title: Vorschlag für eine Richtlinie des Rates zur Anpassung der Richtlinie 92/43/EWG zur Erhaltung der natürlichen Lebensräume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen an den technischen und wissenschaftlichen Fortschritt

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 28. 05. 1997 KOM(97) 195 endg. Vorschlag für eine RICHTLINIE DES RATES zur Anpassung der Richtlinie 92/43/EWG zur Erhaltung der natürlichen Lebensräume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen an den technischen und wissenschaftlichen Fortschritt (von der Kommission vorgelegt) ERLÄUTERUNGEN Betrifft: Vorschlag für eine Richtlinie (EG) des Rates zur Anpassung der Richtlinie 92/43/EWG zur Erhaltung der natürlichen Lebensräume den sowie fachwissenschaftlichen Fortschritt der wildlebenden Tiere Pflanzen und an 1. Die Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der natürlichen Lebensräume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen (die sogenannte "Habitatrichtlinie") sieht die Errichtung eines Netzes geschützter natürlicher Lebensräume mit der Bezeichnung "Natura 2000" in mehreren Phasen vor. 2. Gemäß Artikel 2 Absatz 2 der Richtlinie 92/43/EWG zielen die Maßnahmen dieser Richtlinie darauf ab, einen günstigen Erhaltungszustand der natürlichen Lebensräume und wildlebenden Tier- und Pflanzenarten von gemeinschaftlichem Interesse zu bewahren oder wiederherzustellen. 3. Gemäß Artikel 4 der Richtlinie 92/43/EWG legt jeder Mitgliedstaat anhand der in Anhang III (Phase 1) festgelegten Kriterien und einschlägiger wissenschaftlicher Informationen eine Liste von Gebieten vor, in der die in diesen Gebieten vorkommenden Typen natürlicher Lebensräume des Anhangs I und einheimischen Arten des Anhangs II aufgeführt sind. 4. Die Anhänge I und II der Richtlinie 92/43/EWG können gemäß Artikel 19 Absatz 1 geändert werden. Die Änderungen, den fachwissenschaftlichen Fortschritt erforderlich sind, werden vom Rat auf Vorschlag der Kommission mit qualifizierter Mehrheit beschlossen. zur Anpassung die an 5. Mit dem Beitritt Finnlands, Österreichs und Schwedens zur Union sind die Anhänge I und II geändert worden (ABl. Nr. L 1 vom 01. 01. 1995, S. 135). 6. Dennoch haben mehrere Mitgliedstaaten sowie die wissenschaftliche Arbeitsgruppe, die der (von der Richtlinie eingesetzte) Habitat-Ausschuß gebildet hat, den Wunsch nach einer Anpassung der Anhänge I und II der Richtlinie 92/43/EWG an den fach wissenschaftlichen Fortschritt geäußert. Die Änderungsanträge beziehen sich auf: - eine Neuformulierung von gemeinschaftlichem Interesse der borealen Region zur weiteren Präzisierung der Zusätze zu den ursprünglichen Listen nach dem Beitritt Finnlands und Schwedens; Lebensräume natürlicher Typen der - die wissenschaftliche Nomenklatur einiger Arten, die sich seit der Erstellung der ursprünglichen Anhänge weiterentwickelt hat. Alle aktualisierten wissenschaftlichen Daten über die betreffenden Typen natürlicher Lebensräume und Arten von gemeinschaftlichem Interesse sprechen für die Notwendigkeit einer Anpassung der Anhänge I und II. Anhang I: Die Aktualisierung der Typologie der europäischen Lebensräume auf der Grundlage des Programms CORINE Biotope1 hat zur Erstellung eines Handbuchs der Lebensräume der Europäischen Union geführt. Dieses Handbuch enthält auch die neuen Natura 2000-Codes, die alle Typen natürlicher Lebensräume eindeutig bestimmen. Die erste Fassung EUR 12 des Handbuchs mit aktualisierten Daten für die 12 Mitgliedstaaten wurde im April 1995 von der Kommission veröffentlicht. Im April 1996 folgte die zweite Fassung EUR 15 unter Einbeziehung der mit dem Beitritt der drei neuen Mitgliedstaaten neu hinzugekommenen prioritären Lebensräume von gemeinschaftlichem Interesse. 7. Bei der Sitzung des Habitat-Ausschusses am 13. September 1996 haben die Vertreter der Mitgliedstaaten die folgenden Anpassungen einstimmig beschlossen: Anhang I: Austausch der Bezeichnung CORINE-Biotope bei der Bestimmung der Lebensraumtypen durch die Bezeichnung des neuen Handbuchs der Lebensräume der Europäischen Union, Ausgabe EUR 15 von April 1996; Austausch des CORINE-Codes von 1989 durch den Natura 2000-Code, heute allgemein anerkannte wissenschaftlichen Bezugsgrundlage; Neuformulierung neuer borealer Lebensraumtypen, darunter 7 prioritäre Typen, gemäß dem Standpunkt der Wissenschaftlichen Arbeitsgruppe des Habitat- Ausschusses; Streichung der nunmehr Lebensraumunterteilungen (z. B. "Graudünen"); im Handbuch, Fassung EUR 15, enthaltenen Streichung des Wortes "(Irland)" beim Lebensraumtyp "Turloughs (Irland)", da Irlands wissenschaftlich dieser Lebensraumtyp kürzlich auch außerhalb nachgewiesen wurde; Neuklassifizierung des Lebensraumes "* Wälder mit Taxus baccata" gemäß dem wissenschaftlichen Standpunkt, nach dem die Formationen auf den britischen Inseln nicht in die Unterkategorie "Mediterrane Bergnadelwälder", sondern in die Unterkategorie "Wälder des gemäßigten Europa" eingeordnet werden; Austausch bestimmter Überschriften, die zu Verwechslungen von Lebensraumtypen fuhren, durch die eindeutigeren Überschriften des Handbuchs, Fassung EUR 15; Austausch der landesüblichen Namen der Arten in den einzelnen Überschriften durch ihren lateinischen Namen zur Anpassung an die wissenschaftliche Praxis. 1 CORINE Biotophandbuch, Band 1, S. 73 - 109; Corine/Biotope/89/-2. 2, 19. Mai 1988, teilweise aktualisiert am 14. Februar 1989. 3 * Anhang II; Anpassung der bei der Erstellung der Anhänge nicht richtig erfaßten Artennamen an die in der Wissenschaft derzeit gebräuchliche Taxonomie und Nomenklatur; Hinzufügung bestimmter nordischer Arten, die von Wissenschaftlern Schwedens und Finnlands gemeinsam identifiziert worden sind. Zusätzliche Schwierigkeiten für die Mitgliedstaaten bei der Beachtung der genannten Änderungen der Richtlinie werden nicht erwartet. 8. Gemäß Subsidiaritäts-Prinzip und dem Prinzip der Verhältnismäßigkeit erweist es sich als nötig, daß der vorliegende Vorschlag auf gemeinschaftlichem Niveau verwirklicht wird, da es sich um eine einfache Anpassung an den grundlegenden Rechtsakte Fortschritt fachwissenschaftlichen gemeinschaftlicher Herkunft handelt. einer * ** Die Kommission schlägt dem Rat vor, den beiliegenden Vorschlag für eine Richtlinie des Rates zu beschließen. ¥ Vorschlag für eine Richtlinie des Rates zur Anpassung der Richtlinie 92/43/EWG zur Erhaltung der natürlichen Lebcnsräumc sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen an den technischen und wissenschaftlichen Fortschritt DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Richtlinie des Rates 92/43/EWG vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der natürlichen Lebensräume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen1, insbesondere auf Artikel 19 Absatz 1, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: Die Anhänge I und II der Richtlinie 92/43/EWG sind zur Aktualisierung bestimmter Typen natürlicher Lebensräume und bestimmter Arten entsprechend dem technischen und wissenschaftlichen Fortschritt anzupassen. Das Handbuch der Lebensräume der Europäischen Union (Fassung EUR 15 vom April 1996) enthält die neuen Natura 2000-Codes, die jeden Typ eines natürlichen Lebensraums eindeutig bestimmen; in Anhang I der Richtlinie 92/43/EWG ist der CORINE-Code durch den NATURA 2000-Code zu ersetzen. - HAT FOLGENDE RICHTLINIE ERLASSEN: ArükeLi Die Anhänge I und II der Richtlinie 92/43/EWG werden durch den Wortlaut des Anhangs dieser Richtlinie ersetzt. A£ÜkeJ_2 1 ABl. Nr. L 206 vom 22. 07. 1992, S. 7, geändert durch die Beitrittsakte Finnlands, Österreichs und Schwedens. S Die Mitgliedstaaten setzen die Rechts- und Verwaltungsvorschriften, die erforderlich sind, um dieser Richtlinie nachzukommen, vor dem 31. Dezember 1997 in Kraft und setzen die Kommission unverzüglich davon in Kenntnis. Wenn die Mitgliedstaaten Vorschriften nach Absatz 1 erlassen, nehmen sie in den Vorschriften selbst oder durch einen Hinweis bei der amtlichen Veröffentlichung auf diese Richtlinie Bezug. Die Mitgliedstaaten regeln die Einzelheiten dieser Bezugnahme. Artikel! Diese Richtlinie tritt am zwanzigsten Tag nach dem Zeitpunkt ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Artikel 4 Diese Richtlinie ist an die Mitgliedstaaten gerichtet. Geschehen zu. am Im Namen des Rates Der Präsident ANNEX "ANHANG I NATÜRLICHE LEBENSRÄUME VON GEMEINSCHAFTLICHEM INTERESSE, FÜR DEREN ERHALTUNG BESONDERE SCHUTZGEBIETE AUSGEWIESEN WERDEN MÜSSEN Auslegung Eine Orientierungshilfe für die Interpretation der Habitat-Typen wird im "Interpretations-Handbuch der EU-Habitate" gegeben, welches durch den nach Artikel 20 der Habitat-Richtlinie eingesetzten Ausschuß ("Habitat-Ausschuß") befürwortet und durch die Europäische Kommission veröffentlicht wurde1. Der Ziffern-Code entspricht dem Code von Natura 2000. Das Zeichen "*" weist auf prioritäre Habitat-Typen hin. 1. LEBENSRÄUME IN KUSTENBEREICHEN UND HALOPHYTISCHE VEGETATION 11. Meeresgewässer und Gezeitenzonen 1110 1120 1130 1140 1150 1160 1170 1180 Sandbänke mit nur schwacher ständiger Überspülung durch Meerwasser * Posidonia - Seegraswiesen (Posidonion oceanicae) Ästuarien Vegetationsfreies Schlick-, Sand- und Mischwatt * Lagunen des Küstenraumes (Strandseen) Flache große Meeresarme und -buchten (Flachwasserzonen und Seegraswiesen) Riffe Submarine durch Gasaustritte entstandene Strukturen 12. Felsenküsten und Kiesstrände 1210 1220 1230 1240 1250 Einjährige Spülsäume Mehrjährige Vegetation der Kiesstrände Atlantik-Felsküsten und Ostsee-Fels- und Steil-Küsten mit Vegetation Mittelmeer-Felsküsten mit Vegetation mit endemischen Limonium-AiTien Makaronesische Felsküsten mit endemischen Pflanzenarten 13. Atlantische Salzsümpfe und -wiesen sowie Salzsümpfe und -wiesen im Binnenland 1310 Pioniervegetation mit Salicornia und anderen einjährigen Arten auf Schlamm und Sand (Quellerwatt) Schlickgrasbestände (Spartinion maritimaé) Atlantische Salzwiesen (Glauco-Puccinellietalia maritimaé) * Salzwiesen im Binnenland 1320 1330 1340 1 "Interpretation Manual of European Union Habitats, Version EUR 15", angenommen durch den Habitat-Ausschuß am 25. 4. 1996, Europäische Kommission DG XI -? 14. Salzsümpfe und -wiesen des Mittelmeeres und des gemäßigten Atlantiks 1410 1420 Mediterrane Salzwiesen (Juncetalia maritimi) Quellerwatten des Mittelmeer- und gemäßigten atlantischen Raums (Sarcocornetea fruticosae) Halo-nitrophile Gestrüppe (Pegano-Salsoletea) 1430 15. Halophile und gypsophile Binnenlandsteppen 1510 1520 1530 * Mediterrane Salzsteppen (Limonietalia) * Iberische Gipssteppen (Gypsophiletalia) * Pannonische Salzsteppen und Salzwiesen 16. Archipele, Küsten und Landhebungsgebiete des borealen Baltikums 1610 Esker (Moränen)-Inseln des Baltikums mit Sand-, Fels- oder Kies-Strand - Vegetation und sublitoraler Vegetation Kleine und Kleinst-Inseln des borealen Baltikums * Küstenwiesen des borealen Baltikums Sandige Strände mit ausdauernder Vegetation des borealen Baltikums Kleine, enge Buchten des borealen Baltikums 1620 1630 1640 1650 2. DUNEN AN MEERESKÜSTEN UND IM BINNENLAND 21. Dünen an den Küsten des Atlantiks sowie der Nord- und der Ostsee 2110 2120 2130 2140 2150 2160 2170 2180 2190 21A0 Primärdünen Weißdünen mit Strandhafer Ammophila arenaria * Festliegende Küstendünen mit krautiger Vegetation (Graudünen) * Entkalkte Dünen mit Empetrum nigrum * Festliegende entkalkte Dünen der atlantischen Zone (Calluno-Ulicetea) Dünen mit Hippophaë rhamnoides Dünen mit Salix repens ssp. argentea (Salicion arenariae) Bewaldete Dünen der atlantischen, kontinentalen und borealen Region Feuchte Dünentäler Machair (* in Irland) 22. Dünen an Mittelmeerküsten 2210 2220 2230 2240 2250 2260 2270 Festliegende Dünen im Küstenbereich mit Crucianellion maritimaé Dünen mit Euphorbia terracina Dünenrasen der Malcolmietalia Dünenrasen der Brachypodietalia mit Annuellen * Mediterrane Küstendünen mit Wacholder Juniperus spp. Dünen mit Hartlaubvegetation der Cisto-Lavenduletalia * Dünen-Wälder von Pinus pinea und/oder Pinus pinaster 23. Dünen im Binnenland (alt und entkalkt) 2310 2320 2330 2340 Trockene Sandheiden mit Calluna und Genista Trockene Sandheiden mit Calluna und Empetrum nigrum Dünen mit offenen Grasflächen mit Corynephorus und Agrostis * Pannonische Binnendünen 3. SÜSSWASSERLEBENSRÄUME 31. Stehene Gewässer 3110 Oligotrophe, sehr schwach mineralische Gewässer der Sandebenen (Littorelletalia uniflorae) Oligotrophe, sehr schwach