES EPfrt ft Çffopfn*Ç#o transfronteiriça no âmbito <Jo Programa TACIS 1. Contexto 1. 1 1. 2 1. 3 O objectivo da presente comuncação consiste em delinear a política da Comissão relativamente à cooperação transfronteiriça no âmbito do programa Tacis até 1999. A Comunidade Europeia reconhece desde há muito tempo a importância da cooperação transfronteiriça. O desenvolvimento da cooperação transfronteiriça entre os Novos Estados Independentes /NEI e a UE e os países da Europa Central e Oriental (PECO) tem vindo a assunr. uma importância crescente nos últimos anos, o que é uma consequência natural da introdução de uma fronteira comum com os NEI na sequência da adesão da Finlândia à UE, do aumento da importância da Região do Mar Báltico numa UE alargada e da evolução das fronteiras orientais dos PECO numa altura em que estes países se preparam para a adesão à UE Por iniciativa do Parlamento Europeu, foi criada uma nova rubrica orçamental especificamente para este efeito. Um factor essencial subjacente ao reforço da cooperação transfronteiriça nesta região é a necessidade de assegurar estabilidade na fronteira comum UE/NEI. A diferença de nível de vida dos dois lados da fronteira é extrema. Consequentemente, o reforço da cooperação entre as comunidades que vivem de cada lado da fronteira, lançando as bases de um desenvolvimento económico e social sustentável, é considerado como uma prioridade. Também é importante, ao mesmo tempo que se facilitam os laços bilaterais, desenvolver um controlo eficaz das fronteiras Em 1996, o Parlamento Europeu chamou a atenção para a necessidade de coordenar os programas Tacis e Interreg como instrumento transfronteiriço na fronteira russo-finlandesa1. O Comité das Regiões sublinhou a necessidade de fazer participar as regiões fronteiriças no planeamento e na execução de medidas de cooperação transfronteiriça2. Além disso, foi proposto integrar as autoridades locais e regionais russas no programa de cooperação do mar Bálitico, de forma semelhante à das autoridades dos PECO3. 1. 4 A cooperação transfronteiriça no âmbito do Tacis também pode contribuir para o processo de pré-adesão nos PECO. em primeiro lugar, através da concessão de financiamento complementar para instalações nas passagens de fronteira, por forma a fazer face à preocupação crescente que se tem manifestado quanto à adequação das fronteiras orientais dos PECO; em segundo lugar, através da promoção de relações Resolução do Parlamento Europeu de 19. 1. 19% sobre a Comunicação da Comissão relativa à afectação de fundos e à execução das Inciativas da Comunidade na Áustria, Finlândia e Suécia - COM(95)0123-A4-0328/95. Parecer adoptado pelo Comité das Regiões em 12 de Junho de 1996 sobre "A dimensão nórdica da União Europeia e a cooperação transfronteiriça na fronteira entre a União Europeia e a Federação Russa e na região Barendts': Parecer do Comité das Regiões, de 13 de Novembro de 1996 sobre "A política actual e futura da UE relativamente à região do Mar Báltico, com referencia específica aos aspectos locais e regionais". ih transfronteiriças, sobretudo nas regiões em que vivam minorias, como nos Estados Bálticos, a fim de contribuir para reforçar a estabilidade das regiões fronteiriças. 1. 5 O apoio à cooperação transfronteiriça nos NEI é considerado como fazendo parte de um contexto político mais vasto em que se procura prosseguir o desenvolvimento dessa cooperação entre a Comunidade Europeia, os PECO e os NEI através de um certo número de instrumentos. Na configuração dessa política, os seguintes acontecimentos desempenharam um papel importante: - desde finais da década de 80, a CE apoia a cooperação transfronteiriça e transnacional através dos seus fundos estruturais, nomeadamente no âmbito da Iniciativa Comunitária Interreg. A iniciativa Interreg IIA oferece financiamento a programas que abrangem regiões fronteiriças em todas as fronteiras internas e externas da União para o período 1994-1999, e a iniciativa INTERREG IIC concede financiamentos a projectos de cooperação transnacional em vários domínios, incluindo a região do Mar Bático. - em 1994, por iniciativa do Parlamento Europeu, foi criada no Phare uma rubrica orçamental distinta, a fim de apoiar a cooperação transfronteiriça nas fronteiras entre os PECO e os Estados-membros, o que levou à criação do Programa de Cooperação Transfronteiriça Phare, concebido segundo o modelo do Interreg, e gerido por um regulamento distinto, da Comissão4, com programas aprovados anualmente. - O Conselho Europeu de Essen, de Dezembro de 1994, definiu os principais parâmetros da estratégia para a cooperação transfronteiriça nos PECO e nos NEI. Foi acordado "estabelecer um programa de cooperação regional e boa vizinhança, destinado a promover a cooperação plurianunal e plurinacional nas regiões de fronteira terrestre e marítima abrangendo Estados UE-PECO, PECO-PECO e PECO-NEI, em domínios como os transportes, serviços públicos, ambiente, desenvolvimento económico, recursos humanos e agricultura". Este enquadramento veio a ser reforçado pelo "Pacto de Estabilidade na Europa", em Março de 1995, que acentuou o "esforço comum e continuado para pôr fim às ameaças de tensões e crises e para criar uma região em que persistam relações de boa vizinhança e cooperação na Europa". - Os Acordos de Parceria e Cooperação (APCs) entre as Comunidades, os seus Estados-membros e respectivos países incluem o objectivo de uma aproximação gradual com uma área mais vasta de cooperação europeia. Os Planos de Acção para a Rússia e a Ucrânia afirmam a importância da cooperação transfronteiriça com a CE e os países associados. Este ponto foi incluído no novo regulamento Tacis5. Regulamento n° 1628/94 da Comissão, de 4 de Julho de 1994, relativo à execução de um programa de cooperação transfronteiriça entre países da Europa Central e Oriental e Estados-membros da Comunidade, no âmbito do programa Phare. JO L 171, de 6 de Julho de 1994, p. 14. 5 Regulamento n° 1279/% do Conselho, de 25 de Junho de 1996, relativo à prestação de assistência aos Novos Estados Independentes e à Mongólia no esforço de reforma e de recuperação da sua economia. 2. Objectivos e instrumentos Tendo em conta o que precede, o objectivo consiste em apoiar projectos 2. 1 sustentáveis (transferência de know-how, desenvolvimento de contactos transfronteiriços, financiamento de infra-estruturas de pequena dimensão e criação de empresas comuns) que tenham impacto a nível transfronteiriço e beneficiem do apoio das comunidades de ambos os lados da fronteira. Tal deverá permitir o desenvolvimento de relações que perdurem para além do perido de execução do projecto e possam resultar numa cooperação regional sustentável. Será dada prioridade a projectos relativamente aos quais seja patente a existência de um empenhamento local ou regional e que tenham um impacto sistemático. 2. 2 Serão financiados projectos que CG atribuam para alcançar os objectivos seguintes: - melhorar a eficiência e a eficácia do controlo e do trânsito através das fronteiras. Os instrumentos a utilizar para e?se deito são o reforço das redes fronteiriças, através de melhores procedimentos e de infra-estruturas adequadas nas passagens de fonteira, e o reforço da segurança nas fronteiras, através de programas comuns de gestão de fronteiras dos dois lados de cada fronteira. Terão prioridade: - a facilitação do trânsito local através das fronteiras, condição prévia da cooperação transfronteiriça e do desenvolvimento regional. - as passagens de fronteira que ligam países da CE, PECO e NEI e que estejam situadas nos corredores de Creta6, na perspectiva da Política Comum de Transportes da CE e do desenvolvimento de uma rede pan-europeia de transportes integrada, constituída por corredores multimodals. - o apoio às regiões fronteiriças na resolução dos seus problemas específicos de desenvolvimento decorrentes do facto de se situarem na periferia das respectivas economias nacionais. Os instrumentos a utilizar para esse efeito são o estabelecimento de cooperação e o desenvolvimento de empresas entre comunidades que, juntamente com o estabelecimento de ligações entre redes fronteiriças, desenvolverão o comércio e a economia nas regiões. Os projectos na fronteira com a UE, que necessitem de investimento em capital, serão financiados através do Programa Joint Venture (PJV). - a resolução dos dois principais tipos de problemas transfronteiriços locais de ordem ambiental: em primeiro lugar, nos casos em que haja necessidade de desenvolver actividades simultaneamente nos dois lados da fronteira (por exemplo, problemas de poluição em lagos que façam fronteira), e, em segundo lugar, nos casos em que seja necessário investimento nos NEI para resolver um problema cujos efeitos se façam sentir do outro lado da fronteira (por exemplo, resíduos a montante). Os instrumentos a utilizar são estudos de problemas ambientais locais, frequentemente fazendo parte de uma abordagem regional, concepção detalhada de projectos e propostas de investimento consequentes, a realizar por terceiros, para infra-estruturas de apoio. Será também prestada atenção especial a actividades que apoiem as políticas comunitárias, de que é exemplo o 5o Plano de Acção Ambiental da CE7. Além disso, será reservada Corredores prioritários de transporte multimodal que ligam a União aos seus vizinhos do Leste, identificados na segunda Conferência Paneuropeia de Transportes, realizada em 1994, em Creta. 7 5o Plano de Acção da CE "Para uma acção sustentável" 5 uma parte do orçamento para actividades suplementares que apoiem os objectivos do programa e que estejam em sintonia com as prioridades do Interreg IIA8, e dos programas Phare. 2. 3 Uma condição prévia para o êxito da execução de qualquer actividade de cooperação transfronteiriça é a capacidade local e regional de conceber e desenvolver projectos, incluindo o desenvolvimento de relações duradouras entre comunidades fronteiriças. 3. Prioridades 3. 1 Nos primeiros anos do programa, será dada prioridade ao apoio institucional, o que possibilitará às autoridades regionais e locais desempenharem um papel mais completo no programa, à medida que este se for desenvolvendo. Simultaneamente, será prestada uma atenção especial ao desenvolvimento e gestão de redes fronteiriças. Para além das passagens de fronteira de maior importância, será dada prioridade a projectos que liguem directamente comunidades fronteiriças, como o desenvolvimento de empresas. Os projectos no domínio do ambiente conservarão uma função essencial ao longo de todo o programa. 4. Concentração geográfica: regiões elegíveis 4. 1 Do ponto de vista geográfico, o programa de cooperação transfronteiriça Tacis concentrar-se-á nas fronteiras entre os NEI e a CE e nas fronteiras dos NEI com os Estados Bálticos. Além disso, o programa abrangerá as fronteiras terrestres da Rússia, da Ucrânia, da Bielorrússia e da Moldova com os PECO. O mapa constante do anexo 1 fornece informações mais pormenorizadas sobre as regiões elegíveis. Actividades na região de Archángelsk só serão consideradas em circunstâncias excepcionais, tendo em vista complementar actividades financiadas no âmbito do programa Interreg HA. 4. 2 A fim de assegurar uma abordagem coerente, a Comissão tenciona incluir no âmbito do programa Inter-Estados do Tacis actividades de cooperação transfronteiriça nas fronteiras NEI-NEI. Já foram tomadas as primeiras iniciativas nesse sentido. 5. Metodologia 5. 1 Serão desenvolvidos procedimentos adequados para ter em conta os objectivos do programa de cooperação transfronteiriça e o quadro em que se insere. Entre estes incluir-se-ão uma forte participação das autoridades locais e regionais e a flexibilidade necessária para ter em conta pequenos projectos desenvolvidos a nível das bases. Entre os critérios específicos de selecção da ajuda incluir-se-ão a necessidade de assegurar um impacto transfronteiras, a sinergia com outros programas comunitários e a capacidade de absorção. Os sectores chave identificados no programa Interreg IIA para a fronteira russo-finlandesa são os seguintes: transportes e telecomunicações, desenvolvimento de empresas, ambiente e reforço do know-how e das condições para a cooperação reginal. 5. 2 Sinergia com outros programas comunitários 5. 2. 1 A cooperação transfronteiriça no âmbito do programa Tacis será executada por forma a conseguir a máxima sinergia possível com os programas de cooperação transfronteiriça. Phare e o Interreg, o que será epecialmente vantajoso para a Região Barents e para a Região do Mar Báltico, de acordo com a Iniciativa para a Região do Mar Báltico, adoptada em Visby em Maio de 1996, que preconiza uma acção complementar mais efectiva através dos instrumentos comunitários de financiamento (Interreg, Phare e Tacis). 5. 2. 2. Os programas de cooperação transfronteiriça Phare e Interreg têm feito esforços determinados para harmonizar a sua abordagem sempre que possível tendo em vista tornar o sistema global de financiamento aa CE o mais simples e compreensível possível para os beneficiários finais. A cooperação transfronteiriça no âmbito do Tacis também adoptará esta abordagem, embora actuando no actual quadro do Tacis. Os procedimentos específicos aplicáveis à cooperação transfronteiriça Tacis não se furtarão aos procedimentos gerais aplicáveis no âmbito do Regulamento Tacis, de que é exemplo o papel do Comité de Gestão Tacis. 5. 2. 3 Aproveitando a experiência de outros programas comunitários de cooperação transfronteiriça, tenciona-se recorrer aos actuais quadros regionais sempre que possível, prestando-se, evidentemente, apoio, sempre que necessário, ao seu desenvolvimento futuro. 5. 2. 4 Sempre que tal seja relevante, serão consultadas as actuais estruturas dos comités criados no âmbito de programas de cooperação transfronteiriça Phare/Interreg. Assim, por exemplo, para assegurar a harmonização com outras acções a decorrer na região do Mar Báltico, a Comissão debaterá com o Comité de Coordenação do Báltico aspectos da evolução do programa de cooperação transfronteiriça Tacis. 5. 3 Facilidade para pequenos projectos As comunidades e as autoridades regionais atribuem grande prioridade a pequenos projectos de cooperação transfronteiriça de nível local, por forma a poderem trabalhar com verbas de dimensão adequada. O programa de cooperação transfronteiriça financiará projectos desta dimensão através da facilidade criada pelo Tacis para pequenos projectos. Propõe-se que os financiamentos neste domínio associem as actividades do Tacis a programas comunitários complementares, baseados no modelo desenvolvido com êxito pela Facilidade Báltica de Pequenos Projectos. Esta facilidade deverá ser flexível e orientada pela procura, devendo poder abranger uma vasta gama de domínios de cooperação económica, incluindo o apoio ao processo democrático. 5. 4 A função das autoridades regionais/locais A identificação e a preparação das actividades serão efectuadas a nível regional e local, sempre que possível aproveitando os contactos e a experiência já obtidos a partir das regiões Interreg. Em conformidade com os princípios do Tacis, as autoridades nacionais não deixarão de desempenhar uma função no programa, especialmente no que respeita a projectos de importância nacional, como é o caso das passagens da fronteira, e em matéria de aprovação final do programa. 5. 5 Acções de sensibilização 5. 5. 1 Uma das primeiras medidas a pôr em prática será a organização de reuniões para cada fronteira NEI em causa, em que estarão representadas as autoridades nacionais, regionais e locais. Este enquadramento assegurará a participação das autoridades relevantes na identificação, elaboração e selecção dos projectos. 5. 5. 2 Serão realizadas reuniões separadas para as autoridades regionais e locais, a fim de debater o desenvolvimento e execução da facilidade Tacis para pequenos projectos. A realização de workshops para apoiar a identificação e o desenvolvimento de projectos desempenhará um papel importante como forma de aumentar a capacidade local e regional de participação no programa COOPERAÇÃO TRANSFRONTEIRIÇA Regiões fronteiriça elegíveis (da Rússia) Russian - Finnish Border 1. Murmansk oblast 2 3 4 5 Republic of Karelia Archangelsk oblast (eligible in exceptional circumstances only to complement activities funded under the Interreg IIA Programme) City of St Petersburg Leningrad oblast Russian - Estonian Border 6(5) Leningrad oblast 7 Pskov oblast Russian - L a t v i an Border 8(7) Pskov oblast Russian - P o l i s h / R u s s i an - Lithuanian Border 9 Kaliningrad oblast °1 ISSN 0257-9553 COM(97) 239 final DOCUMENTOS 11 01 15 N. ° de catálogo : CB-CO-97-231-PT-C ISBN 92-78-19870-6 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo VO