mineralische Gewässer meist auf sandigen Böden des westlichen Mittelmeerraumes mit Isoetes Oligo- bis mesotrophe stehende Gewässer mit Vegetation der Littorelletea uniflorae und/oder der Isoëto-Nanojuncetea Oligo- bis mesotrophe kalkhaltige Gewässer mit benthischer Vegetation aus Armleuchteralgen Natürliche eutrophe Seen mit einer Vegetation des Magnopotamions oder Hydrocharitions Dystrophe Seen und Teiche * Temporäre mediterrane Flachgewässer * Turloughs (Irland) 3120 3130 3140 3150 3160 3170 3180 32. Fließgewässer - Abschnitte von Wasseriäufen mit natürlicher bzw. naturnaher Dynamik (kleine, mittlere und große Fließgewässer), deren Wasserqualität keine nennenswerte Beeinträchtigung autweist 3210 3220 3230 3240 3250 3260 3270 3280 3290 Natürliche Flüsse Fennoskandiens Alpine Flüsse mit krautiger Ufervegetation Alpine Flüsse mit Ufergehölzen von Myricaria germanica Alpine Flüsse mit Ufergehölzen von Salix elaeagnos Permanente mediterrane Flüsse mit Glaucium flavum Flüsse der planaren bis montanen Stufe mit Vegetation des Ranunculionfluitantis und des Callitricho-Batrachion Flüsse mit Schlammbänken mit Vegetation des Chenopodion rubripp. und des Bidention p. p. Permanente mediterrane Flüsse: Paspalo-Agrostidion und Galeriewälder aus Salix und Populus alba Temporäre mediterrane Flüsse mit Paspalo-Agrostidion-^egetation 1° 4. GEMÄSSIGTE HEIDE- UND BUSCHVEGETATION 4010 4020 4030 4040 4050 4060 4070 4080 4090 Feuchte Heiden des nordatlantischen Raumes mit Erica tetralix * Feuchte Heiden des gemäßigt atlantischen Raumes mit Erica ciliaris und Erica tetralix Trockene europäische Heiden * Trockene atlantische Heiden an der Küste mit Erica vagans * Endemische makaronesische Heiden Alpine and boréale Heiden * Buschvegetation mit Pinus mugo und Rhododendron hirsutum (Mugo- Rhododendretum hirsuti) Subarktisches Weidengebüsch Oromediterrane endemische Heiden mit Stechginster 5. HARTLAUBGEBÜSCHE (MATORRALS) 51. Gebüsche des submediterranen und gemäßigten Raumes 5110 Stabile xerothermophile Formationen von Buxus sempervirens an Felsabhängen (Berberidion p. p. ) Formationen von Cytisus purgans in Berggebieten Formationen von Juniperus communis auf Kalkheiden und -rasen * Formationen von Cistus palhinhae auf maritimen Heiden 5120 5130 5140 52. Baumbestandene Matorrals im Mittelmeerraum 5210 5220 5230 Baumfbrmige Matorrals mit Juniperus spp. * Baumförmige Matorrals mit Zyziphus * Baumförmige Matorrals mit Laurus nobilis 53. Thermo-mediterrane Gebüschformationen und Vorsteppen 5310 5320 5330 Lorbeer-Gebüsche Euphorbia-Formationen an Steilküsten Thermo-mediterrane Gebüschformationen und Vorwüsten (sonstige Gesellschaften) 54. Phrygane 5410 5420 5430 Westmediterrane Phrygane (Astragalo-Plantaginetum subulatae) auf Felsenküsten Phrygane mit Sarcopoterium spinosum Endemische Phrygane des Euphorbio-Verbascion 1) 6. NATURLICHES UND NATURNAHES GRASLAND 61. Natürliches Grasland 6110 6120 6130 6140 6150 6160 6170 6180 * Lückige basophile oder Kalk-Pionierrasen (AJysso-Sedion albi) * Trockene, kalkreiche Sandrasen Schwermetallrasen (Violetalia calaminariae) Silikat-Grasland in den Pyrenäen mit Festuca eskia Boreo-alpines Grasland auf Silikatsubstraten Oro-Iberisches Grasland auf Silikatböden mit Festuca indigesta Alpine und subalpine Kalkrasen Mesophiles makaronesisches Grasland 62. Naturnahes trockenes Grasland und Verbuschungs-Stadien 6210 Naturnahe Kalk-Trockenrasen und deren Verbuschungsstadien (Festuco-Brometalia) (* besondere Bestände mit bemerkenswerten Orchideen) * Mediterrane Trockenrasen der Thero-Brachypodietea * Artenreiche montane Borstgrasrasen (und submontan auf dem europäischen Festland) auf Silikatböden * Subpannonische Steppen-Trockenrasen * Pannonische Steppen-Trockenrasen auf Löß * Pannonische Steppen auf Sand * Artenreiche, mesophile, trockene Rasen der niederen Lagen Fennoskandiens * Nordische Alvar-Trockenrasen und flache praekambrische Kalkfelsen 63. Als Weideland genutzte Hartlaubwälder (Dehesas) Dehesas mit immmergrünen Eichenarten 6310 64. Naturnahes feuchtes Grasland mit hohen Gräsern 6410 Pfeifengraswiesen auf kalkreichem Boden, torfigen und tonig-schluffigen Böden (Molinion caeruleae) Mediterranes Feuchtgrünland mit Hochstauden des Molinio-Holoschoenion Feuchte Hochstaudenfluren der planaren und montanen bis alpinen Stufe Brenndolden-Auenwiesen (Cnidion dubif) Nordboreale Auewiesen 6220 6230 6240 6250 6260 6270 6280 6420 6430 6440 6450 65. Mesophiles Grünland 6510 6520 6530 Magere Flachland-Mähwiesen (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis) Berg-Mähwiesen * Wiesen mit Gehölzen in Fennoskandien 1X 7. HOCH- UND NIEDERMOORE 71. Saure Moore mit Sphagnum 7110 7120 7130 7140 7150 7160 * Lebende Hochmoore Noch renaturierungsfähige degradierte Hochmoore Flächenmoore (* aktive Moore) Übergangs- und Schwingrasenmoore Torfmoor-Schienken (Rhynchosporion) Mineralreiche Quellen und Niedermoorquellen Fennoskandiens 72. Kalkreiche Niedermoore 7210 7220 7230 7240 * Kalkreiche Sümpfe mit Cladium mariscus und Arten des Caricion davallianae * Kalktuffquellen (Cratoneurion) Kalkreiche Niedermoore * Alpine Pionierformationen des Caricion bicoloris-atrojuscae 73. Boreale Torfmoore *Aapa-Moore 7310 * Palsa-Moore 7320 8. FELSIGE LEBENSRÄUME UND HÖHLEN 81. Geröll und Schutthalden 8110 Silikatschutthalden der montanen bis nivalen Stufe (Androsacetalia alpinae und Galeopsietalia ladanï) Kalk- und Kalkschieferschutt-Halden der montanen bis alpinen Stufe (Thlaspietea rotundifolii) Thermophile Schutthalden im westlichen Mittelmeerraum Schutthalden im östlichen Mittelmeerraum Kieselhaltige Schutthalden der Berglagen Mitteleuropas * Kalkhaltige Schutthalden der collinen bis montanen Stufe Mitteleuropas 8120 8130 8140 8150 8160 82. Steinige Felsabhänge mit Felsspaltenvegetation 8210 8220 8230 Kalkfelsen mit Felsspaltenvegetation Silikatfelsen mit Felsspaltenvegetation Silikatfelsen mit Pioniervegetation des Sedo-Scleranthion oder des Veronicion dillenii * Kalk-Felspflaster 8240 Sedo albi- 83. Andere felsige Lebensräume 8310 8320 8330 8340 Nicht touristisch erschlossene Höhlen Lavafelder und Aushöhlungen Völlig oder teilweise unter Wasser liegende Meereshöhlen Permanente Gletscher <2> 9. WALDER im Hochwaldstadium Naturnahe und natürliche Wälder mit einheimischen Arten einschließlich Mittelwald mit typischem Unterholz, die einem der nachstehenden Kriterien entsprechen: selten oder Restbestände und/oder Vorkommen von Arten von gemeinschaftlichem Interesse 91. Wälder des borealen Europas 9010 9020 * Westliche Taiga * Epiphytenreiche, alte, natürliche, hemiboreale Laubwälder (Quercus, Tilia, Acer, Fraxinus oder Ulmus) * Natürliche Waldprimärsukzession der Landhebungsgebiete im Küstenbereich Subalpine/subarktische nordische Wälder von Betula pubescens ssp. czerepanovii Krautreiche Fichtenwälder Fennoskandiens Nadelholzforsten auf oder in Verbindung mit fluvio-glazialen Esker-Moränen Waldweiden Fennoskandiens * Laubholz-Bruchwälder Fennoskandiens 92. Wälder des gemäßigten Europas 9110 9120 Eichen- Stieleichenwald oder mitteleuropäischer Hainsimsen-Buchenwald (Luzulo-Fagetum) Atlantischer, saurer Buchenwald mit Unterholz aus Stechpalme und gelegentlich Eibe (Quercion robori-petraeae oder Hici-Fagenion) Waldmeister-Buchenwald (Asperulo-Fagetum) Mitteleuropäischer subalpiner Buchenwald mit Ahorn und Rumex arifolius Mitteleuropäischer Orchideen-Kalk-Buchenwald (Cephalanthero-Fagion) Subatlantischer oder Hainbuchenwald (Carpinion betuli) Labkraut-Ëichen-Hainbuchenwald Galio-Carpinetum * Schlucht- und Hangmischwälder Tilio-Acerion Alte bodensaure Eichenwälder auf Sandebenen mit Quercus robur Eichenwälder auf den Britischen Inseln mit Hex und Blechnum Thermophile Eschenwälder mit Fraxinus angustifolia * Kaledonische Wälder * Moorwälder * Auen-Wälder mit Alnus glutinosa und Fraxinus excelsior (Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae) Hartholzauewälder mit Quercus robur, Ulmus laevis, Ulmus minor, Fraxinus excelsior oder Fraxinus angustifolia (Ulmenion minoris) * Pannonische Wälder mit Quercus petraea und Carpinus betulus * Pannonische Flaumeichen-Wälder * Euro-Sibirische Eichen-Steppenwälder * Eibenwälder der britischen Inseln 9030 9040 9050 9060 9070 9080 9130 9140 9150 9160 9170 9180 9190 91A0 91B0 91C0 91D0 91E0 91F0 91G0 91 HO 9110 91J0 92. Mediterrane Hartlaubwälder 9210 9220 9230 9240 9250 * Buchenwald der Apenninen mit Taxus und Hex * Buchenwald der Apenninen mit Abies alba und Buchenwald mit Abies nebrodensis Galizisch-portugiesische Eichenwälder mit Quercus robur und Quercus pyrenaica Iberische Eichenwälder mit Quercus faginea und Quercus canariensis Eichenwälder mit Quercus trojana i% 9260 9270 9280 9290 92 A0 92B0 92C0 92D0 Kastanienwälder Griechische Buchenwälder mit Abies borisii-regis Wälder mit Quercus frainetto Zypressenwälder (Acero-Cupression) Galeriewald mit Salix alba und Populus alba Galeriewald an temporären mediterranen Flüssen mit Rhododendron ponticum, Salix und sonstiger Vegetation Wälder mit Platanus orientalis und Liquidambar orientalis (Platanion orientalis) Mediterrane Galeriewälder und flußbegleitende Gebüsche (Nerio-Tamaricetea und Securinegion tinctoriae) 93. Mediterrane Hartlaubwälder 9310 9320 9330 9340 9350 9360 9370 93 80 Ägäische Wälder mit Quercus brachyphylla Wälder mit Olea und Ceratonia Wälder mit Quercus suber Wälder mit Quercus Hex und Quercus rotundifolia Wälder mit Quercus macrolepis * Makaronesische Lorbeerwälder (Laurus, Ocotea) * Palmhaine von Phoenix Wälder aus Hex aquifolium 94. Gemäßigte Berg- und Nadelwälder 9410 9420 9430 Montane bis alpine bodensaure Fichtenwälder (Vaccinio-Piceetea) Alpiner Lärchen- und/oder Arvenwald Montaner und subalpiner Pinus uncinata-Waid (* auf Gips- oder Kalksubstrat) 95. Mediterrane und makaronesische Bergnadelwälder * Wald des Süd-Apennins mit Abies alba 9510 Wald mit Abies pinsapo 9520 * Sub-mediterrane Kiefernwälder mit endemischen Schwarzkiefern 9530 Mediterrane Pinienwälder mit endemischen Kiefern 9540 Kanarischer endemischer Kiefernwald 9550 * Endemische Wälder mit Juniperus spp. 9560 * Wälder mit Tetraclinis articulata 9570 * Mediterrane Wälder mit Taxus baccata 9580 45 ANHANG II TIER- UND PFLANZENARTEN VON GEMEINSCHAFTLICHEM INTERESSE, FÜR DEREN ERHALTUNG BESONDERE SCHUTZGEBIETE AUSGEWIESEN WERDEN MÜSSEN Auslegung a) b) Anhang II ist eine Ergänzung des Anhangs I zur Verwirklichung eines zusammenhängenden Netzes von besonderen Schutzgebieten. Die in diesem Anhang aufgeführten Arten sind angegeben: mit dem Namen der Art oder der Unterart oder mit allen Arten, die zu einem höheren Taxon oder einem bestimmten Teil dieses Taxons gehören. Durch die hinter der Bezeichnung einer Familie oder einer Gattung stehende Abkürzung "spp. " sollten alle Arten bezeichnet werden, die dieser Familie oder dieser Gattung angehören. Symbole Ein vor der Artenbezeichnung stehendes "*" bedeutet, daß diese Art eine prioriäre Art ist. Die meisten der in diesem Anhang aufgeführten Arten sind in Anhang IV genannt. Ist eine in diesem Anhang aufgeführte Art weder in Anhang IV noch in Anhang V aufgeführt, so wird ihr Name von dem Zeichen "(o)w gefolgt; ist eine in diesem Anhang c) aufgeführte Art nicht in Anhang IV, jedoch in Anhang V genannt, so wird ihr Name von dem Zeichen a(V)M gefolgt. a) TIERE WIRBELTIERE SÄUGETIERE INSECTIVORA Talpidae Galemys pyrenaicus CHIROPTERA Rhinolophidae Rhinolophus blasii Rhinolophus euryale Rhinolophus ferrumequinum Rhinolophus hipposideros Rhinolophus mehelyi /4 Vespertilionidae Barbastella barbastellus Miniopterus schreibersi Myotis bechsteini Myotis blythii Myotis capaccinii Myotis dasycneme Myotis emarginatus Myotis myotis RODENTIA Sciuridae •Pteromys volans (Sciuropterus russicus) Spermophilus citellus (Citellus citellus) Castoridae Castor fiber (ausgenommen finnische und schwedische Populationen) Microtidae Microtus cabrerae •Microtus oeconomus arenicola CARNIVORA Canidae •Alopex lagopus *Canis lupus (spanische Populationen; nur die Populationen südlich des Duero, griechische Populationen: nur die Populationen südlich des 39. Breitengrades, ausgenommen die finnischen Populationen) Ursidae *Ursus arctos (ausgenommen finnische und schwedische Populationen) Mustelidae *Gulo gulo Lutra lutra Mustela lutreola Felidae Lynx lynx (ausgenommen finnische Populationen) *Lynx pardinus Phocidae Halichoerus grypus (V) *Monachus monachus Phoca hispida bottnica (o) * Phoca hispida saimensis Phoca vitulina (V) 1h ARTIODACTYLA Cervidae •Cervus elaphus corsicanus Rangifer tarandus fennicus (o) Bovidae Capra aegagrus (natürliche Populationen) *Capra pyrenaica pyrenaica Ovis gmelini musimon (Ovis ammon musimon) (natürliche Populationen auf Korsika und Sardinien) •Rupicapra pyrenaica ornata (Rupicapra rupicapra ornata) Rupicapra rupicapra balcanica CETACEA REPTILIEN Phocoena phocoena Tursiops truncatus CHELONIA (TESTUDINES) Testudinidae Testudo graeca Testudo hermanni Testudo marginata Cheloniidae *Caretta caretta Emydidae Emys orbicularis Mauremys caspica Mauremys leprosa SAURIA Lacertidae Gallotia galloti insulanagae *Gallotia simonyi Lacerta bonnali (Lacerta monticola) Lacerta monticola Lacerta schreiben Podarcis lilfordi Podarcis pityusensis Scincidae Chalcides simonyi (Chalcides occidentalis) Gekkonidae Phyllodactylus europaeus OPHIDIA (SERPENTES) Colubridae Elaphe quatuorlineata Elaphe situla <% Viperidae •Macrovipera schweizen (Vipera lebetina schweizeri) Vipera ursinii AMPHIBIEN CAUDATA Salamandridae Chioglossa lusitanica Mertensiella luschani (Salamandra luschani) •Salamandra atra aurorae Salamandrina terdigitata Triturus carnifex (Triturus cnstatus carnifex) Triturus cristatus (Triturus cnstatus cristatus) Triturus dobrogicus (Triturus cristatus dobrogicus) Triturus karelinii (Triturus cristatus karelinii) Proteidae Proteus anguinus Plethodontidae Hydromantes (Speleomantes) ambrosii Hydromantes (Speleomantes) flavus Hydromantes (Speleomantes) genei Hydromantes (Speleomantes) imperialis Hydromantes (Speleomantes) strinatii Hydromantes (Speleomantes) supramontes ANURA Discoglossidae •Alytes muletensis Bombina bombina Bombina variegata Discoglossus galganoi (eingeschlossen Discoglossus "jeanneae") Discoglossus montalentii Discoglossus sardus Ranidae Rana latastei Pelobatidae •Pelobates ruscus insubricus <3 FISCHE PETROMYZONIFORMES Petromyzonidae Eudontomyzon spp. (o) Lampetra fluviatilis (V) (ausgenommen finnische und schwedische Populationen) Lampetra planeri (o) (ausgenommen schwedische und finnische Populationen) Lethenteron zanandreai (V) Petromyzon marinus (o) (ausgenommen schwedische Populationen) ACIPENSERIFORMES Acipenseridae •Acipenser naccarii •Acipenser sturio CLUPEIFORMES Clupeidae Alosa spp. (V) SALMONIFORMES Salmonidae Hucho hucho (natürliche Populationen) (V) Salmo macrostigma (o) Salmo marmoratus (o) Salmo salar (nur im Süßwasser) (V) (ausgenommen finnische Populationen) Coregonidae •Coregonus oxyrhynchus (anadrome Populationen in bestimmten Gebieten der Nordsee) CYPRINIFORMES Cyprinidae Alburnus albidus (o) (Alburnus vulturius) Anaecypris hispanica Aspius aspius (o) (ausgenommen finnische Populationen) Barbus comiza (V) Barbus meridionalis (V) Barbus plebejus (V) Chpndrostoma genei (o) Chondrostoma lusitanicum (o) Chondrostoma polylepis (o) (eingeschlossen C. willkommi) Chalcalburnus chalcoides (o) Chondrostoma soetta (o) Chondrostoma toxostoma (o) Gobio albipinnatus (o) Gobio uranoscopus (o) Iberocypris palaciosi (o) •Ladigesocypris ghigii (o) Leuciscus lucumonis (o) Leuciscus souffia (o) 2o Phoxinellus spp. (o) Rhodeus sericeus amarus (o) Rutilus alburnoides (o) Rutilus arcasii (o) Rutilus frisii meidingeri (o) Rutilus lemmingii (o) Rutilus macrolepidotus (o) Rutilus pigus (o) Rutilus rubijio (o) Scardinius graecus (o) Cobitidae Cobitis taenia (o) (ausgenommen finnische Populationen) Cobitis trichonica (o) Misgurnus fossilis (o) Sabanejewia aurata (o) Sabanejewia larvata (o) (Cobitis larvata und Cobitis conspersa) SILURIFORMES Siluridae Silurus aristotelis (V) ATHERINIFORMES Cyprinodontidae Aphanius iberus (o) Aphanius fasciatus (o) •Valencia hispanica •Valencia letourneuxi (Valencia hispanica) PERCIFORMES Percidae Gymnocephalus schraetzer (V) Zingel spp. [(o) ausgenommen Zingel asper und Zingel zingel (V)] Gobiidae Knipowitschia (Padogobius) panizzae (o) Padogobius nigricans (o) Pomatoschistus canestrini (o) SCORPAENIFORMES Cottidae Cottus gobio (o) (ausgenommen finnische Populationen) Cottus petiti (o) 24 WIRBELLOSE GLIEDERFÜSSLER CRUSTACEA Decapoda Austropotamobius pallipes (V) INSECTA Coleoptera Agathidium pulchellum (o) Boros schneiden (o) Buprestis splendens •Carabus menetriesi pacholei • Carabus olympiae Cerambyx cerdo Corticaria planula (o) Cucujus cinnaberinus Dytiscus latissimus Graphoderus bilineatus Limoniscus violaceus (o) Lucanus cervus (o) Macroplea pubipennis (o) Mesosamyops (o) Morimus funereus (o) •Osmoderma eremita Oxyporus mannerheimii (o) Pytiio kolwensis (o) •Rosalia alpina Stephanopachys linearis (o) Stephanopachys substriatus (o) Xyletinus tremulicola (o) Hemiptera Aradus angularis (o) Lepidoptera Agriades glandon aquilo (o) •Callimorpha (Euplagia, Panaxia) quadripunctaria (o) Clossiana improba (o) Coenonympha oedippus Erebia calcaria Erebia christi Erebia medusa polaris (o) Eriogaster catax Euphydryas (Eurodryas, Hypodryas) aurinia (o) Graellsia isabellae (V) Hesperia comma catena (o) Hypodryas maturna Lycaena dispar 2X Maculinea nausithous Maculinea teleius Melanargia arge Papilio hospiton Plebicula golgus Xestia borealis (o) Xestia brunneopicta (o) Mantodea Apteromantis aptera Odonata Coenagrion hylas (o) Coenagrion mercuriale (o) Cordulegaster trinacriae Gomphus graslinii Leucorrhina pectoralis Lindenia tetraphylla Macromia splendens Ophiogomphus cecilia Oxygastra curtisii Orthoptera Baetica ustulata ARACHNIDA Pseudoscorpiones Anthrenochemes stellae (o) WEICHTIERE GASTROPODA Caseolus calculus Caseolus commixta Caseolus sphaerula Discula leacockiana Discula tabellata Discus guerinianus Elona quimperiana Geomalacus maculosus Geomitra moniziana •Helicopsis striata austriaca (o) Idiomela (Helix) subplicata Leiostyla abbreviata Leiostyla cassida Leiostyla corneocostata Leiostyla gibba Leiostyla lamellosa Vertigo angustior (o) Vertigo genesii (o) Vertigo geyeri (o) Vertigo moulinsiana (o) ZZ BIVALVIA Unionoida Margaritifera durrovensis (Margaritifera margaritifera) (V) Margaritifera margaritifera (V) Unio crassus b) PFLANZEN PTERIDOPHYTA ASPLENIACEAE Asplenium jahandiezii (Litard. ) Rouy BLECHNACEAE Woodwardia radicans (L. ) Sm. DICKSONIACEAE Culcita macrocarpa C. Presl DRYOPTERIDACEAE Diplazium sibiricum (Turcz. ex Kunze) Kurata •Dryopteris corleyi Fraser-Jenk. Dryopteris fragans (L. ) Schott HYMENOPHYLLACEAE Trichomanes speciosum Willd. ISOETACEAE Isoëtes boryana Durieu Isoëtes malinvermana Ces. & De Not. MARSILEACEAE Marsilea batardae Launert Marsilea quadrifolia L. Marsilea strigosa Willd. OPHIOGLOSSACEAE Botrychium simplex Hitchc. Ophioglossum polyphyllum A. Braun GYMNOSPERMAE PINACEAE •Abies nebrodensis (Lojac. ) Mattei ZM ANGIOSPERMAE ALISMATACEAE •Alisma wahlenbergii (Holmberg) Juz. Caldesia parnassifolia (L. ) Pari. Luronium natans (L. ) Raf. AMARYLLIDACEAE Leucojum nicaeense Ard. Narcissus asturiensis (Jordan) Pugsley Narcissus calcicola Mendonça Narcissus cyclamineus DC. Narcissus fernandesii G. Pedro Narcissus humilis (Cav. ) Traub •Narcissus nevadensis Pugsley Narcissus pseudonarcissus L. subsp. nobilis (Haw. ) A. Femandes Narcissus scaberulus Henriq. Narcissus triandrus L. subsp. capax (Salisb. ) D. A. Webb. Narcissus viridiflorus Schousboe BORAGINACEAE •Anchusa crispa Viv. •Lithodora nitida (H. Ern) R. Femandes Myosotis lusitanica Schuster Myosotis rehsteineri Wartm. Myosotis retusifolia R. Afonso Omphalodes kuzinskyanae Willk. •Omphalodes littoralis Lehm. Solenanthus albanicus (Degen & al. ) Degen & Baldacci •Symphytum cycladense Pawl. CAMPANULACEAE Asyneuma giganteum (Boiss. ) Bornm. •Campanula sabatia De Not. Jasione crispa (Pourret) Samp, subsp. serpentinica Pinto da Silva Jasione lusitanica A. DC. CARYOPHYLLACEAE Arenaria ciliata L. ssp. pseudofrigida Ostenf. & O. C. Dahl Arenaria humifusa Wahlenberg •Arenaria nevadensis Boiss. & Reuter Arenaria provincialis Chater & Halliday Dianthus arenarius L. subsp. arenarius Dianthus cintranus Boiss. & Reuter subsp. cintranus Boiss. & Reuter Dianthus marizii (Samp. ) Samp. Dianthus rupicola Biv. •Gypsophila papulosa P. Porta Herniaria algarvica Chaudhri •Herniaria latifolia Lapeyr. subsp. litardierei Garnis ZS Herniaria lusitanica (Chaudhri) subsp. berlengiana Chaudhri Herniaria maritima Link Moehringia laterifolia (L. ) Fenzl. Moehringia tommasinii Marches. Petrocoptis grandiflora Rothm. Petrocoptis montsicciana O. Bolos & Rivas Mart. Petrocoptis pseudoviscosa Fernandez Casas Silène furcata Rafin. ssp. angustiflora (Rupr. ) Walters •Silène hicesiae Brullo & Signorello Silène hifacensis Rouy ex Willk. •Silène holzmanii Heldr. ex Boiss. Silène longicilia (Brot. ) Otthu Silène mariana Pau •Silène orphanidis Boiss. •Silène rothmaleri Pinto da Suva •Silène velutina Pourret ex Loisel. CHENOPODIACEAE •Bassia (Kochia) saxicola (Guss. ) A. J. Scott •Salicornia veneta Pignatti & Lausi CISTACEAE Cistus palhinhae Ingram Halimium verticillatum (Brot. ) Sennen Helianthemum alypoides Losa & Rivas Goday Helianthemum caput-felis Boiss. •Tuberaria major (Willk. ) Pinto da Silva & Rozeira COMPOSITAE •Anthémis glaberrima (Rech, f. ) Greuter Artemisia campestris L. subsp. bottnica A. N. Lundström ex Kindb. •Artemisia granatensis Boiss. •Artemisia laciniata Willd. Artemisia oelandica (Besser) Komaror •Artemisia pancicii (Janka) Ronn. •Aster pyrenaeus Desf. ex DC •Aster sorrentinii (Tod) Lojac. •Carduus myriacanthus Salzm. ex DC. •Centaurea alba L. subsp. heldreichii (Halacsy) Dostal •Centaurea alba L. subsp. princeps (Boiss. & Heldr. ) Gugler •Centaurea attica Nyman subsp. megarensis (Halacsy & Hayek) Dostal •Centaurea balearica J. D. Rodriguez •Centaurea borjae Valdes-Berm. & Rivas Goday •Centaurea citricolor Font Quer Centaurea corymbosa Pourret Centaurea gadorensis G. Bianca •Centaurea horrida Badaro •Centaurea kalambakensis Freyn & Sint. Centaurea kartschiana Scop. •Centaurea lactiflora Halacsy 2G Centaurea micrantha Hoffmanns. & Link subsp. herminii (Rouy) Dostâl •Centaurea niederi Heldr. •Centaurea peucedanifolia Boiss. & Orph. •Centaurea pinnata Pau Centaurea pulvinata (G. Bianca) G. Bianca Centaurea rothmalerana (Arènes) Dostâl Centaurea vicentina Mariz •Crépis crocifolia Boiss. & Heldr. Crépis granatensis (Willk. ) B. Bianca & M. Cueto Crépis tectorum L. subsp. nigrescens Erigeron frigidus Boiss. ex DC. Hymenostemma pseudanthemis (Kunze) Willd. •Jurinea cyanoides (L. ) Reichenb. •Jurinea fontqueri Cuatrec. •Lamyropsis microcephala (Moris) Dittrich & Greuter Leontodon microcephalus (Boiss. ex DC. ) Boiss. Leontodon boryi Boiss. •Leontodon siculus (Guss. ) Finch & Sell Leuzea longifolia Hoffmanns. & Link Ligularia sibirica (L. ) Cass. Santolina impressa Hoffmanns. & Link Santolina semidentata Hoffmanns. & Link •Senecio elodes Boiss. ex DC. Senecio jacobea L. subsp. gotlandicus (Neuman) Stemer Senecio nevadensis Boiss. & Reuter CONVOLVULACEAE •Convolvulus argyrothamnus Greuter •Convolvulus fernandesii Pinto da Silva & Teles CRUCIFERAE Alyssum pyrenaicum Lapeyr. Arabis sadina (Samp. ) P. Cout. •Biscutella neustriaca Bonnet Biscutella vincentina (Samp. ) Rothm. Boleum asperum (Pers. ) Desvaux Brassica glabrescens Poldini Brassica insularis Moris •Brassica macrocarpa Guss. Braya linearis Rouy •Coincya rupestris Rouy •Coronopus navasii Pau Diplotaxis ibicensis (Pau) Gomez-Campo •Diplotaxis siettiana Maire Diplotaxis vicentina (P. Cout. ) Rothm. Draba cacuminum Elis Ekman Draba cinerea Adams Erucastrum palustre (Pirona) Vis. •Iberis arbuscula Runemark 1} Iberis procumbens Lange subsp. microcarpa Franco & Pinto da Silva •Jonopsidium acaule (Desf. ) Reichenb. Jonopsidium savianum (Caruel) Bail ex Arcang. Rhynchosinapis erucastrum (L. ) Dandy ex Clapham subsp. cintrana (Coutinho) Franco & P. Silva (Coincya cintrana (P. Cout. ) Pinto da Silva) Sisymbrium cavanillesianum Valdes & Castroviejo Sisymbrium supinum L. CYPERACEAE Carex holostoma Drejer •Carex panormitana Guss. Eleocharis carniolica Koch DIOSCOREACEAE •Borderea chouardii (Gaussen) Heslot DROSERACEAE Aldrovanda vesiculosa L. EUPHORBIACEAE •Euphorbia margalidiana Kuhbier & Lewejohann Euphorbia transtagana Boiss. GENTIANACEAE •Centaurium rigualii Esteve •Centaurium somedanum Lainz Gentiana ligustica R. de Vilm. & Chopinet Gentianella angelica (Pugsley) E. F. Warburg GERANIACEAE •Erodium astragaloides Boiss. & Reuter Erodium paularense Fernandez-Gonzalez & Izco •Erodium rupicola Boiss. GLOBULARIACEAE •Globularia stygia Orph. ex Boiss. GRAMINEAE Arctagrostis latifolia (R. Br. ) Griseb. Arctophila fulva (Trin. ) N. J. Anderson Avenula hackelii (Henriq. ) Holub Bromus grossus Desf. ex DC. Calamagrostis chalybaea (Laest. ) Fries Cinna latifolia (Trev. ) Griseb. Coleanthus subtilis (Tratt. ) Seidl Festuca brigantina (Markgr. -Dannenb. ) Markgr. -Dannenb. Festuca duriotagana Franco & R. Afonso Festuca elegans Boiss. Festuca henriquesii Hack. 2% Festuca summilusitanica Franco & R. Afonso Gaudinia hispanica Stace & Tutin Holcus setiglumis Boiss. & Reuter subsp. duriensis Pinto da Silva Micropyropsis tuberosa Romero - Zarco & Cabezudo Pseudarrhenatherum pallens (Link) J. Holub Puccinellia phryganodes (Trin. ) Scribner + Merr. Puccinellia pungens (Pau) Paunero •Stipa austroitalica Martinovsky •Stipa bavarica Martinovsky & H. Scholz •Stipa styriaca Martinovsky •Stipa veneta Moraldo Trisetum subalpestre (Hartman) Neuman GROSSULARIACEAE •Ribes sardoum Martelli HIPPURIDACEAE Hippuris tetraphylla L. Fil. HYPERICACEAE •Hypericum aciferum (Greuter) N. K. B. Robson JUNCACEAE Juncus valvatus Link Luzula arctica Blytt LABIATAE Dracocephalum austriacum L. •Micromeria taygetea P. H. Davis Nepeta dirphya (Boiss. ) Heldr. ex Halacsy •Nepeta sphaciotica P. H. Davis Origanum dictamnus L. Sideritis incana subsp. glauca (Cav. ) Malagarriga Sideritis javalambrensis Pau Sideritis serrata Cav. ex Lag. Teucrium lepicephalum Pau Teucrium turredanum Losa & Rivas Goday •Thymus camphoratus Hoffmanns. & Link Thymus carnosus Boiss. •Thymus lotocephalus G. Lopez & R. Morales (Thymus cephalotos L. ) LEGUMINOSAE Anthyllis hystrix Cardona, Contandr. & E. Sierra •Astragalus algarbiensis Coss. ex Bunge •Astragalus aquilanus Anzalone Astragalus centralpinus Braun-Blanquet •Astragalus maritimus Moris Astragalus tremolsianus Pau •Astragalus verrucosus Moris •Cytisus aeolicus Guss. ex Lindl. y Genista dorycnifolia Font Quer Genista holopetala (Fleischm. ex Koch) Baldacci Melilotus segetalis (Brot. ) Ser. subsp. fallax Franco •Ononis hackelii Lange Trifolium saxatile All. •Vicia bifoliolata J. D. Rodriguez LENTIBULARIACEAE Pinguicula nevadensis (Lindb. ) Casper LILIACEAE Allium grosii Font Quer •Androcymbium rechingeri Greuter •Asphodelus bento-rainhae P. Silva Hyacinthoides vicentina (Hoffinans. & Link) Rothm. •Muscari gussonei (Pari. ) Tod. LINACEAE •Linum muelleri Moris (Linum maritimum muelleri) LYTHRACEAE •Lythrum flexuosum Lag. MALVACEAE Kosteletzkya pentacarpos (L. ) Ledeb. NAJADACEAE Najas flexilis (Willd. ) Rostk. & W. L. Schmidt Najas tenuissima (A. Braun) Magnus ORCHIDACEAE Calypso bulbosa L. •Cephalanthera cucullata Boiss. & Heldr. Cypripedium calceolus L. Gymnigritella runei Teppner & Klein Liparis loeselii (L. ) Rich. •Ophrys lunulata Pari. Platanthera obtusata (Pursh) subsp. oligantha (Turez. ) Hulten PAEONIACEAE Paeonia cambessedesii (Willk. ) Willk. Paeonia parnassica Tzanoudakis Paeonia clusii F. C. Stem subsp. rhodia (Steam) Tzanoudakis PALMAE Phoenix theophrasti Greuter PAPAVERACEAE Corydalis gotlandica Lidén 3o Papaver laestadianum (Nordh. ) Nordh. Papaver radicatum Rottb. subsp. hyperboreum Nordh. PLANTAGINACEAE Plantago algarbiensis Sampaio (Plantago bracteosa (Willk. ) G. Sampaio) Plantago almogravensis Franco PLUMBAGINACEAE Armeria berlengensis Daveau •Armeria helodes Martini & Pold Armeria neglecta Girard Armeria pseudarmeria (Murray) Mansfeld •Armeria rouyana Daveau Armeria soleirolii (Duby) Godron Armeria velutina Welw. ex Boiss. & Reuter Limonium dodartii (Girard) O. Kuntze subsp. lusitanicum (Daveau) Franco •Limonium insulare (Beg. & Landi) Arrig. & Diana Limonium lanceolatum (Hofmians. & Link) Franco Limonium multiflorum Erben •Limonium pseudolaetum Arrig. & Diana •Limonium strictissimum (Salzmann) Arrig. POLYGONACEAE Persicaria foliosa (H. Lindb. ) Kitag. Polygonum praelongum Coode & Cullen Rumex rupestris Le Gall PRIMULACEAE Androsace mathildae Levier Androsace pyrenaica Lam. •Primula apennina Widmer Primula nutans Georgi Primula palinuri Petagna Primula scandinavica Bruun Soldanella villosa Darracq. RANUNCULACEAE •Aconitum corsicum Gayer (Aconitum napellus subsp. corsicum) Adonis distorta Ten. Aquilegia bertolonii Schott Aquilegia kitaibelii Schott •Aquilegia pyrenaica D. C. subsp. cazorlensis (Heywood) Galiano •Consolida samia P. H. Davis Pulsatilla patens (L. ) Miller Pulsatilla vulgaris Hill, subsp. gotlandica (Johanss. ) Zaemelis & Paegle Ranunculus lapponicus L. •Ranunculus weyleri Mares 21 RESEDACEAE •Reseda decursiva Forssk. ROSACEAE Agrimonia pilosa Ledebour Potentüla delphinensis Gren. & Godron Sorbus teodori Lüjefors RUBIACEAE •Galium litorale Guss. •Galium viridiflorum Boiss. & Reuter SALICACEAE Salix salvifolia Brot, subsp. australis Franco SANTALACEAE Thesium ebracteatum Hayne SAXIFRAGACEAE Saxifraga berica (Beguinot) D. A. Webb Saxifraga florulenta Moretti Saxifraga hirculus L. Saxifraga osloënsis Knaben Saxifraga tombeanensis Boiss. ex Engl. SCROPHULARIACEAE Antirrhinum charidemi Lange Chaenorrhinum serpyllifolium (Lange) Lange subsp. lusitanicum R. Femandes •Euphrasia genargentea (Feoli) Diana Euphrasia marchesettii Wettst. ex Marches. Linaria algarviana Chav. Linaria coutinhoi Valdés •Linaria ficalhoana Rouy Linaria flava (Poiret) Desf. •Linaria hellenica Turrül •Linaria ricardoi Cout. •Linaria tursica B. Valdes & Cabezudo Linaria tonzigii Lona Odontites granatensis Boiss. Verbascum litigiosum Samp. Veronica micrantha Hoffmanns. & Link •Veronica oetaea L. -A. Gustavsson SOLANACEAE •Atropa baetica Willk. 32L THYMELAEACEAE Daphne petraea Leybold •Daphne rodriguezii Texidor ULMACEAE Zelkova abelicea (Lam. ) Boiss. UMBELLIFERAE •Angelica heterocarpa Lloyd Angelica palustris (Besser) Hoffm. •Apium bermejoi Llorens Apium repens (Jacq. ) Lag. Athamanta cortiana Ferrarini •Bupleurum capillare Boiss. & Heldr. •Bupleurum kakiskalae Greuter Eryngium alpinum L. •Eryngium viviparum Gay •Laserpitium longiradium Boiss. •Naufraga balearica Constans & Cannon •Oenanthe conioides Lange Petagnia saniculifolia Guss. Rouya polygama (Desf. ) Coincy •Seseli intricatum Boiss. Thorella verticillatinundata (Thore) Briq. VALERIANACEAE Centranthus trinervis (Viv. ) Beguinot ^ VIOLACEAE • Viola hispida Lam. Viola jaubertiana Mares & Vigineix Viola rupestris F. W. Schmidt subsp. relicta Jalas Niedere Pflanzen BRYOPHYTA (Bryoerythrophyllum (C. Müll. ) Crum. campylocarpum (Sergio) M. O. Hill) (o) Bruchia vogesiaca Schwaegr. (o) Bryhnia novae-angliae (Sull & Lesq. ) Grout (o) •Bryoerythrophyllum machadoanum Buxbaumia viridis (Moug. ) Moug. & Nestl. (o) Cephalozia macounii (Aust. ) Aust. (o) Cynodontium suecicum (H. Am. & C. Jens. ) I. Hag. (o) Dichelyma capillaceum (Dicks) Myr. (o) Dicranum viride (Sull. & Lesq. ) Lindb. (o) Distichophyllum carinatum Dix. & Nich. (o) Drepanocladus (Hamatocaulis) verrucosus (Mitt. ) Warnst, (o) Encalypta mutica (I. Hagen) (o) Hamatocaulis lapponicus (Norrl. ) Hedenas (o) n Herzogiella turfacea (Lindb. ) I. Wats, (o) Hygrohypnum montanum (Lindb. ) Broth, (o) Jungermannia handelii (Schiffh. ) Amak. (o) Mannia triandra (Scop. ) Grolle (o) •Marsupella profunda Lindb. (o) Meesia longiseta Hedw. (o) Nothothylas orbicularis (Schwein. ) Sull. (o) Orthothecium lappomcum (Schimp. ) C. Hartm. (o) Orthotrichum rogeri Brid. (o) Petalophyllum ralfsii (Wils. ) Nees & Gott, (o) Plagiomnium drummondii (Bruch & Schimp. ) T. Kop. (o) Riccia breidleri Jur. (o) Riella helicophylla (Bory & Mont. ) Mont, (o) Scapania massolongi (K. Müll. ) K. Müll, (o) Sphagnum pylaisii Brid. (o) Tayloria rudolphiana (Garov) B. & S. (o) Tortella rigens (N. Alberts) (o) ARTEN AUS MAKARONESffiN PTERIDOPHYTA HYMENOPHYLLACEAE Hymenophyllum maderensis Gibby & Lovis DRYOPTERIDACEAE •Polystichum drepanum (Sw. ) C. Presl. ISOETACEAE Isoetes azorica Durieu & Paiva ex Milde MARSILEACEAE •Marsilea azorica Launert & Paiva ANGIOSPERMAE ASCLEPIADACEAE Caralluma burchardii N. E. Brown •Ceropegia chrysantha Svent. BORAGINACEAE Echium candicans L. fil. •Echium gentianoides Webb & Coincy Myosotis azorica H. C. Watson Myosotis maritima Höchst, in Seub. CAMPANULACEAE •Azorina vidalii (H. C. Watson) Feer 3* Musschia aurea (L. f. ) DC. •Musschia wollastonii Lowe CAPRIFOLIACEAE • Sambucus palmensis Link CARYOPHYLLACEAE Spergularia azorica (Kindb. ) Lebel CELASTRACEAE Maytenus umbellata (R. Br. ) Mabb. CHENOPODIACEAE Beta patula Ait. CISTACEAE Cistus chinamadensis Banares & Romero •Helianthemum bystropogophyllum Svent. COMPOSITAE Andryala crithmifolia Ait. •Argyranthemum lidii Humphries Argyranthemum thalassophylum (Svent. ) Hump. Argyranthemum winterii (Svent. ) Humphries •Atractylis arbuscula Svent. & Michaelis Atractylis preauxiana Schultz. Calendula maderensis DC. Cheirolophus duranii (Burchard) Holub Cheirolophus ghomerytus (Svent. ) Holub Cheirolophus junonianus (Svent. ) Holub Cheirolophus massomanus (Lowe) Hansen & Sund. Cirsium latifolium Lowe Helichrysum gossypinum Webb Helichrysum oligocephala (Svent. & Bzamw. ) •Lactuca watsoniana Trel. •Onopordum nogalesii Svent. •Onorpordum carduelinum Bolle •Pericallis hadrosoma Svent. Phagnalon benettii Lowe Stemmacantha cynaroides (Chr. Son. in Buch) Ditt Sventenia bupleuroides Font Quer •Tanacetum ptarmiciflorum Webb & Berth CONVOLVULACEAE •Convolvulus caput-medusae Lowe •Convolvulus lopez-socasii Svent. •Convolvulus massonii A. Dietr. CRASSULACEAE Aeonium gomeraense Praeger 3rT Aeonium saundersii Bolle Aichryson dumosum (Lowe) Praeg. Monanthes wildpretii Banares & Scholz Sedum brissemoretii Raymond-Hamet CRUCIFERAE •Crambe arborea Webb ex Christ Crambe laevigata DC. ex Christ •Crambe sventenii R. Petters ex Bramwell & Sund. •Parolinia schizogynoides Svent. Sinapidendron rupestre (Ait. ) Lowe CYPERACEAE Carex malato-belizii Raymond DIPSACACEAE Scabiosa nitens Roemer & J. A. Schultes ERICACEAE Erica scoparia L. subsp. azorica (Höchst. ) D. A. Webb EUPHORBIACEAE •Euphorbia handiensis Burchard Euphorbia lambii Svent. Euphorbia stygiana H. C. Watson GERANIACEAE •Geranium maderense P. F. Yeo GRAMINEAE Deschampsia maderensis (Haeck. & Bom. ) Buschm. Phalaris maderensis (Menezes) Menezes GLOBULARIACEAE •Globularia ascanii D. Bramwell & Kunkel •Globularia sarcophylla Svent. LABIATAE •Sideritis cystosiphon Svent. •Sideritis discolor (Webb ex de Noe) Bolle Sideritis infernalis Bolle Sideritis marmorea Bolle Teucrium abutiloides L'Hér. Teucrium betonicum L'Hér. LEGUMINOSAE •Anagyris latifolia Brouss. ex. Willd. Anthyllis lemanniana Lowe •Dorycnium spectabile Webb & Berthel 34 •Lotus azoricus P. W. Ball Lotus callis-viridis D. Bramwell & D. H. Davis •Lotus kunkelii (E. Chueca) D. Bramwell & al. •Teline rosmarinifolia Webb & Berthel. •Teline salsoloides Arco & Acebes. Vicia dennesiana H. C. Watson LILIACEAE •Androcymbium psammophilum Svent. Scilla maderensis Menezes Semele maderensis Costa LORANTHACEAE Arceuthobium azoricum Wiens & Hawks w. MYRICACEAE •Myrica rivas-martinezii Santos. OLEACEAE Jasminum azoricum L. Picconia azorica (Tutin) Knobl. ORCHIDACEAE Goodyera macrophylla Lowe PITTOSPORACEAE •Pittosporum coriaceum Dryand. ex. Ait. PLANTAGINACEAE Plantago malato-belizii Lawalree PLUMBAGINACEAE •Limomum arborescens (Brouss. ) Kuntze Limomum dendroides Svent. •Limomum spectabile (Svent. ) Kunkel & Sunding •Limonium sventenii Santos & Fernandez Galvan POLYGONACEAE Rumex azoricus Rech. fil. RHAMNACEAE Frangula azorica Tutin ROSACEAE •Bencomia brachystachya Svent. Bencomia sphaerocarpa Svent. •Chamaemeles coriacea Lindl. Dendriopoterium pulidoi Svent. 2?- Marcetella maderensis (Bom. ) Svent. Prunus lusitanica L. subsp. azorica (Mouillef. ) Franco Sorbus maderensis (Lowe) Dode SANTALACEAE Kunkeliella subsucculenta Kammer SCROPHULARIACEAE •Euphrasia azorica H. C. Watson Euphrasia grandiflora Höchst, in Seub. •Isoplexis chalcantha Svent. & O'Shanahan Isoplexis isabelliana (Webb & Berthel. ) Masferrer Odontites holliana (Lowe) Benth. Sibthorpia peregrina L. SOLANACEAE •Solanum lidii Sunding UMBELLIFERAE Ammi trifoliatum (H. C. Watson) Trelease Bupleurum handiense (Bolle) Kunkel Chaerophyllum azoricum Trelease Ferula latipinna Santos Melanoselinum decipiens (Schrader & Wendl. ) Hoffm. Monizia edulis Lowe Oenanthe divaricata (R. Br. ) Mabb. ' Sanicula azorica Guthnick ex Seub. VIOLACEAE Viola paradoxa Lowe Niedere Pflanzen BRYOPHYTA •Echinodium spinosum (Mitt. ) Jur. (o) •Thamnobryum fernandesii Sergio (o) " 2x ISSN 0254-1467 KOM(97) 195 endg. DOKUMENTE DE 14 15 03 Katalognummer : CB-CO-97-211-DE-C ISBN 92-78-19663-0 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg 5J