title: QUESTION ECRITE no 1789/97 de Caroline JACKSON à la Commission. Programme JOULE: projet Osprey

eurovoc_concepts:
action programme
bad weather
energy consumption
price of energy
technological change
testing
wave energy


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1786/97 del Christine ODDY a la Comisión. Reconocimiento de cualificación europea en psicoterapia

eurovoc_concepts:
behavioural sciences
equivalence of diplomas
free movement of workers
medical specialisation
professional association
psychiatry
recognition of diplomas
traineeship


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1916/97 dell'on. David HALLAM alla Commissione. Discriminazioni a causa dell'altezza

eurovoc_concepts:
air transport
aircraft
anti-discriminatory measure
carriage of passengers
equal treatment
facilities for the disabled
goods and services
technical standard
transport user

text: C 21/120 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 22. 1. 98 E‘ attualmente in preparazione anche una seconda proposta di regolamento relativa alle questioni di procedura in materia di aiuti. Tale regolamento svolgera‘ certamente un ruolo rilevante in direzione di una maggiore trasparenza, e conterra‘ altres(cid:14)‘ disposizioni riguardanti i diritti dei terzi. Quanto al rapporto tra la politica di concorrenza e la politica di coesione, la Commissione si e‘ sempre impegnata a tener conto il piu‘ possibile dell(cid:146)obiettivo di coesione nella definizione della politica degli aiuti. La Commissione sta del resto preparando un nuovo progetto riguardo agli orientamenti in materia di aiuti regionali. (98/C 21/232) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1916/97 di David Hallam (PSE) alla Commissione (27 maggio 1997) Oggetto: Discriminazioni a causa dell(cid:146)altezza Ha previsto la Commissione progetti o misure per combattere le discriminazioni, nella fornitura di beni e servizi, nei confronti delle persone di altezza superiore alla media? Non ritiene la Commissione che le persone di altezza superiore alla media dovrebbero essere in grado di prenotare posti in aereo con uno spazio per le gambe commisurato alle loro esigenze, dopo aver fornito alle compagnie aeree la prova della loro altezza? Concorda la Commissione sul fatto che la politica di molte compagnie aeree, che suggeriscono a tali persone di volare in classe «business» o in prima classe, rappresenti una penalizzazione finanziaria, e che tanto l(cid:146)UE, quanto le compagnie aeree dovrebbero affrontare il problema delle persone piu‘ alte o piu‘ basse della media per mitigare tale penalizzazione finanziaria? Concorda la Commissione sul fatto che, nel definire i propri criteri, l(cid:146)Unione europea dovrebbe riconsiderare il sostegno dato all(cid:146)impiego, da parte del CEN, di dati antropometrici ormai storici, che non tengono pero‘ conto delle esigenze attuali o future? Dal momento che fra i popoli europei vi sono notevoli differenze per quanto concerne l(cid:146)altezza, non ritiene la Commissione che l(cid:146)UE dovrebbe cercare di applicare un valido complesso di criteri, anziche· singoli criteri insoddisfacenti? Non ritiene la Commissione che, al momento di definire tali criteri, il CEN dovrebbe essere invitato a consultare gli organismi che rappresentano le persone piu‘ alte e piu‘ basse della media? Risposta data dal Sig. Kinnock a nome della Commissione (24 giugno 1997) Si rimanda l(cid:146)onorevole parlamentare alla risposta della Commissione all(cid:146)interrogazione scritta E-1118/97 dell(cid:146)on. Ilaskivi (1). La Commissione non prevede di proporre provvedimenti speciali per quanto riguarda la fornitura di beni e servizi a favore delle persone di altezza superiore alla media, cos(cid:14)‘ come non ne prevede a favore di persone di piccola statura o di persone sovrappeso. La Commissione ammette che per avere spazio sufficiente le persone di alta statura possano scegliere di volare in classe «business» o in prima classe, ma non ritiene che cio‘ costituisca una penalizzazione finanziaria piu‘ di quanto non sia, per queste persone, la decisione di acquistare una vettura spaziosa anziche· un(cid:146)utilitaria. Secondo la Commissione la faccenda resta a discrezione delle compagnie aeree, che devono soddisfare le esigenze di mercato come meglio credono. La Commissione non vede la pertinenza in questo contesto del Comitato europeo di normalizzazione (CEN). (1) GU C 367 del 4. 12. 1997