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens grønbog om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed i forbindelse med audiovisuelle tjenester og informationstjenester«

eurovoc_concepts:
audiovisual programme
child protection
consumer protection
fundamental rights
information network

formats: html pdfa1b print


title: QUESTION ECRITE no 1804/97 de Robert EVANS à la Commission. Restrictions à l'importation des "gastropoda" dans l'UE

eurovoc_concepts:
EU control
Ghana
health certificate
health control
health legislation
import restriction
international standard
mollusc
originating product
third country

formats: html pdf print

text: 25. 2. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 60/45 Quant aux autres impo(cid:136)ts lie·s a‘ l(cid:146)immatriculation desdits moyens de transport en Gre‘ce, ils peuvent e(cid:136)tre per(cid:231)us dans la mesure ou‘ d(cid:146)une part leurs utilisateurs ont transfe·re· leur «re·sidence normale» au sens de la directive 83/182/CEE susvise·e en Gre‘ce et d(cid:146)autre part qu(cid:146)ils sont per(cid:231)us en respectant les dispositions pre·vues par l(cid:146)article 95 du traite· CE. La Commission rappelle en outre a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire que le droit communautaire de·finit les conditions de la «re·sidence normale» en faisant abstraction de toute re·fe·rence a‘ la nationalite· des personnes en cause. (1) (2) JO L 145 du 13. 6. 1977. JO L 105 du 23. 4. 1983. (98/C 60/72) QUESTION E· CRITE E-1799/97 pose·e par Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ la Commission (28 mai 1997) Objet: Ine·galite· de la taxation des ve·hicules de tourisme en Gre‘ce et dans les autres pays de l(cid:146)Union europe·enne La loi grecque 2459/97 prive de l(cid:146)exone·ration de la T. V. A. , lors de l(cid:146)importation d(cid:146)un seul moyen de transport, au titre des effets personnels, une seule cate·gorie de Grecs rentrant au pays, a‘ savoir ceux qui y rentrent pour s(cid:146)y installer de·finitivement apre‘s avoir travaille· plus de deux anne·es conse·cutives a‘ l(cid:146)e·tranger dans les liens d(cid:146)un contrat de travail, salarie· ou non. Cette loi impose aussi une taxe spe·ciale a‘ la consommation et l(cid:146)acquittement de la T. V. A. , le montant e·tant fonction de la date de l(cid:146)installation de·finitive des proprie·taires de ve·hicule: la date d(cid:146)e·mission-acquisition du document d(cid:146)immigration, exige· par les autorite·s douanie‘res, est le crite‘re de la fixation du montant des taxes re·clame·es. Il n(cid:146)est ainsi aucunement tenu compte du fait qu(cid:146)il n(cid:146)y a pas en l(cid:146)espe‘ce acquisition dans le marche· intracommunautaire d(cid:146)un ve·hicule de tourisme importe· en Gre‘ce pour y e(cid:136)tre taxe· puisque le ve·hicule a e·te· enregistre· pre·ce·demment dans tel autre E· tat membre alors que, de surcro(cid:14)(cid:136)t, la loi ne tient nullement compte, pour la fixation de la valeur fiscale, de la diminution de la valeur du ve·hicule. La Commission pourrait-elle dire s(cid:146)il existe quelque possibilite· de prendre des mesures quelconques pour faire abolir ces taxes de‘s lors que les proprie·taires de ces ve·hicules ne les auraient jamais achete·s s(cid:146)ils avaient su qu(cid:146)ils seraient greve·s de taxes? Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (10 juillet 1997) L(cid:146)Honorable Parlementaire a fait e·tat de ce que des personnes physiques ayant acquis une voiture et acquitte· la TVA dans l(cid:146)E· tat membre ou‘ elles avaient leur «re·sidence normale» ont transfe·re· cette voiture dans un autre E· tat membre ou‘ elles comptent e·tablir le lieu de leur nouvelle «re·sidence normale». Dans un tel cas, et ce conforme·ment au droit communautaire de la 6e directive TVA (77/388/CEE) (1), il n(cid:146)y a pas lieu de pre·lever a‘ nouveau la TVA. La Commission serait inte·resse·e, si l(cid:146)Honorable Parlementaire est en connaissance de dossiers particuliers, d(cid:146)e(cid:136)tre en mesure de pouvoir les faire e·tudier. Elle ne manquerait pas de prendre les dispositions qui s(cid:146)imposent au cas ou‘ il s(cid:146)ave‘rerait que les principes du droit communautaire n(cid:146)ont pas e·te· respecte·s. (1) JO L 145 du 13. 6. 1977. (98/C 60/73) QUESTION E· CRITE E-1804/97 pose·e par Robert Evans (PSE) a‘ la Commission (28 mai 1997) Objet: Restrictions a‘ l(cid:146)importation des «gastropoda» dans l(cid:146)UE La Commission voudrait-elle confirmer ou infirmer son intention d(cid:146)instaurer des restrictions a‘ l(cid:146)importation des «gastropoda» (grand escargot du Ghana) dans l(cid:146)Union europe·enne?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1940/97 do Deputado Fernando MONIZ à Comissão. Relatório do Centro Europeu para a Pesquisa e Acção contra o Racismo e Anti-semitismo

eurovoc_concepts:
EU financing
Portugal
Roma
antisemitism
non-governmental organisation
racism
research report

formats: html print


title: Avis du Comité économique et social sur le «Livre vert sur la protection des mineurs et de la dignité humaine dans les services audiovisuels et d'information»


title: REGLAMENTO (CE) N° 948/97 DE LA COMISIÓN de 28 de mayo de 1997 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
stone fruit


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Directiva del Consejo relativa a la limitación de las emisiones de compuestos orgánicos debidas al uso de disolventes orgánicos volátiles en determinadas actividades industriales»

eurovoc_concepts:
EC Directive
air quality
environmental protection
organic chemical
solvent


title: WRITTEN QUESTION No. 1807/97 by Robert EVANS to the Commission. EU safety regulations and the disabled

eurovoc_concepts:
application of EU law
disabled person
facilities for the disabled
fire
public building
safety standard
workplace

text: C 21/98 EN Official Journal of the European Communities 22. 1. 98 All the specific amounts which form part of the duty applied to processed agricultural products including food preparations containing cassava falling under code 1901 90 99 of the combined nomenclature were bound in the General agreement on tariffs and trade Uruguay Round settlement. These bindings were based upon the average of the levies applied over the period 1986 to 1988. (1) OJ L 318, 20. 12. 1993. (98/C 21/201) WRITTEN QUESTION E-1806/97 by Robert Evans (PSE) to the Commission (28 May 1997) Subject: EU quotas on electrical goods Would the Commission give a detailed outlay of any restrictions on the import of electrical wiring accessories (plugs, switches, sockets), into the European Union? Answer given by Mr Bangemann on behalf of the Commission (18 July 1997) Electrical wiring accessories, like switches, plugs and sockets, are not subject to Community quotas on imports. Some restrictions are applied to such products imported from Iraq or Libya (1). No particular restriction based on technical rules and standards exists for imported electrical equipment subject to Community harmonisation. In fact, as far as conditions applicable to placing on the Community market are concerned, electrical equipment, including wiring accessories, is subject to Directive 73/23/EEC, as modified by Directive 93/68/EEC, on the harmonisation of the laws of the Member States relating to electrical equipment designed for use within certain voltage limits (the low voltage Directive) (2). Products imported from third countries into the Community must comply with exactly the same Community rules which apply to domestically produced electrical equipment. The low voltage Directive sets the essential safety requirements applicable. A declaration of conformity by the manufacturer or his authorised representative is required and must be kept at the disposal of market surveillance authorities. No third party certification is required. For plugs and sockets for domestic use excluded from the scope of that Directive, national provisions and standards are in force. (1) The electrical apparatus for switching or protecting electrical circuits or for making connections to or in electrical circuits (switches, fuses lightning arresters, voltage limiters, surge suppresors, plugs, junction boxes and the like), for a voltage exceeding 1,000 volts, of CN heading 8535 and the same types of apparatus, for a voltage not exceeding 1,000 volts, of heading 8536 intended strictly for essential civilian needs or for medical purposes are excluded from the ban applying to products originating in Iraq, but require a preliminary import authorisation, pursuant to paragraph 23 of United Nations Security Council Resolution 687/1991, to be delivered by the committee established under Security Council Resolution 661/1990, before their import into the Community can be approved. Import into the Community of all components for use in certain types of aircraft within the two mentioned headings originating in Libya is banned, pursuant to Council Regulation (EEC) 3274/93 › OJ L 295, 30. 11. 1993. (2) OJ L 220, 30. 8. 1997. (98/C 21/202) WRITTEN QUESTION E-1807/97 by Robert Evans (PSE) to the Commission (28 May 1997) Subject: EU safety regulations and the disabled Is the Commission aware of the problems of access for the disabled sometimes created by buildings conforming to fire and other safety regulations (heavy doors and so on)?


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής σχετικά με το «Πράσινο Βιβλίο για την προστασία των ανηλίκων και της ανθρώπινης αξιοπρέπειας στο πλαίσιο των οπτικοακουστικών υπηρεσιών και των υπηρεσιών πληροφόρησης»


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1803/97 do Deputado Robert EVANS à Comissão. Controlo da higiene de produtos importados para a UE

eurovoc_concepts:
airport
customs
harbour installation
health control
import
perishable goods
third country
veterinary inspection


title: QUESTION ECRITE no 1825/97 de Carles-Alfred GASOLIBA I BÖHM à la Commission. Importations de produits agricoles dans le pays valencien, en Espagne

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
Egypt
agricultural product
import
marketing
plant health control
potato
product quality
quality standard
third country


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1805/97 του Robert EVANS προς την Επ τροπή. Εισφορές της ΕΕ σε προϊόντα μανιόκας

eurovoc_concepts:
agro-industry
cassava
common agricultural policy
customs duties
customs tariff
import levy
import policy
trade policy


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1816/97 af John CORRIE til Kommissionen. AVS-beslutningen om jagt på de store aber og ødelæggelse af de tropiske skove

eurovoc_concepts:
ACP-EU Joint Assembly
Central Africa
EDF
action programme
forest conservation
indigenous population
monkey
protected species
public awareness campaign
tropical forest


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 79/112/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel"

eurovoc_concepts:
advertising
alcoholic beverage
approximation of laws
consumer protection
labelling


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1823/97 af Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA til Kommissionen. Væv til transplantationer

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
organ transplant
originating product
supervisory power

text: 10. 2. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 45/109 (98/C 45/136) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1823/97 af Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (28. maj 1997) Om: V(cid:230)v til transplantationer Kommiss(cid:230)r Flynns svar p(cid:229) min forespłrgsel E-1126/97 (1) var ikke tilfredsstillende, idet det ikke relaterede til spłrgsm(cid:229)let. Jeg er s(cid:229)ledes nłdt til at stille spłrgsm(cid:229)let igen. Agter Kommissionen i n(cid:230)rmeste fremtid at indfłre en ordning for registrering af oprindelse og anvendelse af v(cid:230)v til transplantationer? (1) EFT C 319 af 18. 10. 1997, s. 233. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn (27. juni 1997) Kommissionen har ingen planer om at frems(cid:230)tte forslag med henblik p(cid:229) at indfłre en ordning for registrering af oprindelse og anvendelse af v(cid:230)v fra mennesker. Ansvaret herfor p(cid:229)hviler de organisationer, der har med organtransplantationer og v(cid:230)vstypebestemmelser at głre, samt myndighederne i medlemsstaterne. (98/C 45/137) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1826/97 af Concepcio· Ferrer (PPE) til Kommissionen (28. maj 1997) Om: Forvaltning af ECOS-Ouverture-programmet ECOS-Ouverture-programmet giver mulighed for samarbejdsprojekter mellem virksomheder i EU og lokale virksomheder i de central- og łsteurop(cid:230)iske lande, de nye selvst(cid:230)ndige lande i det tidligere Sovjetunionen og landene i Middelhavsomr(cid:229)det. N(cid:230)vnte program forvaltes af R(cid:229)det af Kommuner og Regioner i Europa og Forsamlingen af Regioner i Europa. Imidlertid lader det til, at forvaltningen af dette program fra i (cid:229)r vil overg(cid:229) til en privat virksomhed, som Kommissionen udv(cid:230)lger p(cid:229) bekostning af de to andre organisationer. Vil Kommissionen oplyse, om disse oplysninger er korrekte og i givet fald oplyse med hvilken begrundelse den har foretaget en s(cid:229)dan (cid:230)ndring i programforvaltningen samt hvilke fordele den medfłrer? Hvilken procedure agter Kommissionen at fłlge i forbindelse med udv(cid:230)lgelsen af den virksomhed, der skal forvalte programmet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (3. juli 1997) Hvad ang(cid:229)r den fremtidige struktur for teknisk bistand under ECOS-Ouverture-programmet er Kommissionen i gang med at undersłge de ca. 60 forslag, der blev modtaget efter offentliggłrelsen i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende af en indkaldelse af interessetilkendegivelse i denne forbindelse. Det net af lokalsamfund, der hidtil har st(cid:229)et for forvaltningen af ECOS-Ouverture-programmet, har indgivet et forslag. Gennemgangen af forslagene vil ske under nłje overholdelse af de g(cid:230)ldende procedurer. Kommissionen regner med at kunne tr(cid:230)ffe afgłrelse inden (cid:229)rets slutning


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifica la Directiva 79/112/CEE relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros en materia de etiquetado, presentación y publicidad de los productos alimenticios»


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY muuttamisesta"

eurovoc_concepts:
European cooperation
action programme
education policy
student mobility


title: Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de directive du Conseil relative à la réduction des émissions de composés organiques dues à l'utilisation de solvants organiques volatils dans certaines activités industrielles»


title: Avis du Comité économique et social sur le thème «Vers un environnement de numérotation européen - Livre vert sur une politique de numérotation dans le domaine des services de télécommunications en Europe»

eurovoc_concepts:
communications policy
new technology
research and development
telecommunications
telephone


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 945/97 af 28. maj 1997 om fastsættelse af den disponible mængde af visse produkter i sektoren for mælk og mejeriprodukter i tredje kvartal af 1997 under den ordning, der er fastsat i interimsaftalen mellem Fællesskabet og Republikken Slovenien

eurovoc_concepts:
cheese
export licence
milk product
yoghourt


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1837/97 dell'on. Winfried MENRAD alla Commissione. Regimi previdenziali speciali dei pubblici dipendenti

eurovoc_concepts:
EU Member State
civil servant
civil service
competence of the Member States
pension scheme
social security


title: 97/334/EG: Entscheidung der Kommission vom 28. Mai 1997 über Schutzmaßnahmen gegenüber bestimmten Fischereierzeugnissen mit Ursprung in Indien (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
India
crustacean
import restriction
mollusc
public health
veterinary inspection


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio recante modifica della Decisione 819/95/CE che istituisce il programma d'azione comunitaria Socrate»


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre el «Proyecto de Comunicación de la Comisión sobre la aplicación de las normas de competencia a los acuerdos de acceso en el sector de las telecomunicaciones»

eurovoc_concepts:
communications policy
competition law
liberalisation of the market
single market
telecommunications


title: QUESTION ECRITE no 1838/97 de Klaus-Heiner LEHNE à la Commission. Directive 90/314/CEE sur les voyages à forfait

eurovoc_concepts:
EC Directive
application of EU law
national implementing measure
package travel
tourism policy
travel agency


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1809/97 tων βουλετών Aldo ARRONI , Roy PERRY , Gian BONIPERTI , Gerard d'ABOVILLE , Franco MALERBA , Stefano DE LUCA , Giles CHICHESTER , Graham MATHER προς την Επ τροπή. Απαγόρευση της διασυνοριακής χορηγίας οινοπνευματωδών ποτών

eurovoc_concepts:
EU law - national law
France
advertising
alcoholic beverage
complaint to the Commission
national law
patronage
public health
restriction on competition
sporting event


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1808/97 af Gary TITLEY til Kommissionen. MEDA-programmet for demokrati

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
civil rights
democracy
eligibility criteria
human rights
political rights
rule of law

text: 10. 2. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 45/105 (98/C 45/130) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1802/97 af Robert Evans (PSE) til Kommissionen (28. maj 1997) Om: EU-bestemmelser om forurening og findeling af tr(cid:230) Hvilke EU-bestemmelser eller foranstaltninger findes der, som sigter mod at tilskynde virksomheder til at begr(cid:230)nse eller standse afbr(cid:230)nding af tr(cid:230) og i stedet findele det? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (9. juli 1997) S(cid:229)danne bestemmelser er Kommissionen ubekendte. Afbr(cid:230)nding af tr(cid:230) er en vigtig energikilde inden for den europ(cid:230)iske skovbrugssektor og andre erhvervsgrene. Tr(cid:230)afbr(cid:230)nding i kontrollerede forbr(cid:230)ndingsanl(cid:230)g bidrager til en effektiv udnyttelse af r(cid:229)materialer, de resulterer i forholdsvis rene emissioner og formindsker brugen af andre energikilder, navnlig fossile br(cid:230)ndstoffer. Derfor ville det ikke miljłm(cid:230)ssigt set v(cid:230)re nogen sund politik at opfordre virksomheder til at nedsk(cid:230)re eller helt at ophłre med afbr(cid:230)nding af tr(cid:230). (98/C 45/131) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1808/97 af Gary Titley (PSE) til Kommissionen (28. maj 1997) Om: MEDA-programmet for demokrati Vil Kommissionen give en oversigt over, hvilke kriterier den l(cid:230)gger til grund for udv(cid:230)lgelsen af projekter, der stłttes gennem MEDA-programmet for demokrati? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Manuel Mar(cid:14)·n (24. juni 1997) Med henblik p(cid:229) administrationen af MEDA-programmet til fremme af demokratiet har Kommissionen udarbejdet retningslinjer og fastlagt, hvilke kriterier og udv(cid:230)lgelsesvilk(cid:229)r der skal opfyldes af projekter, der łnskes finansieret under dette program. Dette er sket p(cid:229) grundlag af erfaringerne fra andre programmer til fremme af demokratiet. N(cid:230)vnte retningslinjer fremg(cid:229)r af en brochure, der er uddelt til alle involverede organisationer. Der g(cid:230)lder fłlgende bestemmelser for dette program: › Stłttemodtagere Form(cid:229)let med programmet er at fremme menneskerettighederne og demokratiet i de lande, der har undertegnet Barcelona-erkl(cid:230)ringen (dvs. Algeriet, Egypten, Israel, Jordan, Kypern, Libanon, Malta, Marokko, Syrien, Tunesien, Tyrkiet og den pal(cid:230)stinensiske myndighed). Der ydes stłtte til lokale og regionale projekter. › Indsatsomr(cid:229)der Form(cid:229)let er at skabe politiske, dvs. demokratiske, rettigheder (der ydes stłtte til tilrettel(cid:230)ggelse af afstemninger, oprettelse af informationscentre, opm(cid:230)rksomhedsskabende kampagner, uddannelse, etable- ring af meningsm(cid:229)lingsinstitutter, uddannelse af łvrighedspersoner, forbedring af forholdene i f(cid:230)ngsler, og der ydes stłtte til institutioner, der beskytter menneskerettighederne, og til stłrre klarhed i den offentlige administration). Ved borgerrettigheder forst(cid:229)s ytringsfrihed (pluralistiske uafh(cid:230)ngige medier, fastl(cid:230)ggelse af etiske regler, samt stłtte til de selvst(cid:230)ndige erhverv), samlings- og młdefrihed (kollektiv kontakt mellem de politiske partier og helt generelt stłtte til civilsamfundet), religionsfrihed, bev(cid:230)gelsesfrihed mv. Der ydes stłtte til fagforeninger og andre sammenslutninger som led i bestr(cid:230)belserne p(cid:229) at sikre de samfundsłkonomiske rettigheder. M(cid:229)lgrupperne er kvinder (integrering i det politiske og łkonomiske liv, bevidstgłrelse), błrn, mindretal, flygtninge samt torturofre og f(cid:230)ngslede