title: QUESTION ECRITE no 1758/97 de José VALVERDE LÓPEZ à la Commission. Création d'un corps d'inspecteurs pour les marchés des fruits et légumes

eurovoc_concepts:
EU control
European official
committee of inquiry
common organisation of markets
fruit
servant (EU)
vegetable

text: C 76/52 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 11. 3. 98 membres et, pour e·viter, d(cid:146)autre part, que le retard dans les paiements n(cid:146)ait plus l(cid:146)effet e·conomique escompte·. En outre, la liberte· de paiement suivant les convenances administratives des diffe·rents services payeurs ne permettrait pas une gestion correcte de la discipline budge·taire voulue par le Conseil en matie‘re de de·penses agricoles (de·cision 94/729/CE (7) du Conseil, du 31 octobre 1994, concernant la discipline budge·taire). (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) JO L 148 du 28. 6. 1968. JO L 148 du 30. 6. 1995. JO L 405 du 31. 12. 1992. JO L 57 du 10. 3. 1993. JO L 59 du 3. 3. 1994. JO L 39 du 17. 2. 1996. JO L 293 du 12. 11. 1994. (98/C 76/134) QUESTION E· CRITE E-1758/97 pose·e par Jose· Valverde Lo·pez (PPE) a‘ la Commission (27 mai 1997) Objet: Cre·ation d(cid:146)un corps d(cid:146)inspecteurs pour les marche·s des fruits et le·gumes L(cid:146)OCM des fruits et le·gumes pre·voit la cre·ation d(cid:146)un corps d(cid:146)inspecteurs pour les marche·s des fruits et le·gumes. La Commission peut-elle indiquer quels seront le statut, le nombre et les fonctions de ces inspecteurs? Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (17 juillet 1997) La cre·ation du corps spe·cifique est fonde·e sur les dispositions de l(cid:146)article 40 du re‘glement (CE) no 2200/96 du Conseil (1), ou‘ il est indique· que la Commission e·tablit un corps constitue· de fonctionnaires de la Commission et e·ventuellement d(cid:146)agents de·signe·s a‘ la demande de cette dernie‘re par les E· tats membres pour participer a‘ des enque(cid:136)tes spe·cifiques. Selon les dispositions de l(cid:146)article 40 du re‘glement cite·, le corps est appele· d(cid:146)une part, a‘ participer aux contro(cid:136)les conduits par les instances des E· tats membres ainsi qu(cid:146)a‘ effectuer, a‘ l(cid:146)initiative de la Commission, des contro(cid:136)les en application de l(cid:146)article 39 du re‘glement susvise·. Lorsque le re‘glement a e·te· propose· au Conseil, la Commission a notifie· son intention d(cid:146)y affecter 5 emplois. Actuellement, seulement deux emplois l(cid:146)ont e·te·. Dernie‘rement (le 3 mars 1997), la Commission a adopte· la de·cision d(cid:146)affecter trois emplois supple·mentaires au corps de contro(cid:136)le spe·cifique, afin de permettre l(cid:146)accomplissement des ta(cid:136)ches qui leur ont e·te· confie·es re·glementairement et d(cid:146)atteindre le nombre d(cid:146)effectifs initialement pre·vu. Cette de·cision doit encore e(cid:136)tre mise en (cid:156)uvre. Selon les pre·visions initiales, le statut applicable serait celui des fonctionnaires et autres agents des Communaute·s europe·ennes. La participation des agents de·signe·s par les E· tats membres (certes limite·e aux enque(cid:136)tes spe·cifiques) permet d(cid:146)e·toffer de fa(cid:231)on substantielle le corps spe·cifique. A‘ cet e·gard, la Commission a de·ja‘ adresse· une lettre a‘ chacun des E· tats membres en leur demandant une liste d(cid:146)agents disponibles pour participer aux ta(cid:136)ches de contro(cid:136)le. Ces personnes maintiennent leur statut national, le nombre a‘ retenir est d(cid:146)au moins deux par E· tat membre. (1) JO L 297 du 21. 11. 1996


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 943/97, annettu 27 päivänä toukokuuta 1997, tiettyjen herkästi pilaantuvien tavaroiden tullausarvon määrittämiseksi tarkoitettujen yksikköarvojen vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs territory (EU)
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods

formats: html pdfa1b print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1749/97 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Retrasos en los transportes por carretera hacia Turquía

text: 25. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 60/41 «En general, el permiso de conduccio·n no debe expedirse ni renovarse a ningu·n candidato o conductor que padezca alguna afeccio·n no mencionada en los anteriores apartados que pueda suponer una incapacidad funcional que comprometa la seguridad vial al conducir un veh(cid:14)·culo de motor, excepto si la solicitud esta· acompan(cid:152)ada de un dictamen me·dico autorizado y, en su caso, de revisiones me·dicas regulares». La Comisio·n no dispone de informacio·n espec(cid:14)·fica sobre la manera en que los Estados miembros abordan 2. este trastorno me·dico particular. (1) DO L 237 de 24. 8. 1991. (98/C 60/67) PREGUNTA ESCRITA E-1749/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisio·n (27 de mayo de 1997) Asunto: Retrasos en los transportes por carretera hacia Turqu(cid:14)·a Segu·n informa la prensa griega, en los u·ltimos meses se han registrado importantes retrasos en el transporte por carretera hacia Turqu(cid:14)·a. En efecto, las autoridades de este pa(cid:14)·s esta·n aplicando un complejo sistema de visados de entrada de los productos y un control de los camiones griegos por los servicios de aduana que supone para e·stos una pe·rdida de tiempo y de dinero. Por el contrario, los veh(cid:14)·culos turcos de transportes internacionales entran en territorio griego sin sufrir demoras en los controles de frontera. Asimismo, los 1. 000 permisos de transporte solicitados por Turqu(cid:14)·a a las autoridades griegas han sido concedidos inmediatamente y sin problemas. ¿Puede indicar la Comisio·n que· opinio·n le merece este asunto y que· medidas piensa adoptar para que las autoridades turcas comprendan de una vez por todas que no pueden ejercer discriminacio·n alguna contra los transportes griegos por carretera, disminuyendo as(cid:14)· su competitividad? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisio·n (23 de julio de 1997) La resolucio·n sobre ampliacio·n de la cooperacio·n entre Turqu(cid:14)·a y la Comunidad, aprobada por el Consejo de Asociacio·n el 6 de marzo de 1995, preve· la consolidacio·n de la cooperacio·n en materia de transporte, incluidos el tra·nsito y el acceso al mercado. Sin embargo, la situacio·n en lo que se refiere a la cooperacio·n financiera no ha permitido au·n a la Comisio·n adoptar iniciativas al respecto. Hasta la fecha, la Comisio·n no ha tenido conocimiento de demoras que afectaran especialmente a los veh(cid:14)·culos griegos en su entrada a Turqu(cid:14)·a. A falta de un acuerdo espec(cid:14)·fico entre la Comunidad y Turqu(cid:14)·a sobre transporte de mercanc(cid:14)·as por carretera, la regulacio·n del tra·fico entre Grecia y Turqu(cid:14)·a corresponde a estos dos pa(cid:14)·ses, que han de cumplir las normas internacionales pertinentes. La Comisio·n se pondra· en contacto con las autoridades griegas para recabar ma·s informacio·n y decidir en consecuencia las medidas que conviene adoptar para evitar posibles problemas de discriminacio·n. (98/C 60/68) PREGUNTA ESCRITA E-1760/97 de Florus Wijsenbeek (ELDR) a la Comisio·n (27 de mayo de 1997) Asunto: Experimentos franceses con veh(cid:14)·culos ma·s largos ¿Es consciente la Comisio·n de que el Gobierno france·s, anticipa·ndose a la aplicacio·n de la Directiva europea 96/53 (1) sobre dimensiones y pesos ma·ximos, esta· examinando si puede permitirse la utilizacio·n de veh(cid:14)·culos ma·s largos para los recorridos por carretera iniciales y finales en el contexto del transporte combinado? Se tratar(cid:14)·a del transporte de dos cajas mo·viles de 8,15 m cada una. ¿Esta· la Comisio·n tambie·n al corriente de que en los Pa(cid:14)·ses Bajos se esta· experimentando con veh(cid:14)·culos de 4 TEU?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1865/97 von Lis JENSEN an die Kommission. Nukleartechnischer Schrott in Metalldosen

eurovoc_concepts:
Denmark
beer
marketing restriction
metals
non-alcoholic beverage
preserved product
public health
radiation protection
radioactive waste
waste recycling

text: 10. 2. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 45/115 (98/C 45/144) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1865/97 von Lis Jensen (I-EDN) an die Kommission (27. Mai 1997) Betrifft: Nukleartechnischer Schrott in Metalldosen Einer Mitteilung des da¤nischen Umwelt- und Energieministeriums zufolge hat die Kommission beschlossen, ein Aufforderungsschreiben abzusenden, das die Aufhebung des Verbots des Inverkehrbringens von Bier und Erfrischungsgetra¤nken in Metallverpackungen in Da¤nemark betrifft. Das Verwertungsunternehmen British Nuclear Fuels reinigt und rezykliert Nuklearschrott und ha¤lt nach eigenen Aussagen den Grenzwert von 400 Bq je kg fu¤r Metall, das zur Herstellung von Dosen verwendet werden darf, ein. Ist die Kommission bereit, im Zusammenhang mit dem Anliegen, das da¤nische Vermarktungsverbot aufheben zu lassen, das von solchem Metall ausgehende mo¤gliche Strahlungsrisiko zu beru¤cksichtigen und es in gesundheits- und umweltpolitische U¤ berlegungen einzubeziehen? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (18. Juli 1997) Die Frau Abgeordnete wird auf die beigefu¤gte Antwort der Kommission auf ihre schriftliche Anfrage P-1650/97 und die Anfrage P-1654/97 von Herrn Scho¤rling (1) verwiesen. (1) ABl. C 373 vom 9. 12. 1997, S. 152. (98/C 45/145) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1873/97 von Gianni Tamino (V) an die Kommission (30. Mai 1997) Betrifft: Fu¤nftes Rahmenprogramm Die Kommissin hat angeku¤ndigt, da(cid:223) sie in das Fu¤nfte Rahmenprogramm im Bereich (cid:132)Erforschung der biologischen und der Ressourcen des O¤ kosystems(cid:147) Projekte zu den Themen (cid:132)Zellfabrik(cid:147) und (cid:132)Gesundheit und Erna¤hrung(cid:147) aufnehmen wird. 1. Ist dabei vorgesehen oder wird es akzeptiert, da(cid:223) Tierversuche vorgenommen werden? 2. Falls ja, wird bei der Genehmigung solcher Projekte darauf geachtet, da(cid:223) die im Fu¤nften Umweltaktions- programm von der Kommission angeku¤ndigte Verringerung der Verwendung von Tieren zu Tierversuchen um 50% eingehalten wird? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (10. Juli 1997) In dem von der Kommission vorgelegten Vorschlag fu¤r einen Beschlu(cid:223) des Rates u¤ber das Fu¤nfte Rahmenprogramm im Bereich der Forschung, technologischen Entwicklung und Demonstration (1998-2000) (1) ist folgendes festgelegt: (cid:132)Tierversuche sollten soweit wie mo¤glich durch in-vitro Verfahren oder sonstige Verfahren ersetzt werden(cid:147). Tierversuche sind damit nicht vo¤llig ausgeschlossen, werden jedoch auf die Fa¤lle beschra¤nkt, in denen sie notwendig und unentbehrlich sind. (1) Dok. KOM(97) 142


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1782/97 del Manuel PORTO al Consejo. Renuncia unilateral al Acuerdo de la Ronda Uruguay

eurovoc_concepts:
GATT
clothing
import restriction
industrial conversion
industrial restructuring
international trade
textile industry
textile product
third country


title: 97/622/EC: Commission Decision of 27 May 1997 concerning questionnaires for Member States reports on the implementation of certain Directives in the waste sector (implementation of Council Directive 91/692/EEC)

eurovoc_concepts:
EU Member State
dangerous substance
exchange of information
form
packaging product
waste management

text: L_1997256EN. 01001301. xml 19. 9. 1997    EN Official Journal of the European Communities L 256/13 COMMISSION DECISION of 27 May 1997 concerning questionnaires for Member States reports on the implementation of certain Directives in the waste sector (implementation of Council Directive 91/692/EEC) (97/622/EC) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Directive 91/692/EEC of 23 December 1991 on the standardization and rationalization of reports on the implementation of certain Directives relating to the Environment (1), and in particular Articles 5 and 6 and its Annex VI, Having regard to Council Directive 75/442/EEC of 15 July 1975 on waste (2), as last amended by Commission Decision 96/350/EC (3), Having regard to Council Directive 91/689/EEC of 12 December 1991 on hazardous waste (4), as last amended by Directive 94/31 /EC (5), Having regard to European Parliament and Council Directive 94/62/EC of 20 December 1994 on packaging and packaging waste (6), Whereas Article 8 (1) of Directive 91/689/EEC requires Member States to transmit to the Commission information on the application of this Directive in the context of the report provided for in Article 16 (1) of Directive 75/442/EEC; Whereas Article 17 of Directive 94/62/EC requires Member States to transmit to the Commission information on the application of this Directive in accordance with Article 5 of Directive 91/692/EEC; Whereas Article 16 of Directive 75/442/EEC, has been replaced by Article 5 of Directive 91/692/EEC which requires Member States to transmit to the Commission information on the implementation of certain Community Directives in the form of a sectoral report; Whereas, this report has to be established on the basis of a questionnaire or an outline drafted by the Commission in accordance with the procedure set out in Article 6 of Directive 91/692/EEC; Whereas the first sectoral report will cover the period 1998 to 2000 inclusive; Whereas the measures envisaged by this Decision are in accordance with the opinion expressed by the Committee established in accordance with Article 6 of the abovementioned Directive, HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 The questionnaires attached to this Decision, which relate to Directive 91/689/EEC and Directive 94/62/EC, are hereby adopted. Article 2 The Member States will use these questionnaires as a basis for the drawing up of the sectoral reports they are required to submit to the Commission pursuant to Article 5 of Directive 91/692/EEC and to Article 17 of Directive 94/62/EEC. Article 3 This Decision is addressed to the Member States. Done at Brussels, 27 May 1997. For the Commission Ritt BJERREGAARD Member of the Commission (1)  OJ L 377, 31. 12. 1991, p. 48. (2)  OJ L 194, 25. 7. 1975, p. 39. (3)  OJ L 135, 6. 6. 1996, p. 32. (4)  OJ L 377, 31. 12. 1991, p. 20. (5)  OJ L 168, 2. 7. 1994, p. 28. (6)  OJ L 365, 31. 12. 1994, p. 10. ANNEX LIST OF QUESTIONNAIRES 1. Questionnaire relating to Council Directive 91/689/EEC of 12 December 1991 on hazardous waste (1), as last amended by Directive 94/31/EC (2). 2. Questionnaire relating to European Parliament and Council Directive 94/62/EC of 20 December 1994 on packaging and packaging waste (3). (1)  OJ L 377, 31. 12. 1991, p. 20. (2)  OJ L 168, 2. 7. 1994, p. 28. (3)  OJ L 365, 31. 12. 1994, p. 10


title: Kommissionens förordning (EG) nr 935/97 av den 27 maj 1997 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för import av tjurar, kor och kvigor av vissa alp- och bergraser som inte är slaktboskap, för perioden 1 juli 1997-30 juni 1998

eurovoc_concepts:
bull
cow
heifer
import
import licence
tariff quota


title: WRITTEN QUESTION No. 1773/97 by Werner LANGEN to the Commission. EU funds channelled to Rhineland-Pfalz since 1994

eurovoc_concepts:
EAGGF
European Regional Development Fund
European Social Fund
Germany
Rhineland-Palatinate
action programme
aid system
fund (EU)


title: A Bizottság 936/97/EK rendelete (1997. május 27.) a kiváló minőségű friss, hűtött és fagyasztott marhahús és fagyasztott bivalyhús vámkontingenseinek megnyitásáról és kezeléséről

eurovoc_concepts:
beef
buffalo meat
frozen product
import licence
product quality
tariff quota

text: 282 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet 31997R0936 1997. 5. 28. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 137/10 A BIZOTTSÁG 936/97/EK RENDELETE (1997. május 27. ) a kiváló minőségű friss, hűtött és fagyasztott marhahús és fagyasztott bivalyhús vámkontingenseinek megnyitásáról és kezeléséről AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, mivel a húsbehozatal megfelelő irányítása érdekében szükség sze- rint rendelkezni kell a kiállítandó behozatali engedélyek ellenőr- zéséről, különös tekintettel az eredetiségigazolásokon szereplő adatokra; tekintettel a GATT XXIV. cikkének (6) bekezdése alapján folyta- tott tárgyalások eredményeként összeállított CXL. jegyzékben meghatározott engedmények végrehajtásáról szóló, 1996. június 18-i 1095/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (1) bekezdésére, mivel a Közösség vállalta, hogy a többoldalú kereskedelmi tárgya- lások Uruguayi Fordulója alapján megkötött mezőgazdasági egyezmény szerint vámkontingenseket nyit meg a kiváló minő- ségű marhahús és a fagyasztott bivalyhús tekintetében, amelyet évi 58 100 tonnás, illetve 2 250 tonnás mennyiségben határoz meg; mivel ezeket a kontingenseket több évre kell megnyitni, és alkalmazásukra vonatkozó részletes szabályokat kell elfogadni a július 1-jén kezdődő 12 hónapos időszakokra nézve; mivel az exportáló harmadik államok vállalták, hogy olyan ere- detiségigazolásokat állítanak ki, amelyek garantálják a termékek származását; mivel meg kell határozni az igazolások formáját és tagolását, valamint a használatukra vonatkozó eljárást; mivel az eredetiségigazolásokat harmadik országbeli hatóságoknak kell kiállítaniuk minden, az érintett megállapodások megfelelő alkal- mazása érdekében szükséges garancia biztosítása mellett; mivel az említett kontingenst behozatali engedélyek használatá- val kell igénybe venni; mivel e célból szabályokat kell alkotni a kérelmek benyújtásáról és a kérelmekről, illetve engedélyekről nyújtott tájékoztatásról, szükség esetén eltérve a legutóbb a 2350/96/EK rendelettel (2) módosított, a mezőgazdasági termé- kekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek, valamint elő- zetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról, az 1988. november 16-i 3719/88/EGK bizottsági rendelet (3), és a legutóbb a 266/97/EK rendelettel (4) módosított, a marha- és borjúhúsága- zatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról, valamint a 2377/80/EGK rendeletet (5) hatályon kívül helyezéséről szóló, 1995. június 26-i 1445/95/EK bizottsági rendelet egyes rendelkezéseitől; (1) HL L 146. , 1996. 6. 20. , 1. o. (2) HL L 320. , 1996. 12. 11. , 4. o. (3) HL L 331. , 1988. 12. 2. , 1. o. (4) HL L 45. , 1997. 2. 15. , 1. o. (5) HL L 143. , 1995. 6. 27. , 35. o. mivel a tapasztalatok azt mutatják, hogy az importőrök nem min- dig tájékoztatják a behozatali engedélyeket kiállító illetékes ható- ságokat az említett kontingens keretében behozott marhahús mennyiségéről és származásáról; mivel ez az információ fontos a piaci helyzet felmérése szempontjából; mivel ezért biztosítékot kell bevezetni annak érdekében, hogy az importőrök megfelelje- nek e követelménynek; mivel rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok továbbítsák az ilyen behozatalra vonatkozó információt; mivel az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (1) Az alábbi vámkontingensek több évre megnyílnak a július 1-jétől számított és az azt követő év június 30-ig terjedő egyéves időszakra, a továbbiakban: „behozatali év”: – 58 100 tonna, a 0201 és a 0202 KN-kód alá tartozó, kiváló minőségű friss, hűtött vagy fagyasztott szarvasmarhafélék húsa, valamint a 0206 10 95 és a 0206 29 91 KN-kód alá tar- tételszáma: tozó termékek tekintetében. E kontingens 09. 4002, – 2 250 tonna, a 0202 30 90 KN-kód alá tartozó, fagyasztott, kicsontozott bivalyhús, a kicsontozott hús tömegében kife- jezve. E kontingens tételszáma: 09. 4001. Az említett kontingens kiszámításakor 100 kilogramm cson- tos hús 77 kilogramm kicsontozott húsnak felel meg. (2) E rendelet alkalmazásában „fagyasztott hús”: az a hús, amely- nek belső hőmérséklete 12 °C vagy kevesebb a Közösség vámte- rületére való belépéskor. (3) Az (1) bekezdésben említett kontingensek vonatkozásában az ad valorem vámtétel 20 %. 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 283 2. cikk A friss, hűtött és fagyasztott marhahús 1. cikk (1) bekezdésének első francia bekezdésében meghatározott vámkontingense az alábbiak szerint oszlik meg: a) 28 000 tonna, a 0201 30 és a 0206 10 95 KN-kód alá tartozó és az alábbi meghatározásnak megfelelő, kicsontozott hús: „»Különleges dobozolt marhahús« – nak nevezik az olyan különleges vagy jó minőségű marhahúsrészeket, amelyeket kizárólag 22 és 24 hónap közötti életkorú, legelőn tartott, két állandó metszőfoggal rendelkező és 460 kilogrammos vágó- súlyt meg nem haladó állatokból nyertek, és e részek az »sc« (special cuts) betűket viselhetik”; b) 7 000 tonna a 0201 20 90, 0201 30, 0202 20 90, 0202 30, 0206 10 95 és 0206 29 91 KN-kód alá tartozó és az alábbi meghatározásnak megfelelő hús: terméksúlyú, „Olyan friss, hűtött vagy fagyasztott válogatott marhahúsré- szek, amelyeket legfeljebb négy állandó metszőfoggal rendel- kező szarvasmarhából nyertek, amelynek hasított testének tisztítást követő tömege nem több 327 kilogrammnál (720 fontnál), tömör megjelenésű, vágásra megfelelő, húsa világos és egységes színű, és megfelelő, de nem túlzottan vastag zsír- réteg fedi. A hús »kiváló minőségű marhahús EK« – nak minő- sül”; e) 300 tonna terméksúlyú, a 0201 20 90, 0201 30, 0202 20 90, 0202 30, 0206 10 95 és 0206 29 91 KN-kód alá tartozó és az alábbi meghatározásnak megfelelő hús: „Olyan hűtött vagy fagyasztott válogatott, első osztályú mar- hahúsrészek, amelyeket kizárólag legelőn tartott, legfeljebb négy állandó metszőfoggal rendelkező szarvasmarhából nyer- tek, amelyek hasított testének tisztítást követő tömege legfel- jebb 325 kilogramm, megjelenése tömör, vágásra megfelelő, húsa világos és egységes színű, és megfelelő, de nem túlzottan vastag zsírréteg fedi. Minden rész vákuumcsomagolásba kerül, és »kiváló minőségű marhahús« – nak minősül. ” f) 11 500 tonna terméksúlyú, a 0201, 0202, 0202 30, 0206 10 95 és 0206 29 91 KN-kód alá tartozó és az alábbi meghatározásnak megfelelő hús: „Olyan 30 hónaposnál nem idősebb szarvasmarhák hasított testei vagy a belőlük nyert részek, amelyeket legalább 100 napig kiegyensúlyozott tápanyagtartalmú és magas energia- tartalmú olyan táplálékkal etettek, amely legalább 70 % gabo- nát tartalmaz, és amelynek napi összmennyisége legalább 20 font. Az Egyesült Államok Mezőgazdasági Minisztériumának (USDA – United States Department of Agriculture) szabványai szerint a »choice« – ként vagy »prime« – ként osztályozott mar- hahús automatikusan megfelel e fenti meghatározásnak. A Kanadai Mezőgazdasági Minisztérium szabványai szerint az A2, A3 vagy A4 fokozattal ellátott hús automatikusan meg- felel a fenti meghatározásnak. ” 3. cikk c) 6 300 tonna, 0201 30, 0202 30 90, 0206 10 95 és 0206 29 91 KN-kód alá tartozó és az alábbi meghatározá- soknak megfelelő kicsontozott hús: (1) A 2. cikk f) pontjában meghatározott mennyiségek szabad forgalomba bocsátásának feltétele a következők bemutatása: „Olyan különleges vagy jó minőségű marhahúsrészek, amelye- ket kizárólag 460 kilogrammos vágósúlyt meg nem haladó állatokból nyertek, és amelyeket »különleges dobozolt marha- hús« – nak neveznek. E részek az »sc« (special cuts) betűket visel- hetik”; d) 5 000 tonna, a 0201 30, 0202 30 90, 0206 10 95 és 0206 29 91 KN-kód alá tartozó és az alábbi meghatározá- soknak megfelelő kicsontozott hús: „Olyan marhahúsrészek, amelyeket kizárólag olyan, legelőn tartott, 20 és 24 hónap közötti életkorú tinókból (novilhos) vagy üszőkből (novilhas) nyertek, amelyek már elvesztették középső tejmetszőfogukat, de legfeljebb négy állandó metsző- foggal rendelkeznek, és megfelelően fejlettek, illetve megfelel- nek az alábbi szarvasmarha-hasított-testre vonatkozó besoro- lási követelményeknek: – a 4. és 5. cikkel összhangban kibocsátott behozatali engedély, és – a 6. cikkel összhangban kibocsátott eredetiségigazolás. (2) Az (1) bekezdésben említett behozatali engedélyeket havonta adják ki. Minden behozatali év minden hónapjában a rendelke- zésre álló mennyiség megfelel a 2. cikk f) pontjában meghatáro- zott összmennyiség egytizenketted részének, plusz az 5. cikk (3) bekezdésében említett korábbi hónapokból fennmaradó bármely mennyiségnek. 4. cikk A 3. cikkben említett behozatali engedélyek megszerzése érdeké- ben: Azok a B vagy R osztályú húsból álló hasított testek, amelyek kerekített vagy egyenes felépítésűek, és a 2-es vagy 3-as zsír- réteg szerinti osztályba tartoznak; azok a részek, amelyek az »sc« (special cuts) betűket vagy az »sc« (special cuts) címkét vise- lik jó minőségük jeleként, a »kiváló minőségű marhahús« sza- vakat feltüntető dobozokba csomagolandók;” a) az engedélykérelmezők azon természetes vagy jogi személyek lehetnek, akik/amelyek kérelmük benyújtásának idejét mege- lőzően legalább 12 hónapig részt vettek a tagállamok közötti vagy harmadik országokkal történő marha- és borjúhús- és akiket/amelyeket a tagállamokban kereskedelemben, hozzáadottértékadó-fizetési célból bejegyeztek; 284 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet b) a benyújtott engedélykérelmek arra a teljes mennyiségre ter- jedhetnek ki, amely legfeljebb az arra a hónapra rendelkezésre álló mennyiségnek felel meg, amikor a kérelmet benyújtották; (4) A kérelmek elfogadásáról szóló bizottsági döntéstől függően az engedélyeket minden hónap 11. napján adják ki. c) az engedélykérelmek és az engedélyek 8. szakaszában kell a származási országot meghatározni; az engedélyek maguk után vonják a kérdéses országból való behozatal kötelezettségét; d) az engedélykérelmek 20. rovata és az engedélyek az alábbi megjegyzések egyikét tartalmazzák: 6. cikk (1) Az eredetiségigazolásokat egy eredeti példányban és legalább egy másolatban állítják ki, az I. mellékletben szereplő modellnek megfelelően. – Carne de vacuno de alta calidad [Reglamento (CE) no 936/97] A formanyomtatványok kb. 210 x 297 mm nagyságúak, a papír tömege pedig legalább 40 g/m2. – Oksekød af høj kvalitet (forordning (EF) nr. 936/97) – Qualitätsrindfleisch (Verordnung (EG) Nr. 936/97) – Βόειο κρέας αριθ. 936/97] εκλεκτής ποιότητας [κανονισμός (ΕΚ) – High-quality beef/veal (Regulation (EC) No 936/97) – Viande bovine de haute qualité [règlement (CE) no 936/97] – Carni bovine di alta qualità [regolamento (CE) n. 936/97] – Rundvlees van hoge kwaliteit (Verordening (EG) nr. 936/97) – Carne de bovino de alta qualidade [Regulamento (CE) n. o 936/97] – Korkealaatuista naudanlihaa (asetus (EY) N:o 936/97) – Nötkött av hög kvalitet (förordning (EG) nr 936/97). 5. cikk (1) A 4. cikkben említett engedélykérelmeket kizárólag minden behozatali év minden hónapjának első öt napján lehet benyújtani annak a tagállamnak az illetékes hatóságainál, amelyben a kérel- mező hozzáadottértékadó-köteles. Ha egy kérelmező egynél több kérelmet nyújt be, egyik kérelmét sem veszik figyelembe. (2) A kérelmek benyújtási határidejének utolsó napját követő második munkanapon a tagállamok értesítik a Bizottságot a kérel- mekben megjelölt összmennyiségről. Ezek az értesítések tartal- mazzák a kérelmezők listáját, valamint a feltüntetett származási országokat. Valamennyi értesítést, beleértve az adatokat nem tar- talmazóakat is, az adott napon délután 4 óráig kell elküldeni. (3) A Bizottság dönti el, hogy a kérelmekben megjelölt mennyi- ségek mekkora hányada adható meg. Ha az engedélykérelmekben megjelölt mennyiségek meghaladják a rendelkezésre álló mennyi- ségeket, a Bizottság meghatározott százalékkal csökkenti a kérel- mezett mennyiségeket; ha az engedélykérelmekben megjelölt összmennyiség kevesebb, mint a rendelkezésre álló mennyiség, a Bizottság meghatározza azt a fennmaradó mennyiséget, amelyet az egyes behozatali évek következő hónapjára rendelkezésre álló mennyiséghez hozzá kell adni. (2) A formanyomtatványokat valamelyik hivatalos közösségi nyelven nyomtatják és töltik ki; de kinyomtathatók, illetve kitölt- hetők az exportáló ország hivatalos nyelvén vagy nyelveinek egyi- kén is. A 2. cikkben szereplő, az exportáló országból származó húsra vonatkozó megfelelő meghatározást a formanyomtatvány hátol- dalán kell feltüntetni. (3) Az eredetiségigazolások egyedi sorszámát a 7. cikkben emlí- tett kiállító hatóságok osztják ki. A másolatok az eredetivel azo- nos sorszámot viselnek. (4) Az eredeti és annak másolatai gépírással vagy kézzel írva készíthetők el. Utóbbi esetben azokat fekete tintával és nyomta- tott nagybetűvel kell kitölteni. (5) Az eredetiségigazolások csak akkor érvényesek, ha szabályo- san vannak kitöltve, és a II. mellékletben felsorolt kiállító hatósá- gok egyike által az I. és II. mellékletben szereplő utasításoknak megfelelően vannak záradékolva. (6) Az eredetiségigazolások szabályosan záradékoltak, ha tartal- mazzák a kibocsátás idejét és helyét, és ha rajtuk van a kiállító hatóság bélyegzője, valamint az aláírásra felhatalmazott személy, illetve személyek aláírása. A bélyegző felcserélhető előnyomott pecséttel az eredetiségigazo- lás eredetijén, illetve annak másolatain. 7. cikk (1) A II. mellékletben felsorolt kiállító hatóságoknak: a) az exportáló ország által elismerteknek kell lenniük; b) kötelesek vállalni az eredetiségigazolásokon szereplő megjegy- zések ellenőrzését; c) kötelesek vállalni, hogy minden szerdán továbbítják a Bizott- ságnak az eredetiségigazolásokon szereplő megjegyzések ellenőrzését lehetővé tévő információt. (2) A Bizottság felülvizsgálhatja a listát, ha valamely kiállító ható- ság már nem elismert, ha nem képes ellátni a rá háruló kötelezett- ségeket, vagy ha új kiállító hatóságot jelölnek ki. 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 285 8. cikk (1) Az 1. cikk (1) bekezdésének második francia bekezdésében és a 2. cikk a)–e) pontjában meghatározott behozatali mennyiségek feltétele a 4. cikk c) és d) pontjával, valamint ennek a cikknek a (2) bekezdésével összhangban kibocsátott behozatali engedélyek szabad forgalomba bocsátással egy időben történő bemutatása. (2) a) A 6. és 7. cikkel összhangban elkészített eredetiségigazolás eredetijét, valamint annak másolatát be kell mutatni az ille- tékes hatóságnak az eredetiségigazolással kapcsolatos első behozatali engedélyre vonatkozó kérelemmel együtt. Az eredetiségigazolás eredetijét a fenti hatóság őrzi meg. b) Az eredetiségigazolásokat egynél több, az igazoláson fel- tüntetett mennyiséget meg nem haladó mennyiségre vonatkozó behozatali engedély kiállításához lehet felhasz- nálni. Amennyiben egynél több engedélyt állítanak ki az igazolás tekintetében, az illetékes hatóság az eredetiségiga- zolást záradékkal látja el a kiutalt mennyiség feltüntetésé- vel. (2) A 3719/88/EGK rendelet 8. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül a közös vámtarifában (KVT) megállapított teljes behozatali vámot kiróják a behozatali engedélyekben szereplő mennyisége- ket meghaladó mennyiségekre. (3) A 3719/88/EGK rendelet 14. cikke (3) bekezdésének máso- dik albekezdése nem alkalmazandó. (4) A 3719/88/EGK rendelet 33. cikk (3) bekezdése b) pontjának ii) alpontja ellenére a behozatal bizonyítékának bemutatásának maximális határideje négy hónap, amelynek túllépése a biztosíték 15 %-ának elvesztését vonja maga után. 11. cikk (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek behozatalát követő legfeljebb három héten belül az importőrök tájékoztatják a beho- zott termékek eredetéről és mennyiségéről a behozatali engedélyt kiállító illetékes hatóságokat. Az illetékes hatóság minden hónap elején továbbítja ezt az információt a Bizottságnak. c) Az illetékes hatóságok csak akkor állíthatnak ki behoza- tali engedélyt, ha megbizonyosodtak arról, hogy az erede- tiségigazoláson szereplő valamennyi információ megfelel a Bizottságtól hetente kapott adatoknak. Az engedélyeket ezt követően haladéktalanul ki kell állítani. (2) Az érintett illetékes hatóság a behozatali év minden félévét követően legfeljebb négy hónapon belül értesíti a Bizottságot származási országonként lebontva az 1. cikkben említett azon ter- mékek mennyiségéről, amelyekre az e rendelet szerint kiállított behozatali engedélyeket felhasználták az adott hat hónapos idő- szak alatt. engedélyeket (3) A (2) bekezdés c) pontja ellenére az illetékes hatóságok kivé- teles esetekben és szabályosan indokolt kérelmek alapján az infor- mációnak a Bizottságtól történő megérkezését megelőzően beho- zatali vonatkozó állíthatnak eredetiségigazolások alapján. Ilyen esetekben a 12. cikk (1) bekez- désében említett behozatali engedélyekre vonatkozó biztosíték 50 ECU 100 kg nettó tömegenként. Az igazolással kapcsolatos információ megérkezését követően a tagállamok ezt a biztosíté- kot a 12. cikk (1) bekezdésében említettel cserélik fel. ki a 9. cikk Az eredetiségigazolások és a behozatali engedélyek kiállításuktól számított három hónapig érvényesek. Érvényességi idejük azonban legkésőbb a kiállítást követő június 30-án lejár. 12. cikk (1) Behozataliengedély-kérelem esetében az importőrök az 1445/95/EK rendelet 4. cikke ellenére 100 kilogrammonként 12 ECU biztosítékot kötelesek letenni, valamint 100 kilogram- monként 1 ECU biztosítékot annak érdekében, hogy az importőr az e rendelet 11. cikk (1) bekezdésében említett információt az illetékes hatóságnak továbbítsa. (2) A biztosítékot akkor szabadítják fel, ha az információt az információban foglalt mennyiségre rendelkezésre álló, a 11. cikk (1) bekezdésében említett határidőn belül továbbítják az illetékes hatóságnak. Ellenkező esetben a biztosíték elveszik. A biztosíték felszabadításáról szóló döntést az engedéllyel kapcso- latos biztosíték felszabadításáról szóló döntéssel együtt hozzák meg. 10. cikk 13. cikk (1) A 3719/88/EGK és az 1445/95/EK rendelet rendelkezései e rendelet rendelkezéseire is figyelemmel alkalmazandóak. Ez a rendelet 1997. július 1-jén lép hatályba. 286 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1997. május 27-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja I. MELLÉKLET 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 289 II. MELLÉKLET AZ EXPORTÁLÓ ORSZÁGOK EREDETISÉGIGAZOLÁS KIÁLLÍTÁSÁRA JOGOSULT HATÓSÁGAINAK JEGYZÉKE – SECRETARÍA DE AGRICULTURA, GANADERÍA Y PESCA: Argentínából származó és a 2. cikk a) pontja szerinti meghatározásnak megfelelő hús esetében. – AUSTRALIAN MEAT AND LIVESTOCK CORPORATION: Ausztráliából származó olyan hús esetében, amely: a) a 2. cikk b) pontja szerinti meghatározásnak megfelel; b) az 1. cikk (1) bekezdésének második francia bekezdése szerinti meghatározásnak megfelel. – INSTITUTO NACIONAL DE CARNES (INAC): Uruguayból származó és a 2. cikk c) pontja szerinti meghatározásnak megfelelő hús esetében. – DEPARTAMENTO NACIONAL DE INSPECÇÃO DE PRODUTOS DE ORIGEM ANIMAL (DIOPA): Brazíliából származó és a 2. cikk d) pontja szerinti meghatározásnak megfelelő hús esetében. – NEW ZEALAND MEAT PRODUCERS BOARD: Új-Zélandból származó és a 2. cikk e) pontja szerinti meghatározásnak megfelelő hús esetében. – – FOOD SAFETY AND INSPECTION SERVICE (FSIS) OF THE UNITED STATES DEPARTMENT OF AGRICULTURE (USDA): Az Amerikai Egyesült Államokból származó és a 2. cikk f) pontja szerinti meghatározásnak megfelelő hús esetében. FOOD PRODUCTION AND ISNPECTION BRANCH – AGRICULTURE CANADA, DIRECTION GÉNÉRALE „PRODUCTION ET INSPECTION DES ALIMENTS” – AGRICULTURE CANADA: Kanadából származó és a 2. cikk f) pontja szerinti meghatározásnak megfelelő hús esetében


title: Regulamento (CE) nº 934/97 da Comissão de 27 de Maio de 1997 que fixa determinadas quantidades indicativas para a importação de bananas na Comunidade no terceiro trimestre de 1997 (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
ACP countries
import
import licence
quantitative restriction
tariff quota
tropical fruit


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1769/97 del Iñigo MÉNDEZ DE VIGO a la Comisión. Obstáculos en el comercio con China

eurovoc_concepts:
China
World Trade Organisation
customs tariff
export restriction
intellectual property
right of establishment
tariff negotiations
trade restriction


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1754/97 του Jose VALVERDE LOPEZ προς την Επ τροπή. Κοινή Οργάνωση Αγοράς πατάτας

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
common organisation of markets
import policy
market intervention
market organisation
potato

text: 10. 2. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 45/97 leptomere·stata enhmervtika· stoixei·a, mporei· h Epitroph· na maw enhmerv· sei, anafero·menh sthn o·so pio pro·sfath thw epitre·poyn ta stoixei·a thw peri·odo, gia to poso·n poy lamba·nei e·na a· tomo poy fta·nei sth no·mimh hliki·a syntajiodo·thshw afoy· e·xei kataba·lei o·lew tiw apaitoy·menew eisfore·w; (1) EE C 262 thw 16. 10. 1989, sel. 58. (2) EE C 16 thw 21. 1. 1993, sel. 5. Apa· nthsh toy k. de Silguy ej ono·matow thw Epitroph· w (4 Ioyli·oy 1997) H mele·th me ba·sh thn apa·nthsh thw Epitroph·w sth grapth· erv· thsh E-792/92 toy ajio·timoy boyleyth· «Old-age income replacement ratios at the time of retirement» h opoi·a ekponh·uhke to 1993 (ariu. CA-73-91-481) den apote·lese me·xri sh·mera antikei·meno ne·aw dhmosi·eyshw. H enhme·rvsh· thw ei·nai se eje·lijh. H dhmosi·eysh ua ei·nai e·toimh sta te·lh toy 1997. (98/C 45/118) GRAPTH ERVTHSH E-1754/97 ypobolh· : Jose· Valverde Lo·pez (PPE) prow thn Epitroph· (27 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Koinh· Orga·nvsh Agora·w pata·taw Kata· thn kallierghtikh· peri·odo 1996, h timh· thw pata· taw ypoxv· rhse me·xri kai kata· 30%. Oi epaneilhmme·new paremba·seiw tvn kratv· n melv· n e·xoyn prokale·sei sobare·w streblv· seiw, env· oi ela· xista elegxo·menew eisagvge·w apo· tiw xv· rew thw Anatolikh·w Eyrv· phw kai alloy· epitei·noyn thn anisorropi·a. Apaitei·tai h diamo·rfvsh miaw KOA pata·taw gia th diasfa·lish isorropi·aw ston efodiasmo· thw agora·w kai eno·w ajioprepoy·w eisodh·matow gia toyw paragvgoy·w. Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (13 Ioyni·oy 1997) H Epitroph· uevrei· o·ti ei·nai aparai·thto na dhmioyrghuei· mia orga·nvsh agora·w ston tome·a tvn gevmh·lvn. Pra·gmati den dikaiologei·tai, me toyw o·royw miaw eniai·aw agora·w, e·na proi¤o·n thw shmasi·aw toy gevmh·loy na apotelei· antikei·meno eunikh·w mh syntonisme·nhw politikh·w. H Epitroph· ype·bale kata· syne·peia to 1992 sto Symboy·lio pro·tash gia koinh· orga· nvsh thw agora·w ston tome·a tvn gevmh·lvn (1). Meta· apo· thn eje·tash thw pro·tashw ayth·w apo· to Koinoboy·lio, h Epitroph· ype·bale e·na ne·o tropopoihme·no kei·meno sto Symboy·lio to Ma·io toy 1993. H tropopoihme·nh pro·tash den e·labe thn pleiochfi·a toy Symboyli·oy, dio·ti orisme·new antiprosvpei·ew h·tan enanti·on thw dhmioyrgi·aw eno·w kauestv· tow kai a·llew apofa· nuhkan ype·r miaw orga·nvshw agora·w me ychlo·tero dhmosionomiko· ko·stow. H Epitroph· uevrei· o·ti h pro·tash poy diaty·pvse apotelei· ton kaly·tero dynato· symbibasmo· metajy· tvn diaforetikv· n symfero·ntvn tvn kratv· n melv· n. (1) (cid:201)ggr. COM (92) 185. (98/C 45/119) GRAPTH ERVTHSH E-1756/97 ypobolh· : Jose· Valverde Lo·pez (PPE) prow thn Epitroph· (27 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Prota·seiw gia ton tome·a tvn odikv· n metaforv· n H kri·simh kata·stash thn opoi·a dhmioy·rghsan oi kinhtopoih·seiw toy tome·a tvn metaforv· n sth· Galli·a pro· kairoy· kai sthn Ispani·a ton perasme·no Febroya·rio, ana·gkasan ton Epi·tropo Kinnock na ekfra·sei thn anhsyxi·a toy. Ako·mh, h Dieunh·w (cid:201)nvsh Odikv· n Metaforv· n (IRU) apai·thse thn a·mesh katabolh· apozhmiv· sevn kai «thn a·mesh epa·nodo se kanonike·w synuh·kew odikh·w kyklofori·aw»


title: Euroopan parlamentti 1994-1997.,Europa-Parlamentet 1994-1997.,Europaparlamentet 1994-1997.,European Parliament 1994-1997.,Europees Parlement 1994-1997.,Europäisches Parlament 1994-1997.,Parlamento Europeo 1994-1997.,Parlamento europeo 1994-1997.,Parlamento europeu 1994-1997.,Parlement européen 1994-1997.,Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο 1994-1997.

eurovoc_concepts:
European Parliament
composition of parliament
political group


title: Δεύτερη έκθεση της Επιτροπής για την ιθαγένεια της Ένωσης

eurovoc_concepts:
European Ombudsman
European citizenship
Treaty on European Union
access to information
border control
civil rights
diplomatic protection
free movement of persons
fundamental rights
public awareness campaign


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1835/97 af Mirja RYYNÄNEN til Kommissionen. Hensyntagen til klimaforhold ved fastsættelse af tidspunkter for såning og støtteansøgninger i EU

eurovoc_concepts:
European Union
Finland
agricultural production policy
aid system
atmospheric conditions
derogation from EU law
farmer
meteorology

text: C 60/50 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 2. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (7. juli 1997) Kommissionen har ikke kendskab til eksistensen af et koordinerende organ til forsvar af URBAN-programmet i Toledo, og den er ikke bekendt med kritik af gennemfłrelsen heraf. Den vil henvende sig til de spanske myndigheder for at f(cid:229) deres mening og eventuelle kommentarer i denne forbindelse. Kommissionen kan imidlertid ikke fremkomme med en pr(cid:230)cis anmodning uden kendskab til emnet for kritikken og navnet p(cid:229) organet eller de ansvarlige. Hvad ang(cid:229)r udarbejdelsen af en rapport om URBAN skal Kommissionen głre opm(cid:230)rksom p(cid:229), at kun de vigtigste interventionsfelter n(cid:230)vnes i programmet i forbindelse med godkendelsen af en intervention. Indholdet af disse felter i form af en r(cid:230)kke foranstaltninger fastl(cid:230)gges senere under overholdelse af n(cid:230)rhedsprincippet af de myndigheder, der har ansvaret for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af programmet. Kommissionen informeres og hłres p(cid:229) młderne i overv(cid:229)gningsudvalgene. P(cid:229) det seneste młde i overv(cid:229)gningsudvalget, som fandt sted i januar 1997, meddelte de spanske myndigheder, at en foranstaltning vedrłrende iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af informations- og pr-aktiviteter var under overvejelse og til hłring hos arbejdsmarkedets parter og de łkonomiske interesseorga- nisationer i kvarteret. Der er ikke blevet bogfłrt nogen udgift for denne foranstaltning. De łkonomiske interesseorganisationers og arbejdsmarkedets parters rolle i udarbejdelsen og iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af programmerne omtales i artikel 4 i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2052/88 af 24. juni 1988 om strukturfondenes opgaver og effektivitet samt om samordningen af deres interventioner indbyrdes s(cid:229)vel som med interventionerne fra Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank og de łvrige eksisterende finansielle instrumenter som (cid:230)ndret (1) og i punkt 20, stk. 3, i Kommissionens meddelelse til medlemstaterne om fasts(cid:230)ttelsen af retningslinjerne for EF-initiativet URBAN. Det fasts(cid:230)ttes i forordningen, at det er medlemsstaten, der under overholdelse af de institutionelle regler og hver enkelt medlemsstats praksis udpeger de kompetente organer. (1) EFT L 193 af 31. 7. 1993. (98/C 60/79) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1835/97 af Mirja Ryyna¤nen (ELDR) til Kommissionen (27. maj 1997) Om: Hensyntagen til klimaforhold ved fasts(cid:230)ttelse af tidspunkter for s(cid:229)ning og stłtteansłgninger i EU De finske kornproducenter skal ifłlge Kommissionens bestemmelser indsende deres ansłgninger om stłtte inden udgangen af maj m(cid:229)ned. I C-stłtteomr(cid:229)det kan s(cid:229)ningsmeddelelserne imidlertid stadig (cid:230)ndres indtil den 15. juni, men denne mulighed eksisterer ikke i A- og B-stłtteomr(cid:229)derne. Da for(cid:229)ret i Finland ogs(cid:229) i (cid:229)r er forsinket, betyder det, at s(cid:229)ningen m(cid:229) uds(cid:230)ttes til juni m(cid:229)ned ogs(cid:229) p(cid:229) mange landbrug i A- og B-omr(cid:229)derne. Det er meningslłst under de vanskelige nordlige forhold, at Kommissionen fasts(cid:230)tter faste s(cid:229)ningsfrister i A- og B-omr(cid:229)derne. Der błr findes en vedvarende fleksibel lłsning p(cid:229) dette betydningsfulde problem, for at det samme problem og den samme usikkerhed, som berłrer titusindvis af kornproducenter, ikke skal gentage sig det ene (cid:229)r efter det andet. Hvad vil Kommissionen głre for at opgive disse s(cid:229)ningsfrister, der er alt for ufleksible for de nordlige klimaforhold, og for at skabe mere fleksibilitet i forhold til de s(cid:230)rlige beslutninger, der hvert (cid:229)r skaber usikkerhed? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. juni 1997) Kommissionen kan meddele det (cid:230)rede medlem, at fristen for Finland for 1997 er blevet udsat til den 15. juni 1997 for hele landets omr(cid:229)de. Kommissionen er opm(cid:230)rksom p(cid:229) de s(cid:230)rlige forhold i de skandinaviske regioner med hensyn til tidspunktet for tils(cid:229)ningen som fłlge af klimaet. Den forpligtede sig i forbindelse med uds(cid:230)ttelsen af fristen for s(cid:229)ning for 1997 til at undersłge muligheden for at fasts(cid:230)tte en mere hensigtsm(cid:230)ssig dato for hele Finlands omr(cid:229)de


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1754/97 do Deputado José VALVERDE LÓPEZ à Comissão. Organização comum do mercado das batatas

text: 10. 2. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 45/97 (cid:231)o(cid:152)es particularmente detalhadas, podera· a Comissa(cid:152)o fornecer agora uma actualiza(cid:231)a(cid:152)o desses dados, recolhidos o mais recentemente poss(cid:14)·vel e calculados para uma pessoa que vive so·, tendo atingido a idade legal da reforma e contribu(cid:14)·do com o ma·ximo das cotiza(cid:231)o(cid:152)es previstas? (1) (2) JO C 262 de 16. 10. 1989, p. 58. JO C 16 de 21. 1. 1993, p. 5. Resposta dada por Yves-Thibault de Silguy em nome da Comissa(cid:152)o (4 de Julho de 1997) O estudo que esteve na base da resposta da Comissa(cid:152)o a‘ pergunta escrita E-792/92 do Senhor Deputado, «Old-age income replacement ratios at the time of retirement», elaborado em 1993, (no CA › 73 › 91 › 481) na(cid:152)o foi, ate· agora, objecto de publica(cid:231)a(cid:152)o actualizada. A actualiza(cid:231)a(cid:152)o esta· em curso. A publica(cid:231)a(cid:152)o estara· pronta no final do ano de 1997. (98/C 45/118) PERGUNTA ESCRITA E-1754/97 apresentada por Jose· Valverde Lo·pez (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (27 de Maio de 1997) Objecto: Organiza(cid:231)a(cid:152)o comum do mercado das batatas Na campanha agr(cid:14)·cola de 1996 o pre(cid:231)o da batata desceu 30%. As diversas interven(cid:231)o(cid:152)es dos Estados esta(cid:152)o a provocar graves distor(cid:231)o(cid:152)es enquanto as importa(cid:231)o(cid:152)es pouco controladas dos pa(cid:14)·ses da Europa do Leste e de outros pa(cid:14)·ses terceiros produzem desequil(cid:14)·brios suplementares. Podera· a Comissa(cid:152)o definir uma OCM das batatas para assegurar um abastecimento equilibrado do mercado e um rendimento digno para os produtores? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (13 de Junho de 1997) A Comissa(cid:152)o considera que e· indispensa·vel criar uma organiza(cid:231)a(cid:152)o comum de mercado (OCM) no sector da batata. Na(cid:152)o ha· qualquer raza(cid:152)o para que, nas condi(cid:231)o(cid:152)es de um mercado u·nico, um produto ta(cid:152)o importante como e· a batata esteja sujeito pol(cid:14)·ticas nacionais na(cid:152)o concertadas. Perante esta situa(cid:231)a(cid:152)o, a Comissa(cid:152)o apresentou em 1992 ao Conselho uma proposta de OCM para o sector da batata (1). Na seque(cid:136)ncia do exame do Parlamento, apresentou, em Maio de 1993, um novo texto revisto ao Conselho. A proposta alterada na(cid:152)o obteve maioria no Conselho, porquanto determinadas delega(cid:231)o(cid:152)es estavam contra a cria(cid:231)a(cid:152)o de um regime e outras pronunciavam-se a favor de uma organiza(cid:231)a(cid:152)o de mercado, de custo or(cid:231)amental mais elevado. A Comissa(cid:152)o considera que a proposta que formulou constitui o melhor compromisso poss(cid:14)·vel entre os interesses divergentes dos Estados-membros. (1) doc. COM(92) 185. (98/C 45/119) PERGUNTA ESCRITA E-1756/97 apresentada por Jose· Valverde Lo·pez (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (27 de Maio de 1997) Objecto: Propostas para o sector do transporte rodovia·rio de mercadorias A situa(cid:231)a(cid:152)o cr(cid:14)·tica criada, ha· alguns meses, pelo sector dos transportes em Fran(cid:231)a e, no me(cid:136)s de Fevereiro passado, em Espanha levou o Comissa·rio Kinnok a exprimir a sua preocupa(cid:231)a(cid:152)o. De igual modo, a «Unia(cid:152)o Internacional de Transportes Rodovia·rios» (IRU) exigiu a imediata aplica(cid:231)a(cid:152)o de um dispositivo de indemniza(cid:231)a(cid:152)o e o «restabelecimento imediato das condi(cid:231)o(cid:152)es normais de circula(cid:231)a(cid:152)o»


title: WRITTEN QUESTION No. 1749/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Delays in road transport to Turkey

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 25. 2. 98 EN Official Journal of the European Communities C 60/41 (cid:145)As a general rule, where applicants or drivers suffer from any disorder which is not mentioned in the preceding paragraphs but is liable to be, or to result in, a functional incapacity affecting safety at the wheel, driving licences shall not be issued or renewed unless the application is supported by authorized medical opinion and, if necessary, subject to regular medical check-ups(cid:146). The Commission has no specific information on the way this particular medical disturbance is tackled by 2. the different Member States. (1) OJ L 237, 24. 8. 1991. (98/C 60/67) WRITTEN QUESTION E-1749/97 by Nikitas Kaklamanis (UPE) to the Commission (27 May 1997) Subject: Delays in road transport to Turkey The Greek press reports that there have been long delays in recent months for lorries crossing into Turkey. A particularly elaborate system for inspecting incoming products and checking Greek lorries at customs is being used, costing them time and money. In contrast, Turkish international transport crosses into Greece without being held up at the border and, moreover, the 1000 tax-free permits which the Turks requested from the Greek authorities were issued immediately without creating problems. What is the Commission(cid:146)s position on this matter and what action will it take to make clear to the Turkish authorities that it will not allow them to discriminate against Greek hauliers and thereby undermine their competitiveness? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (23 July 1997) The resolution on the broadening of cooperation between Turkey and the Community adopted by the Association Council on 6 March 1995 foresees the strengthening of cooperation in transport, including transit and market access. However, the situation relating to financial cooperation has not yet enabled the Commission to start taking initiatives on this issue. Until now the Commission has not been aware of reports of delays specifically involving Greek vehicles entering Turkey. In the absence of a relevant agreement between the Community and Turkey on road goods transport, the regulation of traffic between Greece and Turkey is a matter for the two countries concerned, subject to compliance with the relevant international rules. The Commission will contact the Greek authorities to seek further information on this issue, in order to decide what steps should be taken to overcome any problems of discrimination. (98/C 60/68) WRITTEN QUESTION E-1760/97 by Florus Wijsenbeek (ELDR) to the Commission (27 May 1997) Subject: French experiments with longer vehicles Is the Commission aware that the French government is investigating, in anticipation of the introduction of Directive 96/53 (1) on weights and dimensions, whether longer vehicles can be permitted in initial and terminal road haulage in combined transport? What it involves is the transport of two 8. 15 metres swap bodies. Is the Commission also aware that experiments are currently being carried out in the Netherlands with freight vehicles of 4 TEU?