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής με θέμα «Προς την κατεύθυνση ευρωπαϊκού περιβάλλοντος αριθμοδότησης - Πράσινη Βίβλος σχετικά με την πολιτική αριθμοδότησης για τηλεπικοινωνιακές υπηρεσίες στην Ευρώπη»


title: Förslag till rådets förordning (EG) om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av ytterringar för koniska rullager med ursprung i Japan och om upphävande av de antidumpningsåtgärder som införts mot sådan import

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping legislation
anti-dumping measure
bearing
import

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 28. 05. 1997 K()M(97) 244 slullig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av ytterringar för koniska ruUager med ursprung i Japan och om upphävande av de antidumpningsatgärder som införts mot sådan import (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Ärende: antidumpningsförfarandet rörande import av ytterringar för koniska rullager med ursprung i Japan 1. Bifogat finns ett förslag till rådets förordning om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av ytterringar för koniska rullager med ursprung i Japan och om upphävande av de antidumpningsatgärder som införts mot sådan import. 2. Detta förslag är resultatet av en översyn av gällande antidumpningsatgärder mot importen i fråga, vilken begärdes av gemenskapsindustrin och inleddes av kommissionen i oktober 1994. 3. I kommissionens undersökning konstaterades att även om gemenskapsindustrin fortfarande befinner sig i en prekär situation hade importen i fråga, beaktad för sig, inte en väsentlig skadevållande verkan på gemenskapsindustrins situation. Påståendena i gemenskapsindustrins begäran om interimsöversyn om att gällande åtgärder skulle vara otillräckliga för att motverka den ökade skadan är således vederlagda. Kommissionen anser att gemenskapsindustrins prekära situation snarare har sin grund i import från andra tredje länder. 4. Vidare konstaterade kommissionen att det är osannolikt att ett upphävande av gällande antidumpningsatgärder skulle leda till att en väsentlig skadevållande verkan till följd av denna import återkommer. 5. Med tanke på dessa avgöranden anses det att översynen av gällande antidumpningsatgärder mot import av den berörda produkten med ursprung i Japan har visat att antidumpningsförfarandet rörande denna import bör avslutas och att gällande antidumpningsatgärder bör upphöra att gälla. Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av ytterringar för koniska rullager med ursprung i Japan och om upphävande av de antidumpningsatgärder som införts mot sådan import EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, särskilt artiklarna 9 och 11. 3 i denna, med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén, och 1 EGT nr L 56, 6. 3. 1996, s. 1, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2331/96, EGT nr L 317, 6. 12. 1996, s. 1. O. med beaktande av följande: A. FÖRFARANDE 1. I juni 1994 mottog kommissionen en begäran om interimsöversyn av de slutgiltiga antidumpningsatgärder som genom rådets förordning (EEG) nr 55/932 hade införts mot import av ytterringar för koniska rullager (nedan kallade "ytterringar") med ursprung i Japan. Begäran ingavs av sammanslutningen av europeiska föreningar för lagertillverkare (FEBMA) för gemenskapstillverkare vars sammanlagda tillverkning uppgavs svara för en större andel av gemenskapens totala tillverkning av ytterringar. 2. I begäran anfördes att gällande antidumpningsatgärder inte, eller inte längre, var tillräckliga för att motverka den dumpning som vållade skada, eftersom både dumpningen och den därav vållade skadan skulle ha ökat. EGT nr L 9, 15. 1. 1993, s. 7. 3. Med tanke på att det fanns tillräcklig bevisning för att motivera inledandet av en interimsöversyn enligt artikel 11. 3 i rådets förordning (EG) nr 3283/94 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen3 offentliggjorde kommissionen den 20 oktober 1994 ett tillkännagivande om inledande av en översyn av de antidumpningsatgärder som är tillämpliga på import av ytterringar4. 4. Kommissionen meddelade officiellt de gemenskapstillverkare, importörer och japanska tillverkare/exportörer som den visste berördes samt företrädarna för Japan att en undersökning skulle inledas, och gav berörda parter tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. •' 1«CIT nr 1, 349, 31. 12. 1994, s. I, ersatt av rådets förordning (EG) nr 384/96. 4 EGT nr C 292, 20. 10. 1994, s. 5. 5. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för dess fastställanden. 6. Den undersökningsperiod som tillämpades i detta förfarande för fastställande av förekomsten av dumpning och prisunderskridande sträckte sig från och med den 1 oktober 1993 till och med den 30 juni 1994. För analysen av utvecklingstrender för de faktorer som låg till grund för fastställandet av huruvida gemenskapsindustrin vållats skada till följd av importen i fråga användes perioden mellan den 1 januari 1991 och den 30 juni 1994. För att få jämförbarhet mellan de uppgifter som avser undersökningsperioden och de som avser de föregående kalenderåren extrapolerades de förstnämnda uppgifterna för att avspegla situationen under en tolvmånadersperiod. Eftersom denna interimsöversyn inleddes före Sveriges, Finlands och Österrikes anslutning, vilket också innebär att undersökningsperioden gick till ända före denna anslutning, baserades undersökningen av skada på en analys av omständigheter som rör gemenskapen med tolv medlemsstater. 7. Undersökningen överskred den normala tidsperioden på grund av svårigheterna med att bedöma skada och orsakssamband i förfarandet, vilket huvudsakligen hade sin grund i det stora antalet typer av den undersökta produkten och graden av skillnader mellan dem. 8. Den klagande, FEBMA, ingav begäran om interimsöversyn för följande tillverkares räkning: FAG Kugelfischer Georg Schäfer KGaA (Tyskland) SKF GmbH (Tyskland) SKF Industrie SpA (Italien) SKF Espagnola S. A. (Spanien) Timken France (Frankrike) British Timken (Förenade kungariket) Société Nouvelle de Roulements (Frankrike) 9. Under undersökningsperioden exporterade följande företag ytterringar från Japan till gemenskapen: Koyo Seiko Co. Ltd. (Osaka) NTN Corporation (Osaka) 10. Båda dessa företag visade samarbetsvilja i undersökningen genom att besvara kommissionens frågeformulär, och kommissionen utförde kontrollbesök på platsen i företagens lokaler. 11. Inga icke-närstående importörer samarbetade med kommissionen i denna undersökning. 12. Ett flertal slutanvändare lämnade synpunkter vilka beaktades när de kunde styrkas genom bevisning. B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT 13. Den produkt som är föremål för denna undersökning är ytterringar för koniska rullager, vilka utgör en komponent i koniska rullager. 14. 1 Japan och i gemenskapen säljs ytterringar huvudsakligen till två kategorier av kunder, nämligen industriella användare och distributörer. 15. Det bör noteras att kompletta koniska rullager består av följande komponenter: 1) en inre ring, konformad, tillverkad av samma material som den yttre ringen (den inre och den yttre ringen stansas ofta från ett och samma materialstycke; 2) koniska antifriktionsrullar, som är monterade på den inre ringen och gör att den kan röra sig i förhållande till den yttre ringen; 3) en lagerhållare som håller rullarna på plats på den inre ringen; 4) en yttre ring eller ett ytterband som utgörs av den omslutande delen in i vilken könen (bestående av den inre ringen, rullar och lagerhållare) monteras i syfte att framställa ett komplett koniskt rullager. 16. I samband med denna undersökning argumenterade FEB MA och några japanska tillverkare för att kommissionen skulle betrakta kompletta koniska rullager och ytterringar som likadana produkter, och följaktligen slå samman denna översyn med den undersökning som rörde import av kompletta koniska rullager med ursprung i Japan5. 5 Kommissionens beslut av den 3 december 1996 om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av koniska rullager med ursprung i Japan, EGT nr L 10, 14. 1. 1997, s. 34. 17. De ovannämnda berörda parterna hävdade att ytterringar, på samma sätt som koner som omfattades av förfarandet rörande kompletta koniska rullager, endast utgjorde en komponent i den färdiga produkten och bara såldes separat när de levererades tillsammans med de andra komponenterna i koniska rullager för att sättas samman till ett komplett koniskt rullager i den slutliga kundens anläggningar. 18. I enlighet med det resonemang som tillämpas av Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt6 anses det dock att koniska rullager och ytterringar utgör separata produkter, vilka var och en enligt gällande rätt kan bli föremål för ett separat antidumpningsförfärande. () Mål T-166/94 Koyo Seiko Co. Ltd. mot Europeiska unionens råd. Dom av den 14 juli 1995. 19. Det kunde konstateras att de ytterringar som tillverkades i Japan och såldes på den inhemska marknaden samt exporterades till gemenskapen och de ytterringar som framställdes av gemenskapstillverkarna och såldes på gemenskapens marknad hade liknande fysiska egenskaper och användningsområden. Följaktligen ansågs de utgöra likadana produkter enligt artikel 1. 4 i rådets förordning (EG) nr 384/96. C. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN 20. Ett japanskägt företag tillverkade koniska rullager och komponenter till dessa, bl. a. ytterringar, i gemenskapen under den period som undersöktes. Detta företag ansågs dock inte ingå i gemenskapsindustrin enligt artikel 4. 1 a i förordning (EG) nr 384/96. Detta synsätt ansågs motiverat eftersom företaget var en japansk exportör av den berörda produkten närstående. Företaget sålde all sin produktion till försäljningsdotterbolag som var belägna i gemenskapen och som på samma sätt var den japanske exportören närstående och även sålde importerade ytterringar med ursprung i Japan. Under dessa omständigheter ansågs det att det tillverkande företag som var beläget i gemenskapen till följd av denna anknytning kunde tillämpa otillbörliga affärsmetoder. Denna tillverkare ansågs följaktligen inte uppträda som en normal gemenskapstillverkare utan snarare som en kompletterande försörjningskälla för en exportör som anklagats för att bedriva dumpning. 10 21. En av de gemenskapstillverkare som nämns i puni. i 8 besvarade inte kommissionens frågeformulär inom den tidsfrist som kommissionen fastställt. Mot bakgrund av detta företags bristande samarbetsvilja uteslöts det från definitionen av gemenskapsindustrin för fastställande av skada i denna undersökning. För den återstående delen av denna analys avser således begreppet gemenskapsindustrin de samarbetsvilliga gemenskapstillverkare som stödde klagomålet och vars gemensamma produktion av ytterringar svarar för en större andel av gemenskapens totala produktion enligt artikel 4. 1 i förordning (EG) nr 384/96. D. SKADA 22. Eftersom den produkt som är föremål för undersökning i denna översyn är en komponent i koniska rullager kunde den större delen av gemenskapens tillverkare i vissa fall inte i sin interna redovisning göra en åtskillnad mellan uppgifter avseende kompletta koniska rullager respektive uppgifter som rörde ytterringar. Således ansågs det vid behov lämpligt att tillämpa artikel 3. 8 i rådets förordning (EG) nr 384/96, i vilken följande föreskrivs: "Om [produktionen eller försäljningen av den berörda produkten eller vinsten på försäljningen av den] inte på detta sätt kan särskiljas, skall verkningarna av den dumpade importen bedömas genom undersökning av produktionen av den minsta varugrupp eller produktserie som inbegriper den likadana produkten och för vilken nödvändiga uppgifter kan lämnas. " 11 23. I denna översyn var kompletta koniska rullager den minsta varugrupp för vilken gemenskapstillverkarna kunde lämna nödvändiga uppgifter om ovannämnda faktorer. I alla de fall där den ovannämnda bedömningsprincipen har tillämpats i nedanstående analys har detta angivits tydligt. 24. På samma sätt som i den ursprungliga undersökningen finns det ingen exakt, officiellt sammanställd statistik att tillgå eftersom det nummer i Kombinerade nomenklaturen enligt vilken ytterringar klassificeras omfattar mer än den produkten. Skadeanalysen baseras således på de uppgifter som lämnats av gemenskapstillverkarna och de japanska tillverkarna samt på uppskattningar på grundval av de uppgifter som lämnats av berörda parter. • 12 Förbrukning i gemenskapen 25. Mellan 1991 och undersökningsperioden minskade den uppskattade förbrukningen av ytterringar i gemenskapen (tolv medlemsstater) med 4,2 %. Denna marknadsnedgång är ett resultat av den allmänna affärsutvecklingen på marknaden för ytterringar, vars storlek varierar i förhållande till den allmänna aktivitetsnivån för användarna av ytterringar. Importens volym, försäljning och marknadsandel 25. I detta specifika fall anses det att endast försäljningen av japanska ytterringar på den öppna marknaden till oberoende kunder, dvs. försäljning av ytterringar vilka som sådana övergått till fri omsättning i gemenskapen, är relevant för fastställande av skada eftersom det endast är sådan försäljning som direkt konkurrerar med gemenskapsindustrins försäljning. 13 27. Mellan 1991 och undersökningsperioden minskade försäljningen (uttryckt i antal enheter) av importerade ytterringar med ursprung i Japan till oberoende kunder i gemenskapen med 35 %. I linje med denna försäljningsminskning och tvärtemot vad gemenskapsindustrin påstår minskade denna imports marknadsandel stadigt från en marknadsandel på 6,6 % 1991 till 4,5 % under undersökningsperioden. Priser för importen 28. De japanska tillverkarnas priser jämfördes med de priser som togs ut för identiska typer av de gemenskapstillverkare som kunde ge uppgifter transaktion för transaktion angående ytterringar sålda separat genom kanaler i de fyra viktigaste medlemsstaterna (Tyskland, Förenade kungariket, Frankrike och Italien, vilka med tanke på den volym som såldes där ansågs vara representativa för situationen i hela gemenskapen). På grundval av denna analys konstaterades det att de japanska tillverkarna bedrev prisunderskridande under undersökningsperioden. 14 29. Det kan dock inte dras några relevanta slutsatser från denna analys eftersom de berörda japanska företagen bara säljer ett begränsat antal typer, som är identiska eller direkt jämförbara med de typer som framställs av gemenskapstillverkarna, i tillräckligt stora volymer för att det skall vara meningsfullt att göra en jämförelse med europeiska tillverkare. Under dessa förhållanden har det inte fastställts några individuella prisunderskridandemarginaler för varje enskilt berört företag. 15 Gemenskapsindustrins situation Försäljning och marknadsandelar 30. Den volym ytterringar som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapsindustrin minskade med 16,5 % (uttryckt i antal enheter) under den period som undersökts. Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade under samma period från cirka 84 % 1991 till ungefär 74 % vid utgången av undersökningsperioden. 31. Marknadsandelen för importerade ytterringar, sålda separat, framställda av gemenskapstillverkarna utanför gemenskapen med tolv medlemsstater (i Österrike och Förenta staterna) vid sedan länge etablerade produktionsanläggningar ökade från 3,6 % till 7,3 %. Marknadsandelen för import från andra tredje länder ökade frän 5,5 % 1991 till 11,8 % under undersökningsperioden. 16 Produktion, kapacitet och kapacitetsutnyttjande 32. Av de skäl som anges i punkterna 21 och 22 baseras analysen av utvecklingstrender för produktion, kapacitet och kapacitetsutnyttjande på uppgifter som avser kompletta koniska rullager. 33. Mellan 1991 och undersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins produktion med 10,8 %. 34. Under samma period minskade gemenskapsindustrins produktionskapacitet med 9,3 % samtidigt som dess kapacitetsutnyttjande sjönk från 88,8 % till 86,6 %. 17 Priser och lönsamhet 35. En granskning gjordes av prisutvecklingen i gemenskapen mellan 1991 och utgången av undersökningsperioden för de ytterringar som såldes separat av gemenskapsindustrin. Med tanke på gemenskapstillverkarnas argument att den japanska prissättningen inverkade på de priser som de kunde ta ut, oavsett om de typer som såldes av de japanska tillverkarna var identiska med de typer som såldes av gemenskapstillverkarna, innefattade analysen av utvecklingen för gemenskapstillverkarnas priser alla typer som såldes av dessa tillverkare under undersökningsperioden och inte endast de typer som ansågs vara identiska med de typer som såldes av de japanska tillverkarna. 36. Analysen gjordes på grundval av de priser som togs ut av gemenskapstillverkarna (alla försäljningskanaler) i Tyskland, Förenade kungariket, Frankrike och Italien. På denna grund konstaterades det att priserna i gemenskapen för ytterringar var stabila under undersökningsperioden. Priserna för de typer som såldes av gemenskapsindustrin under undersökningsperioden, på grundval av ett vägt genomsnitt (bestående av alla gemenskapstillverkares priser vid försäljning till alla kundkategorier), ökade med 1,88 %. 18 37. Det bör noteras att gemenskapstillverkarnas avkastning på försäljning av kompletta koniska rullager under undersökningsperioden försämrades från en förlust på ungefär 11 % 1991 till en förlust på cirka 17 % 1993. Mellan 1993 och utgången av undersökningsperioden förbättrades dock gemenskapsindustrins situation i det att en förlust på omkring 7 % tydde på en viss återhämtning. Sysselsättning 38. Mellan 1991 och undersökningsperioden minskade sysselsättningen i gemenskapsindustrin, avseende tillverkning av kompletta koniska rullager, med 27,4 %. 19 Slutsats om skada 39. På grundval av denna analys dras slutsatsen att gemenskapsindustrin under undersökningsperioden hade vissa svårigheter, men att den under samma period kunde förbättra sin ekonomiska situation. E. ORSAKSSAMBAND 40. Kommissionen undersökte således enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 384/96 huruvida den berörda importens volym och priser var orsaken till gemenskapsindustrins situation och om denna inverkan var så omfattande att den kunde betecknas som väsentlig enligt artikel 3. 6 i förordning (EG) nr 384/96. I denna undersökning säkerställdes att den inverkan på gemenskapsindustrin som orsakades av andra faktorer inte tillskrevs den berörda importen. 20 41. Importen från Japan och dess marknadsandel i gemenskapen har sjunkit under den period som undersökts avseende analys av skada. Marknadsandelen för gemenskapstillverkarnas egna import från länder i vilka de har sedan länge etablerade produktionsanläggningar samt importen från andra tredje länder har ökat i en omfattning som överstiger den registrerade minskningen av gemenskapsindustrins marknadsandel. 42. Gemenskapsindustrin har hävdat att prisunderskridande eller lägre priserbjudanden från de japanska exportörernas sida har medfört ett pristryck som har tvingat gemenskapens tillverkare av ytterringar att följa den nedåtgående pristrenden för att försvara sina marknadsandelar, till stora kostnader. Det anses att analysen av utvecklingen för gemenskapstillverkarnas priser vederlägger gemenskapstillverkarnas slutsats om att importen under den period som undersökts skall ha medfört att gemenskapstillverkarna har tvingats sänka sina priser eller inte har kunnat höja sina priser, i en omfattning som kan betecknas som väsentlig enligt artikel 3. 3 i rådets förordning (EG) nr 384/96. Vad gäller gemenskapsindustrins påstående om att den till följd av det japanska prisunderskridandet var förhindrad att höja sina priser, 21 särskilt i fråga om viktiga storkunder, anses det att om ett sådant pristryck ägt rum i syfte att behålla volymer och marknadsandelar, vilket man till stor del lyckades med, skulle detta ha lett till ökade ekonomiska förluster. De ovannämnda avgöranden som träffats i undersökningen visar dock det motsatta. Gemenskapsindustrins påstående om att priserna i hög grad har sjunkit eller inte har kunnat höjas i väsentlig omfattning är inte styrkt, särskilt mot bakgrund av att perioden i fräga kännetecknades av en lågkonjunktur. Det har inte konstaterats föreligga någon prisnedgång och de prisökningar som konstaterats täcker en väsentlig del av industrins allmänna kostnadsökningar. 43. Vad gäller gemenskapsindustrins kapacitetsminskning har gemenskapsindustrin framhållit att den under referensperioden var tvungen att minska sin kapacitet och sina investeringar för att sänka den kritiska punkt där intäkterna motsvarar kostnaderna och på detta sätt minska sina förluster. Detta ledde till en situation där gemenskapstillverkarna inte kunde möta kundernas efterfrågan under 1995, dvs. 22 efter undersökningsperioden men under en period då förbrukningen av ytterringar ökade. För att kunna investera i ny kapacitet hävdade gemenskapstillverkarna att de måste uppnå en avkastning på försäljningen som var avsevärt högre än den som noterades under undersökningsperioden. 44. Även om uppgifter från en period som infaller efter undersökningsperioden normalt sett inte får beaktas erkänns det att efterfrågan på kompletta koniska rullager och komponenter till dessa under 1995 expanderade snabbt. Även av detta skäl kunde gemenskapsindustrin offentliggöra utmärkta resultat (även finansiella) för 1995. Det medges att det har förekommit underskott i utbudet från gemenskapstillverkarnas produktionsanläggningar i gemenskapen under detta år. Dock anses det att kostnadsreduceringar är ett normalt affärsbeteende, i synnerhet när en industri 23 befinner sig i en ekonomisk nedgång. Å andra sidan är det också normalt att på en snabbt expanderande marknad höja kapaciteten och att finansiera detta med hjälp av sedvanliga finansiella resurser. Denna kapacitetsminskning bör således inte tillskrivas importen i fråga, i synnerhet eftersom nedgången i volymen av denna import översteg gemenskapsindustrins kapacitetsminskning. Dessutom måste denna kapacitetsminskning ses mot bakgrund av gemenskapsindustrins tydliga överföring av tillverkningen till sedan länge etablerade produktionsanläggningar i länder som ligger utanför gemenskapen med tolv medlemsstater. 45. Avseende nedgången i sysselsättningen under perioden i fråga konstaterades att gemenskapsindustrin överförde kapacitet till andra platser inom sin globala produktionsstruktur och utförde stora omstruktureringar för att förbättra den allmänna produktiviteten, vilket återspeglades i en nedgång i sysselsättningen som inte kan tillskrivas importen i fråga. 24 Slutsats 46. Mot bakgrund av dessa avgöranden dras slutsatsen att importen i fråga, beaktad separat, inte hade en väsentlig skadevållande verkan på gemenskapsindustrins situation och att gemenskapsindustrins påståenden i deras begäran om interimsöversyn om att gällande åtgärder inte var tillräckliga för att motverka ökad skada således är vederlagda. Gemenskapsindustrins prekära situation har snarare sin grund i andra faktorer, t. ex. import från annat tredje land och den lågkonjunktur som rådde under undersökningsperioden. Följaktligen hade den åtgärd som var föremål för översyn inte de önskade effekterna, dvs. att minska verkningarna av importen i fråga till en nivå som underskrider den väsentliga nivån enligt artikel 3. 6 i rådets förordning (EG) nr 384/96. 47. Frågan är sedan huruvida ett avskaffande av denna åtgärd kommer att upphäva denna situation. 25 F. SANNOLIKA VERKNINGAR AV ATT GÄLLANDE ÅTGÄRDER UPPHÖR ATT GÄLLA 48. Som visats ovan framgår det av fastställda omständigheter att de åtgärder som är föremål för översyn har minskat den berörda importens skadevållande verkningar till en nivå som underskrider den väsentliga nivån enligt artikel 3. 6 i förordning (EG) nr 384/96. 49. Gemenskapsindustrin har hävdat att om den befintliga åtgärden upphör att gälla är det sannolikt att den väsentliga skada som vållats av importen i fråga återkommer. 50. Det anses inte sannolikt att ett avskaffande av de antidumpningsatgärder som är föremål för översyn skulle skapa en situation där en väsentlig skadevållande verkan av denna import återkommer. Denna uppfattning baseras på en analys av utvecklingen för Japans marknadsandelar, avsaknaden av en väsentlig verkan därav för gemenskapstillverkarnas prissättning och på den betydande ökningen av importen från andra källor än Japan, även från anläggningar som är gemenskapstillverkarna närstående. 26 51. Andra aspekter bör också framhållas i detta a\ »eende, t. ex. gemenskapsindustrins stora marknadsandel, det faktum att dess försäljning i betydande utsträckning bestäms av långfristiga kontrakt med stora industriella användare och att gemenskapsindustrin, både idag och historiskt sett, har utgjort en säker försörjningskälla för gemenskapens användarindustri på grund av dess närhet och den höga kvalitets- och servicenivån. 52. Vidare visar officiell statistik att produktionskapaciteten för lager i Japan har befunnit sig på en stabil nivå mellan 1990 och 1994 och därefter har ökat i linje med den globala återhämtningen av efterfrågan. En analys av exporten från Japan till länder utanför gemenskapen tyder dock på att det inte i tillräcklig omfattning finns tillgänglig kapacitet i Japan för att börja tillverka avsevärt större kvantiteter för export till gemenskapen. 27 53. Slutligen bör det framhållas att den situation som beskrivs ovan avseende gemenskapsindustrin under undersökningsperioden har visat en viss återhämtning på marknaden för koniska rullager och komponenter till dessa. Denna utveckling har fortsatt och ytterligare förbättrats efter undersökningsperioden, vilket visas av de allmänna resultat för de större gemenskapstillverkarna som offentliggjordes för 1995. Det anses inte sannolikt att denna situation skulle förändras till följd av att befintliga åtgärder upphör att gälla, eftersom importen i fråga inte har haft en väsentlig skadevållande verkan för gemenskapstillverkarnas situation, vilket visas ovan. 28 G. DUMPNING 54. Mot bakgrund av denna slutsats ansågs det inte nödvändigt att analysera huruvida importen i fråga var dumpad, och att i så fall fastställa huruvida dumpningsmarginalen hade ökat, eftersom detta inte skulle ha någon relevans för ovannämnda analys och följaktligen inte skulle kunna ändra på de slutsatser som dragits. H. SLUTSATS 55. Mot bakgrund av dessa avgöranden anses det att interimsöversynen avseende gällande antidumpningsatgärder mot import av ytterringar med ursprung i Japan har visat att antidumpningsförfarandet rörande denna import bör avslutas och att befintliga antidumpningsatgärder bör upphöra att gälla. 56. Kommissionen underrättade berörda parter, inbegripet gemenskapsindustrin, om sina avgöranden. Efter att ha underrättats av kommissionen om ovannämnda omständigheter, avgöranden och slutsatser lämnade företrädare för gemenskapsindustrin ytterligare synpunkter, både skriftligen och muntligen, rörande verkan av den berörda importen från Japan för gemenskapsindustrin. Efter en granskning av dessa synpunkter anses det dock att de inte kan ändra ovannämnda slutsatser. Vissa medlemsstater reste invändningar mot detta tillvägagångssätt. 29 HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Antidumpningsförfarandet rörande import av ytterringar för koniska rullager enligt KN- nummer ex 8482 99 00 med ursprung i Japan skall avslutas och de antidumpningsatgärder mot sådan import som införts genom rådets förordning (EEG) nr 55/93 skall upphöra att gälla. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den. På rådets vägnar 30 ISSN 1024-4506 KOM(97) 244 slutlig DOKUMENT SV 02 11 Katalognummer : CB-C0-97-236-SV-C ISBN 92-78-20126-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg