title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä annetun neuvoston direktiivin 93/6/ETY muuttamisesta

eurovoc_concepts:
credit guarantee
credit institution
financial solvency
management audit
share capital

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 16. 04. 1997 KOM(97) 71 lopull. 97/0124 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä annetun neuvoston direktiivin 93/6/ETY muuttamisesta (komission esittämä) Perustelut Tämän ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä annettua direktiiviä 93/6/ETY sisäisten riskinhallintamallien käytön osalta markkinariskien laskemisessa ja sisällyttämällä siihen toimenpiteitä, joiden avulla on käytettävissä tarvittava pääoma sellaisten markkinariskien kattamiseen, jotka liittyvät hyödyke- ja hyödykejohdannaiskauppaan. Ensinnäkin tämä on vastaus direktiivin 93/6/ETY 14 artiklassa esitettyyn vaatimukseen tarkastella ja tarvittaessa muuttaa direktiiviä 93/6/ETY kansainvälisissä yhteyksissä tapahtuneen sääntelyviranomaisten kehitystyön perusteella. Tällä säännöksellä oli tarkoitus varmistaa, että Baselin pankkivalvontakomitean tuolloin tekemä markkinariskejä koskeva työ otettaisiin huomioon Euroopan yhteisön lainsäädännössä. Baselin komitean työ johti tammikuussa 1996 vakavaraisuusvaatimusta koskevaan sopimukseen tehtyyn muutokseen, joka koski markkinariskin sisällyttämistä vakavaraisuusvaatimukseen. Tällä sisällytetään (jossa vahvistetaan vuoden 1988 vakavaraisuusvaatimusta koskevaan sopimukseen kansainväliset standardit kansainvälisiä pankkeja koskeville pääomavaatimuksille) yhden mukaistettu menetelmä markkinariskin mittaamiseen, joka on olennaisilta osiltaan sama kuin neuvoston direktiivissä 93/6/ETY jo käyttöön otettu menetelmä. Se sisältää kuitenkin myös kaksi uutta tekijää eli sisäisten mallien käytön ja hyödykkeiden sisällyttämisen markkinariskien mittauksiin; tämä ehdotus koskee näitä kahta tekijää. Baselin ehdotus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1998. Toiseksi neuvoston direktiivin 93/6/ETY 13 artiklassa esitetään vaatimus, että "komissio tekee niin pian kuin mahdollista neuvostolle ehdotuksen pääomaa koskeviksi vaatimuksiksi raaka-ainekaupan, raaka-aineisiin perustuvien johdannaissopimusten. ". Tämän tekeminen on myöhästynyt, mutta sitä on viivytetty kansainvälisen kehityksen huomioon ottamiseksi ja jotta asiasta voitaisiin keskustella perusteellisesti niiden osapuolten kanssa, joita se pääasiallisesti koskee. Tämä ehdotus perustuu Baselin komitean työhön tällä alalla, ja niitä toimivaltaisia viranomaisia Euroopassa, ja sijoituspalveluyritysten valvonnasta, on kuultu perusteellisesti. jotka ovat vastuussa luottolaitosten Muutosten tarve on kaksijakoinen. Ensinnäkin muutos, joka antaisi toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuuden myöntää yrityksille luvan käyttää sisäisiä mallejaan markkinariskien pääomavaatimusten laskemisessa tiukoin edellytyksin, on tarpeen Euroopan yhteisön lainsäädännön saattamiseksi nykyisen käytännön mukaiseksi. Tämä kannustaa yrityksiä käyttämään entistä kehittyneempää tekniikkaa riskien mittaamisessa osana parempaa riskienhallintaa. Tällaiset kehittyneemmät sisäiset mallit mahdollistavat niiden riskien tarkemman mittaamisen, jotka sisältyvät pankkien ja sijoituspalveluyritysten kaupankäyntivarastoihin, ja antavat niille mahdolli suuden mukautua nopeammin muutoksiin kaupankäyntisalkuissaan. Sen vuoksi ne saattavat alentaa yrityksen pääomavaatimusta verrattuna nykyisen direktiivin 93/6/ETY mukaiseen peruslaskentatapaan. Taloudellisesti ja järkiperäisesti katsottuna nämä edistyneet tekniikat ovat erittäin toivottavia, koska ne lisäävät kykyä vastata ajoissa ja oikein riskeihin ja osoittaa niiden kattamiseksi vaadittava pääoman määrä tarvittavan vähimmäismäärän mukaan. Ne johtavat pääoman tehokkaampaan käyttöön luottolaitoksissa ja sijoituspalvelu yrityksissä yleensä ja alentavat lisäksi kyseisten yritysten tarvetta kaksinkertaisten johtaa markkinariskilaskelmien huomattaviin kustannussäästöihin. Pankkialan neuvoa-antava komitea on suositellut, että direktiivin muutoksen pitäisi tulla voimaan samaan aikaan kuin Baselin muutoksen 2 sääntelytarkoituksiin, mikä tekemiseen sisäisiin ja vuoden 1997 lopussa, jotta vältettäisiin Euroopan unionin yrityksille mahdollisesti aiheutuva kilpailullinen haitta siitä, että Euroopan unioniin kuulumattomat Baselin pankki- valvontakomitean jäsenmaat sallisivat yritystensä käyttää sisäisiä malleja. Toiseksi sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten hyödyke- ja hyödykejohdannaiskauppaan sovelletaan tällä hetkellä neuvoston direktiivin 89/647/ETY nojalla täyttä vakavaraisuus vaatimusta luottoriskin kattamiseksi, mikä ei ole tarkoituksenmukaista, kun kyseessä on pääasiallisesti markkinariski. Tämän vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön vakavaraisuus vaatimukset, jotka täsmällisemmin vastaavat näitä riskejä. Hyödykkeitä ja hyödyke- johdannaisia pidetään hyvin epävakaisena toimialana, johon sisältyy huomattava riski. Tämän vuoksi siinä määrin kuin sijoituspalveluyritykset ja luottolaitokset harjoittavat tällaista toimintaa satunnaisesti muun sellaisen toiminnan ohella, johon niillä on toimilupa, on tarpeen säätää riittävästä pääomavaatimuksesta näiden yritysten tallettajien ja sijoittajien suojelemiseksi. Tässä ehdotetussa direktiivissä vahvistetuilla pääomavaatimuksilla ei ole tarkoitus luoda sääntöjä hyödykkeiden todellisille välittäjille ja kauppiaille, joita tämän direktiivin ei yleensä ottaen pitäisi koskea, koska niiden toiminta ei sisälly kumpaankaan toimialaluetteloon, joita neuvoston direktiivi 93/22/ETY (sijoituspalveludirektiivi) tai neuvoston direktiivi 89/646/ETY (toinen pankkidirektiivi) koskee; neuvoston direktiivissä 93/22/ETY nimenomaan suljetaan sen soveltamisalan ulkopuolelle sellaiset yritykset, joiden pääasiallinen liiketoiminta on hyödykekauppa joko keskenään tai tuottajien tai tuotteiden ammattimaisten käyttäjien kanssa. Vakioimattomista johdannaissopimuksista aiheutuvien luottoriskien osalta komissio on jo tehnyt vakavaraisuussuhteesta annetun direktiivin (89/647/ETY) mukauttamisesta ehdotuksen, josta tällä hetkellä edelleen neuvotellaan Euroopan parlamentissa ja neuvostossa. Sen tärkeän kysymyksen osalta, joka koskee kaupankäyntivarastoon kuuluvista hyödyke- ja hyödykejohdannaisasemista aiheutuvia markkinariskejä, tässä ehdotuksessa esitetään sijoituspalveluyrityksille ja luottolaitoksille pääomavaatimukset, joita jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten suuri enemmistö ja Baselin komitea ovat pitäneet asianmukaisina. On korostettava, että näitä vaatimuksia pitäisi soveltaa ainoastaan yrityksiin, jotka pääasiallisesti käsittelevät asiakkaidensa talletuksia tai sijoituksia ja joihin sen vuoksi sovelletaan erityisiä valvontasääntöjä. Näiden sääntöjen ei pitäisi koskea ammattimaisia johdannaiskauppiaita, jotka käyvät kauppaa pääasiassa omaan lukuunsa tai muiden ammattilaisten kanssa. vakavaraisuusvaatimukset, ja Ehdotetut uudet hyödykejohdannaisten markkinariskit, tulevat yleisesti ottaen olemaan alhaisempia kuin tällä hetkellä vakavaraisuussuhteesta annetun direktiivin (jonka on tarkoitus koskea luottoriskiä) nojalla yhdessä muutettavan neuvoston direktiivin 93/6/ETY vaaditut. Ehdotetussa direktiivissä esitetään kolme menetelmää: joilla katettaisiin hyödykkeiden yksinkertaistettu menetelmä, jossa asetetaan hyvin varovainen yhdenmukainen pääomavaatimus, jonka pitäisi taata, että valvonnan kohteena olevilla yrityksillä, jotka toisinaan ryhtyvät tällaiseen riskialttiiseen ja monimutkaiseen toimintaan, on tähän riittävä pääoma, joka nykyisissä olosuhteissa ja valvottujen maturiteettipohjainen menetelmä, sijoituspalveluyhtiöiden ja luottolaitosten ollessa kyseessä on tarkoituksenmukaisin ratkaisu toiminnasta aiheutuvien riskien kattamiseksi. Pääomavaatimukset tulevat yleensä ottaen olemaan alhaisemmat kuin ensimmäisessä menetelmässä, tarvittavan pääoman määrän turvaamiseksi sellaisesta - jotka tällä hetkellä sisäiset mallit, tarpeeksi kehittyneitä johdannaistoiminnan kaikkien näkökohtien osalta. Erityisesti on kehitettävä tarkoituksenmukaisia menetelmiä optioiden osalta, jotka muodostavat huomattavan osan johdannaishyödykkeistä. Ehdotetulla direktiivillä on kuitenkin nimenomaan tarkoitus rohkaista tällaista kehitystä. - eivät ole Ehdotuksessa otetaan huomioon se seikka, että joissakin jäsenvaltioissa sijoituspalvelu yritykset, jotka käyvät kauppaa ensisijaisesti johdannaisilla ja johdannaishyödykkeillä, eivät vielä voi käyttää sisäisiä malleja ja että muiden laskentamenetelmien käytöstä johtuva pääomavaatimusten lisäys on melko huomattava ja äkkinäinen. Jotta kyseisillä yrityksillä olisi riittävästi aikaa mukauttaa tai parantaa riskienhallintajärjestelmäänsä sisäisten mallien käyttämiseksi, jäsenvaltio voi antaa niille mahdollisuuden käyttää siirtymäaikana vaihto ehtoisia lukuja tietyin varovaisuutta ja avoimuutta koskevin lisäedellytyksin. Saman aikaisesti on odotettavissa, että näiden sisäisten mallien edelleen kehittämisessä edistytään niin, että niistä tulee kustannustehokkaampia tällaisille yrityksille ja että toimivaltaiset viranomaiset voivat samanaikaisesti hyväksyä ne, erityisesti sellaisten ei-lineaaristen riskien kattamisen osalta, jotka liittyvät hyödykkeiden optiokauppaan. 1 ARTIKLA 1 kohdan a alakohdassa hyödykejohdannaiset kaupankäyntivaraston käsitteeseen, mikä on se tekijä yrityksen toiminnassa, jonka perusteella markkinariskin kattamiseksi vaadittava pääoman määrä lasketaan. sisällytetään hyödykkeet ja 1 kohdan b alakohdassa laajennetaan optiotodistuksen määritelmää siten, että se voi liittyä myös hyödykkeisiin. Joillakin markkinoilla optiotodistus, jonka kohde-etuutena on hyödyke, ymmärretään omistuksen välineeksi eikä osto-oikeudeksi. Tämän direktiivin tarkoituksia varten tässä säädöksessä on määritelty optiotodistus, joka koskee hyödykkeitä. Katettujen optiotodistusten määritelmä poistetaan, koska optiotodistuksen määritelmä sisältää katetut optiotodistukset ja kohtelu pääomien riittävyyden kannalta on sama. Varaston terminointi määritellään, jotta selvennettäisiin, ettei varaston terminointia lueta mukaan liitteeseen VII (3 kohta). 1 kohdan c ja d alakohdassa varmistetaan, että hyödykkeet käsitellään samalla tavalla kuin arvopaperit takaisinosto- ja takaisinmyyntisopimusten sekä lainaksi antamista ja lainaksi ottamista koskevien sopimusten osalta. 2 kohdassa annetaan mahdollisuus käyttää malleja kaupankäyntivaraston pääoma vaatimusten laskemisessa markkinariskin osalta, ja ii alakohdassa hyödykkeet sisällytetään kaikkien liiketoiminta-alueiden pääomavaatimusten laskelmaan ja annetaan mahdollisuus käyttää malleja markkinariskin osalta. 3 kohdassa varmistetaan, että asiakasriskeistä johtuvat vaatimukset koskevat kaikkia yrityksiä, mukaan lukien ne, jotka käyttävät malleja kaupankäyntivarastoon kuuluvien asemien laskemiseksi niiden yksittäisten asiakkaiden kaupankäyntivarastoon sisältyvien riskien osalta riippumatta siitä, onko asiakasriskit havaittu sisäisen mallin vai perus- laskentatavan avulla. 4 kohdassa tämän artiklan säännökset ulotetaan koskemaan sisäisten mallien avulla laskettuja pääomavaatimuksia ja liitteen VII mukaisesti laskettuja hyödykeasemien pääomavaatimuksia. Hyödykeasemien ja konsolidoitujen kolmannessa maassa sijaitsevien yritysten vastakkaisten hyödykeasemien kuittaaminen sallitaan samoin edellytyksin kuin vastaavat valuutta-asemat voidaan kattaa. 5 kohdassa ilmoitusvelvollisuus ulotetaan hyödykkeisiin. lisätään 12 a artikla, joka sisältää siirtymäsäännöksen, joka antaa 6 kohdassa toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuuden sulkea sijoituspalveluyritykset liitteen VII soveltamisalan ulkopuolelle 31 päivään joulukuuta 1999 asti. 7 kohdassa viitataan liitteisiin I - VI tehtäviin muutoksiin. 8 kohdassa lisätään liitteet VII ja VIII. 2 - 4 ARTIKLA Nämä artiklat koskevat hallinnollisia järjestelyjä, jotka liittyvät tämän direktiivin antamiseen ja sen täytäntöönpanoon jäsenvaltioissa. LIITE I 1 kohdan a alakohdassa sisällytetään sisäisten mallien käyttö tähän säännökseen, mikä tekee mahdolliseksi sen, että vakioituja futuureja koskevat pääomavaatimukset voivat olla saman suuruiset kuin pörssin asettama vakuusvaatimus, jos toimivaltaiset viranomaiset ovat vakuuttuneita siitä, että tämä on niistä aiheutuvien riskien tarkka laskentatapa ja että vakuusvaatimuksen laskemisessa käytetty menetelmä vastaa joko peruslaskentatapaa tai sisäisen mallin käyttöä tarkistetun direktiivin liitteen I tai VIII mukaisesti. 1 kohdan b alakohdassa sisällytetään sisäisten mallien käyttö tähän säännökseen, joka liittyy optioita koskeviin pääomavaatimuksiin. 1 kohdan c alakohdassa on seurausta optiotodistuksen määritelmän muutoksesta ja katetun optiotodistuksen määritelmän poistamisesta. 1 kohdan d alakohdassa korjataan nykyisestä sanamuodosta tahattomasti aiheutuva luotto merkitys, joka sulkee kyseisen mahdollisuuden soveltamisalan ulkopuolelle kelpoisuudessa korkealle luokitellut liikkeeseenlaskijat, jotka ovat laskeneet liikkeeseen etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevaa velkaa. 2 kohdan a, b ja c alakohdassa sisällytetään hyödykkeet vaatimuksiin, jotka koskevat selvitys- ja vastapuoliriskiä. 3 kohdan a, b ja c alakohdassa sisällytetään kulta liitteessä III esitettyyn omien varojen laskentamenetelmään. Tämä on Baselissa tehdyn päätöksen mukainen. Sen mukaan kultaa on kohdeltava valuuttana, koska sen volatiliteetti muistuttaa enemmän valuuttoja ja yritysten varainhallinnassa sitä käsitellään samalla tavoin kuin valuuttoja. 3 kohdan a alakohdassa myös esitetään tiukempia pääomavaatimuksia muuttamalla 2 prosentin "vapaa alue" 2 prosentin "rajaksi". 3 kohdan b alakohdassa on myös vähäinen tarkistus peruuttamattomia takauksia koskevaan sanamuotoon. 5 3 kohdan d alakohdassa muutetaan neuvoston direktiivin 93/6/ETY liitteessä III olevassa 7 kohdassa määrättyä valuuttariskin vaihtoehtoista laskentatapaa siten, että toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tarpeellinen analyysi uuden direktiivin liitteessä I olevan 20 kohdan mukaisiin sisäisille malleille asetettuihin vähimmäisvaatimuksiin perustuen. 4 kohdan a, b ja c alakohdassa laajennetaan kolmassijaisten omien varojen käyttöä (etuoikeudeltaan huonommassa asemassa olevan lainan pääoma, jonka alkuperäinen voimassaoloaika on vähintään kaksi vuotta ja joka vastaa direktiivin 93/6/ETY liitteessä V säädettyjä vaatimuksia) ja enimmäismääriä hyödykeriskien ja kaupankäyntivarastoista aiheutuvien sisäisillä malleilla laskettujen riskien kattamiseksi. 5 kohdan a ja b alakohdassa varmistetaan, että asiakasriskeistä johtuvat vaatimukset koskevat kaikkia yrityksiä, mukaan lukien ne, jotka käyttävät malleja kaupankäynti varastoon kuuluvien asemien laskemiseksi niiden yksittäisten asiakkaiden kaupankäynti varastoon sisältyvien riskien osalta riippumatta siitä, onko asiakasriskit havaittu sisäisen mallin vai peruslaskentatavan avulla. LIITE II - Hvödvkeriski Lisätään uusi liite VII, jossa määrätään hyödykkeiden ja hyödykkeisiin perustuvien johdan naissopimusten asemasta aiheutuvan markkinariskin laskentamenetelmistä. Tärkeimmät riskit, jotka menetelmillä on tarkoitus laskea, ovat hintariski, joka aiheutuu avistahinnan muutoksesta, perusriski, joka aiheutuu samankaltaisten hyödykkeiden välisten hinta suhteiden mahdollisista muutoksista ajan kuluessa, korkoriski, joka aiheutuu termiini- asemien ja optioiden rahoituskustannusten mahdollisista muutoksista, ja termiiniriski, joka aiheutuu termiinihinnan muista mahdollisista muutoksista. Maturiteettipohjaisessa menetelmässä lasketaan toisensa kattavien asemien pääoma vaatimukset maturiteettiluokkien sisällä ja maturiteettiluokkien välillä perusriskin, korkoriskin ja termiiniriskin laskemiseksi ja jäljelle jäävän nettouttamattoman aseman laskemiseksi. Vaihtoehtoisessa yksinkertaistetussa menetelmässä mukaan hintariskin lasketaan kokonaisnettoaseman pääomavaatimus hintariskin laskemiseksi ja kunkin hyödykkeen pääomavaatimus perus-, korko- ja termiiniriskien laskemiseksi. Kolmas mahdollinen menetelmä on liitteessä VIII kuvaillut sisäiset mallit. Tämän direktiivin tarkoituksena ei ole kattaa yleisesti hyödyke- ja hyödykejohdannais- markkinoita sekä näillä markkinoilla toimivia. Hyödykkeet ja hyödykejohdannaiset eivät ole niiden toimintojen luettelossa, joita toinen pankkidirektiivi tai sijoituspalveludirektiivi koskee. Sijoituspalveludirektiivin 2 artiklan 2 kohdassa todetaan nimenomaisesti, että direktiiviä ei sovelleta: "i) henkilöihin, joiden pääasiallinen toiminta on käydä kauppaa keskenään raaka-aineilla tai tällaisten tuotteiden tuottajien tai ammattimaisten käyttäjien kanssa ja jotka tarjoavat sijoituspalveluja ainoastaan tällaisille tuottajille ja ammattimaisille käyttäjille, sikäli kuin sen on tarpeen heidän pääasiallisen toimintansa kannalta"; tämän vuoksi omien varojen riittävyydestä annettuun direktiiviin ehdotettujen muutosten ei tarvitse koskea pääosaa hyödykemarkkinoilla tapahtuvasta toiminnasta eikä niillä ole vaikutusta siihen. Tätä direktiiviä pitäisi kuitenkin soveltaa luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten käymään hyödyke- ja hyödykejohdannaiskauppaan, koska ne toimivat asiakkaidensa puolesta tai asiakkaidensa rahoilla. Kuten muillakin aloilla toiminnan vakauden valvontaa koskevan sääntelyn pitäisi varmistaa näiden yritysten taloudellinen vakaus sekä suojella niiden 6 asiakkaita. Hyödyke- ja hyödykejohdannaiskauppa on erittäin riskialtista ja hintojen heilahtelulle altista, joten jos toimiluvan saaneet luottolaitokset tai sijoituspalveluyrityksen haluavat harjoittaa tätä toimintaa omaan lukuunsa tai asiakkaidensa puolesta, on erityissuojan tarve tällaisella toiminnalla yritysten vakavaraisuuteen ja yleiseen vakauteen mahdollisesti olevien kielteisten vaikutusten rajoittamiseksi. Liitteessä VII käsitellään näitä ongelmia säätämällä kansainvälisesti tunnustetut pääomavaatimukset luottolaitoksille ja sijoituspalveluyrityksille. Siinä noudatetaan tarkasti Baselin pankkivalvontakomitean vakavaraisuusvaatimusta koskevaan sopimukseen tehtyä muutosta, ja sen avulla edistetään pyrkimystä luoda tasapuoliset toimintaedellytykset vakavaraisuuden valvonnan osalta sekä Euroopan unionissa että kansainvälisillä markkinoilla laajemmin. 20 kohta - Sisäiset mallit 20 kohdassa lisätään uusi liite VIII, jossa säädetään edellytyksistä, joilla voidaan käyttää sisäisiä malleja markkinariskin kattamiseksi vaadittavan oman pääoman määrän laskemiseksi. Näin ollen siinä määrin kuin mallit ovat riittävän kehittyneitä asian kannalta merkityksellisten riskien laskemiseksi, niitä voidaan käyttää myös hyödykkeiden ja hyödykejohdannaisten osalta. Tarkoituksena on kannustaa luottolaitoksia ja sijoituspalvelu yrityksiä hyödyntämään tarkempia riskinmittausmenetelmiä osana entistä kehittyneempää riskienhallintaa. toimivaltaisen viranomaisen nimenomainen hyväksyminen Liitteessä sisäisten mallien käytön edellytykseksi asetetaan rahoituslaitoksen valvonnasta vastaavan tällaisen hyväksymisen edellytykseksi asetetaan tiukkoja määrällisiä ja laadullisia vaatimuksia. Liitteessä määritellään markkinariskitekijät, jotka on vähintään katettava, ja edellytetään, että päivittäiset todennäköiset tappioluvut kerrotaan kertoimella, joka on vähintään kolme, jotta otetaan huomioon mallimenetelmien mahdolliset heikkoudet. Lisäksi nollan ja yhden välillä oleva lisäkerroin on lisättävä tappiolukuun, joka perustuu säännölliseen mallin ennustekyvyn arviointiin. ja Liitteessä noudatetaan tarkasti Baselin pankkivalvontakomitean vakavaraisuusvaatimusta koskevaan sopimukseen tehtyä muutosta, ja sen avulla edistetään pyrkimystä luoda tasapuoliset kilpailuedellytykset vakavaraisuuden valvonnan osalta sekä Euroopan unionissa että kansainvälisillä markkinoilla laajemmin. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä annetun neuvoston direktiivin 93/6/ETY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen1, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon , ottavat huomioon Euroopan rahapoliittisen instituutin lausunnon , noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä , sekä katsovat, että hyödykekauppaan ja hyödykkeisiin perustuviin johdannaissopimuksiin liittyvistä riskeistä säädetään nykyisin luottolaitosten vakavaraisuussuhteesta 18 päivänä joulukuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/647/ETY5, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 96/1 O/EY6; näihin asemiin liittyvistä markkinariskeistä ei kuitenkaan ole laajentaa "kaupankäyntivaraston" käsitettä hyödykeasemiin ja hyödykejohdannaisasemiin, joita pidetään ja joista aiheutuu pääasiassa markkinariskejä; yritysten on kaupankäyntitarkoituksiin noudatettava tätä direktiiviä niiden koko Uiketoiminnasta aiheutuvien hyödykeriskien kattamisen osalta, tarkasti säädetty direktiivillä 89/647/ETY; on tarpeellista sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 15 päivänä maaliskuuta 1993 annetussa neuvoston direktiivissä 93/6/ETY7 säädetään sijoituspalveluyrityksille ja luottolaitoksille aiheutuvien markkinariskien pääomavaatimusten peruslaskentatavasta; yritykset EYVLN:oC EYVLN:oC EYVL N:o C EYVL N:o C EYVLN:oL 386, 30. 12. 1989, s. 14. EYVL N:o L 85, 3. 4. 1996, s. 17. EYVL N:oL 141, 11. 6. 1993, s. 1. ovat kehittäneet omia riskienhallintajärjestelmiä (sisäisiä malleja), joiden tarkoitus on mitata aiheutuvat sijoituspalveluyrityksille peruslaskentatapaa markkinariskit; riskien mittauksessa tarkempien menetelmien käyttöä olisi rohkaistava, luottolaitoksille tarkemmin ja tällaisten sisäisten mallien käyttö pääomavaatimusten laskemisessa edellyttää tiukkoja sisäisen valvonnan menetelmiä ja sitä, että toimivaltaiset viranomaiset myöntävät siihen luvan ja valvovat sitä; sisäisten mallien tuottamien tulosten jatkuva luotettavuus tarkistetaan mallin ennustekyvyn andoinnin avulla, laajemmalla kansainvälisellä tasolla hyväksytyt säännöt voivat sisäisiin malleihin perustuvien kehittyneempien riskienhallintamenetelmien käytön lisäämiseksi alentaa kolmansien maiden luottolaitosten jäsenvaltioissa rekisteröityjen sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten kanssa; ainoastaan direktiivin 93/6/ETY muuttaminen voi luoda jäsenvaltioissa rekisteröidyille sijoituspalveluyrityksille ja luottolaitoksille samanlaisia kannustimia sisäisten mallien kehittämiselle ja käyttämiselle, pääomavaatimuksia; luottolaitokset kilpailevat nämä markkinariskin pääomavaatimusten johdannaissopimusten asemia olisi käsiteltävä samalla tavalla kuin valuutta-asemia, laskemiseksi kulta-asemia ja kultaan perustuvien etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevan velan liikkeeseenlasku ei automaattisesti merkitse sitä, että liikkeeseenlaskijan osakkeita ei voitaisi laskea kaupankäyntivarastoon, joka oikeuttaa erityisriskin 2 prosentin painotukseen direktiivin 93/6/ETY liitteessä I olevan 33 kohdan mukaisesti, tämä direktiivi on sopusoinnussa toisen kansainvälisen pankkivalvontaviranomaisten yhteistyö elimen työn kanssa markkinariskin ja kaupankäyntivaraston hyödykeasemien ja hyödykkeisiin perustuvien johdannaissopimusten asemien kohtelussa rahoitusvalvonnassa, jotkin pääasiassa hyödykkeiden ja hyödykkeisiin perustuvien johdannaissopimusten kauppaa harjoittavat sijoituspalveluyritykset eivät ehkä vielä pysty käyttämään sisäisiä malleja tai täyttämään tässä direktiivissä säädettyjä hyödykeriskin kattamiseksi asetettuja vakavaraisuus vaatimuksia; tarkoituksenmukaisten ja kustannustehokkaiden sisäisten mallien kehittämisen sijoituspalveluyritysten käyttöön hyödykkeiden ja hyödykkeisiin perustuvien johdannais sopimusten ja erityisesti optioiden riskienhallinnassa odotetaan tapahtuvan mahdollisimman pian; jotta näille yrityksille voidaan antaa riittävästi aikaa kehittää riskienhallintajärjestelmiänsä, toimivaltaisia viranomaisia ei tietyin edellytyksin velvoiteta asettamaan sijoituspalveluyrityksille direktiivin 16/10/EY liitteessä VH säädettyjä hyödykkeistä johtuvia vakavaraisuusvaatimuksia ennen 1 päivää tammikuuta 2000, tämän direktiivin antaminen merkitsee tarkoituksenmukaisinta keinoa saavuttaa toivotut tavoitteet; tämä direktiivi rajoittuu vähimpään tarpeelliseen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi eikä siinä mennä pidemmälle kuin mikä on tarpeen tätä tarkoitusta varten, tämä direktiivi koskee Euroopan talousaluetta (ETA), ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 99 artiklassa määrättyä menettelyä on noudatettu, ja pankkialan neuvoa-antavaa komiteaa on kuultu tämän direktiivin antamisesta, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Muutetaan direktiivi 93/6/ETY seuraavasti: 1. Muutetaan 2 artikla seuraavasti: a) Korvataan 6 kohdan a alakohta ja b alakohdan johdantolause, i ja ii alakohta seuraavasti: "a) yrityksen omistamat rahoitusvälineitä, hyödykkeitä ja hyödykkeisiin perustuvia johdannaissopimuksia koskevat positiot, jotka yritykset ottavat niiden jälleenmyyntiä varten ja/tai jotka tämä yritys on ottanut voidakseen hyötyä lyhyellä aikavälillä niiden tosiasiallisista ja/tai odotetuista osto- ja myyntihinnan välisistä erotuksista taikka muista hinnan tai koron vaihteluista, sekä rahoitusvälineitä, hyödykkeitä ja hyödykkeisiin perustuvia johdannaisia koskevat positiot (matched principal broking) tai positiot, joita pidetään hallussa muiden kaupankäyntivaraston erien suojaamiseksi, b) riskit, jotka liittyvät liitteessä II olevassa 1, 2, 3 ja 5 kohdassa tarkoitettuihin selvittämättä jääneisiin kauppoihin, luottokauppaan tai vakioimattomiin joh dannaissopimuksiin, riskit, jotka liittyvät takaisinostosopimuksiin ja arvopa pereiden tai hyödykkeiden lainaksi antamista koskeviin sopimuksiin ja jotka koskevat a alakohdan mukaisia liitteessä II olevassa 4 kohdassa tarkoitettuja kaupankäyntivarastoon kuuluvia arvopapereita tai hyödykkeitä, ja toimivaltai sten viranomaisten luvalla riskit, jotka liittyvät kyseisessä 4 kohdassa tarkoi tettuun takaisinmyyntisopimukseen ja arvopapereiden tai hyödykkeiden lai naksi ottamista koskeviin sopimuksiin, jotka täyttävät joko i, ii, iii, ja v koh dassa esitetyt edellytykset tai jäljempänä iv ja v kohdassa esitetyt edellytykset: i) ii) positiot arvioidaan päivittäin markkinahintaan liitteessä n määrättyjen menettelyjen mukaisesti, vakuus mukautetaan siten, että kyseistä sopimusta tai liiketointa koske vat arvopapereiden tai hyödykkeiden arvon merkittävät muutokset ote taan huomioon sen säännön mukaisesti, jota toimivaltaiset viranomaiset pitävät hyväksyttävänä," b) Muutetaan 15 ja 16 kohta seuraavasti: u15. 'optiotodistuksella' arvopaperia, joka antaa sen haltijalle oikeuden ostaa kohde-etuuden tiettyyn ennalta määrättyyn hintaan optiotodistuksen voimassaoloajan aikana tai päättymispäivänä. Kohde-etuus voidaan toimittaa tai selvitys voi tapahtua rahana. 16. Varaston terminoinnilla' positioita, joissa varasto on myyty termiinillä ja rahoituskustannukset pysyvät muuttumattomina termiinimyyntiin asti. " 10 c) Korvataan 17 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti: tai hyödykkeitä "17) takaisinostosopimuksella' ja 'takaisinmyyntisopimuksella' sopimusta, jolla yritys tai sen vastapuoli siirtää arvopapereita tai arvopapereiden omistusoikeutta koskevat taatut oikeudet silloin, kun kyseisen vakuuden on laskenut liikkeeseen tunnustettu pörssi, jolla on hallus saan arvopapereiden tai hyödykkeiden oikeudet, ja kun sopimus ei salli siirron suorittavan yrityksen antaa kyseistä arvopaperia tai hyödykettä panttina useammalle kuin yhdelle osapuolelle, sitoutuen samalla kertaa ostamaan ne takaisin (tai ostamaan takaisin samoja ominaispiirteitä omaavia arvopapereita tai hyödykkeitä) tiettyyn hintaan ja myöhempänä päivämääränä, joka on vahvistettu tai jonka vahvistaa siirron suorittava yritys; sen yrityksen osalta, joka myy arvopaperit tai hyödykkeet, kyseessä on takaisinostosopimus ja sen yrityksen osalta, joka ostaa ne, kyseessä on takaisinmyyntisopimus" d) Korvataan 18 kohta seuraavasti. "18) 'arvopapereiden tai hyödykkeiden lainaksi antamisella' ja 'arvopapereiden tai hyödykkeiden lainaksi ottamisella' tapahtumaa, jolloin yritys tai sen vastapuoli siirtää arvopapereita tai hyödykkeitä asianmukaista vakuutta vastaan ja lai- naksiottaja sitoutuu palauttamaan vastaavat arvopaperit tai hyödykkeet myö hempänä päivämääränä tai arvopaperit tai hyödykkeet siirtävän yrityksen pyynnöstä; kyseessä on sen yrityksen osalta, joka luovuttaa arvopaperit tai hyödykkeet, 'arvopapereiden tai hyödykkeet lainaksi antaminen' ja sen yrityksen osalta, jolle ne siirretään, 'arvopapereiden tai hyödykkeet lainaksi ottaminen'. Arvopapereiden tai hyödykkeiden lainaksi ottamista pidetään ammattilaisten välisenä siirtona/kauppana, kun osapuolta koskee vakavaraisuuden valvontaa koskeva yhteensovittaminen yhteisön tasolla taikka kun on kyse direktiivin 89/647/ETY mukaisesta A alueen luottolaitoksesta tai kolmannen maan tunnustetusta sijoituslaitoksesta, taikka kun tapahtuma suoritetaan selvittely- yhteisön tai tunnustetun pörssin kanssa. " 2. Korvataan 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan i ja ii alakohta seuraavasti: "i) ii) omia varoja koskevat vaatimukset, jotka lasketaan kaupankäyntivaraston osalta liit teiden I, II ja VI sekä soveltuvin osin liitteen VIII mukaisesti, omia varoja koskevat vaatimukset, jotka lasketaan kaikkien liiketoimien osalta liit teiden lilja VII sekä soveltuvin osin liitteen VIII mukaisesti," 3. Korvataan 5 artiklan 2 kohta seuraavasti: "2. Sen estämättä mitä 1 kohdassa säädetään yritysten, jotka laskevat kaupankäynti- varastonsa omia varoja koskevat vaatimukset liitteiden I ja II ja soveltuvin osin liitteen VIII mukaisesti, on valvottava ja tarkastettava suuria asiakasriskejään di rektiivin 92/121/ETY mukaisesti, jollei tämän direktiivin liitteessä VI määrätyistä muutoksista muuta johdu. " 11 4. Korvataan 7 artiklan 10 kohta ja 11 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti: "10. Jos 7 ja 9 kohdassa säädettyä mahdollisuutta olla soveltamatta säännöstä ei käytetä, toimivaltaiset viranomaiset voivat liitteissä I ja VIII tarkoitettujen omia varoja koskevien vaatimusten ja liitteessä VI tarkoitettuihin asiakkaisiin kohdistuvien että yhden yrityksen riskien kaupankäyntivarastossa olevat nettopositiot kuittaavat toisen yrityksen kaupan- käyntivarastossa olevat nettopositiot liitteissä I, VI ja VIII tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti. laskemiseksi konsolidoidusti luvan, antaa Lisäksi toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että yhden yrityksen valuutta- asemat ja toisen yrityksen valuutta-asemat kuitataan keskenään liitteessä III ja/tai liitteessä VIII määrätyn mukaisesti. Ne voivat myös sallia, että yhden yrityksen hyödykepositiot ja toisen yrityksen hyödykepositiot kuitataan keskenään liitteessä VII ja/tai liitteessä VIII tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti. 11. Toimivaltaiset viranomaiset voivat myös sallia kolmansissa maissa sijaitsevien yritysten kaupankäyntivaraston ja vastaavien valuutta- ja hyödykepositioiden kuittaamisen, jos seuraavat edellytykset täytetään samanaikaisesti. " 5. Korvataan 8 artiklan 5 kohta seuraavasti: "5. Toimivaltaisten viranomaisten on säädettävä, että yritykset ilmoittavat välittömästi aina kun takaisinmyyntisopimusten tai takaisinostosopimusten tai arvopapereiden ja hyödykkeiden lainaksiantamista ja -ottamista koskevien sopimusten vastapuolet jättävät täyttämättä velvollisuutensa. Viimeistään kolmen vuoden kuluttua 12 artik lassa mainitusta päivämäärästä komissio antaa neuvostolle kertomuksen edellä mainituista tapauksista ja niiden vaikutuksista kyseisten sopimusten ja siirtojen käsittelyyn tässä direktiivissä. Tässä kertomuksessa kuvaillaan myös, miten yritykset täyttävät 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan i-v alakohdassa, erityisesti v alakohdassa säädetyt edellytykset. Siinä kuvaillaan lisäksi kaikki yritysten antamien tavano maisten tai hyödykkeiden lainaksi ottamista koskevina sopimuksina tapahtuvan lainaksi annon suhteellisessa määrässä tapahtuneet muutokset. Jos komissio tämän kertomuksen perusteella sekä muiden tietojen perusteella päättää, että tarvitaan lisää suoja toimenpiteitä väärinkäytön estämiseksi, se tekee aiheelliset ehdotukset. " takaisinmyyntisopimuksina lainojen ja niiden ja arvopapereiden 6. Lisätään 12 a artikla: "12 a artikla 1. voi vielä käyttää Jäsenvaltiot, joiden sijoituspalveluyritykset eivät maan toimivaltaisten viranomaisten mielestä johtuvan vakavaraisuusvaatimuksen laskemisessa liitteen VIII mukaisesti, voivat 31 päivään joulukuuta ja termiiniriskikertoimet, jotka poikkeavat liitteen VII 13 ja 16 kohdassa esitetyistä kertoimista. säätää vaihtoehtoiset perus-, korkokäyrä- sisäisiä malleja hyödykeriskistä saakka 1999 12 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja vaihtoehtoisia kertoimia voidaan käyttää ainoastaan seuraavin edellytyksin: (i) toimivaltaiset viranomaiset asettavat vaihtoehtoiset kertoimet, (ii) toimivaltaiset viranomaiset tarkistavat säännöllisesti vaihtoehtoiset kertoimet ottaen huomioon hyödykemarkkinoilla tapahtuvan kehityksen, (iii) vaihtoehtoiset kertoimet eivät missään tapauksessa voi olla pienempiä kuin puolet liitteen VQ 13 ja 16 kohdassa säädetyistä kertoimista, (iv) toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava vaihtoehtoiset kertoimet komissiolle ja tarjottava komissiolle ja muille jäsenvaltioille mahdollisuus tutustua tietoihin, joiden perusteella vaihtoehtoiset kertoimet on laskettu. " 7. Muutetaan liitteet I, II, III, V ja VI tämän direktiivin liitteen I mukaisesti. 8. Lisätään tämän direktiivin liitteessä II olevat liitteet VII ja VIII. 2 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivään joulukuuta 1997 mennessä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 3 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltiolle. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta puhemies puheenjohtaja 13 1. Muutetaan liite I seuraavasti. a) Korvataan 4 kohdan viimeinen lause seuraavasti: Liite I "Toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että vakioitua futuuria koskeva omien varojen vaatimus on yhtä suuri kuin pörssin vaatima vakuus, jos nämä katsovat, että se vastaa tarkasti futuuriin liittyvän riskin määrääjä että vakuuden laskemistapa vas taa tässä liitteessä tai liitteessä VIII esitettyä laskentamenetelmää. " b) Korvataan 5 kohdan kolmas alakohta seuraavasti: "Toimivaltaisten viranomaisten on säädettävä, että muut optioihin liittyvät riskit kuin deltaa koskevat riskit on katettava. Nämä voivat sallia, että asetettua vakioitua optiota koskeva vaatimus on yhtä suuri kuin pörssin vaatima vakuus, jos nämä katsovat, että se vastaa tarkasti optioon liittyvän riskin määrää ja että vakuuden laskemistapa vastaa tässä liitteessä tai liitteessä VIII esitettyä laskentamenetelmää. Nämä voivat toisaalta sallia, että vakioitua tai vakioimatonta ostettua optiota koske va vaatimus on sama kuin option kohde-etuutta koskeva vaatimus edellyttäen, että näin laskettu vaatimus ei ole option markkina-arvoa suurempi. Vakioimatonta asetettua optiota koskeva vaatimus lasketaan suhteessa sen kohde-etuuteen" c) Korvataan 6 kohta seuraavasti: "Edellä 5 kohdassa optioita varten säädettyä menettelyä sovelletaan myös velkakirjoihin ja osakkeisiin liittyviin optiotodistuksiin. " d) Korvataan 33 kohdan i alakohta seuraavasti: "i) ei ole kyse niiden liikkeeseenlaskijoiden osakkeista, jotka ovat laskeneet liik keeseen ainoastaan vaihtokelpoisia velkakirjoja, joita koskee 14 kohdassa olevan taulukon 1 mukainen 8 prosentin vaatimus tai joita koskee tätä alhaisempi vaatimus ainoastaan siitä syystä, että niitä varten on olemassa takaus tai vakuus," 2. Muutetaan liite II seuraavasti: a) Korvataan 1 kohta seuraavasti. takaisinostosopimuksia takaisinmyyntisopimuksia " 1. Kun kyse on liiketoimista, joissa velkakirjat, osakkeet ja hyödykkeet (lukuun ottamatta sekä ja arvopapereiden tai hyödykkeiden lainaksi antamista ja ottamista) ovat niiden sovitun toimituspäivän jälkeen selvittämättä, yrityksen on laskettava se hintaero, joka voi aiheuttaa sille tappiota. Se on kyseisen velkakirjan, osak keen tai hyödykkeen toimitushinnan ja sen käyvän markkina-arvon erotus, kun tämä erotus voi aiheuttaa tappion yritykselle. Yrityksen on kerrottava tämä erotus 2 kohdassa olevan taulukon A sarakkeen asianmukaisella tekijäl lä omia varoja koskevan vaatimuksen laskemiseksi. " 14 b) Korvataan 3 kohta seuraavasti: "3. 1. Yrityksellä on oltava hallussaan omia varoja vastapuoliriskin kattamiseksi, jos i) se on maksanut arvopapereista tai hyödykkeistä ennen kuin se on vastaanottanut ne tai jos se on luovuttanut arvopaperit tai hyödykkeet ennen kuin se on saanut niistä maksun, ja ii) rajat ylittävien liiketoimien ollessa kyseessä vähintään yksi päivä on ku lunut maksusta tai luovutuksesta. 3. 2. Omia varoja koskeva vaatimus on 8 prosenttia arvopapereiden tai tai yritykselle rahana maksettavasta määrästä hyödykkeiden arvosta painotettuna kyseiseen vastapuoleen sovellettavalla riskikertoimella. " c) Korvataan 4. 1 kohdan otsikko ja ensimmäinen alakohta seuraavasti: "Takaisinostosopimukset, takaisinmyyntisopimukset, arvopapereiden ja hyödykkeiden lainaksi antaminen ja ottaminen 4. 1. Kaupankäyntivarastoon tai kuuluviin arvopapereihin hyödykkeisiin perustuvien arvopapereiden takaisinostosopimusten ja arvopapereiden tai hyödykkeiden lainaksi antamisen osalta yrityksen on laskettava arvopaperei den tai hyödykkeiden markkina-arvon ja sen lainaksi ottaman määrän tai va kuuden markkina-arvon erotus, tämä erotus on positiivinen. jos Takaisinmyyntisopimuksen ja arvopapereiden tai hyödykkeiden lainaksi ottamisen ollessa kyseessä yrityksen on laskettava yrityksen lainaksi antaman määrän tai vakuuden markkina-arvon ja saamiensa arvopapereiden tai hyödykkeiden markkina-arvon välinen erotus, jos erotus on positiivinen. " 3. Muutetaan liite HI seuraavasti : a) Korvataan 1 kohta seuraavasti. "1. jäljempänä esitetyn menetelmän mukaisesti Jos yrityksen laskettu kokonaisnettovaluutta-aseman ja nettokulta-aseman yhteenlaskettu määrä on enemmän kuin 2 prosenttia sen kaikista omista varoista, yrityksen on kerrot tava nettovaluutta-asemansa ja nettokulta-asemansa yhteenlaskettu määrä 8 prosentilla, jotta voidaan laskea valuuttakurssiriskin kattamiseksi vaadittava omien varojen määrä. b) Korvataan 3 kohta seuraavasti: "3. 1. Ensin yrityksen on laskettava avoin nettoasemansa kussakin valuutassa (mukaan lukien ilmoituksessa käytetty valuutta) ja kullassa. Tämä asema on seuraavien erien (positiivisten ja negatiivisten) summa: nettoavista-asema (eli kaikki saatavat, joista on vähennetty velat ja joihin on otettu mukaan kertyneet korot kyseisenä valuuttana tai kullan osalta nettoavistakulta-asema), 15 nettotermiiniasema erääntymispäivänä (eli kaikki saatavat määrät vä hennettynä määrillä, jotka maksetaan termiinisopimuksen perusteella si sällyttäen siihen valuutta- ja kultatermiinit ja valuutanvaihtosopimusten pääoma, jota ei ole sisällytetty avista-asemaan), peruuttamattomat takuut (ja vastaavat rahoitusvälineet), joita varmasti käytetään ja joita todennäköisesti ei saada takaisin, ennakoidut nettotulot ja -menot, jotka eivät ole vielä erääntynet, mutta jotka ovat jo täysin katetut (ennakoidut nettotulot- ja menot, joita ei ole vielä viety kirjanpitoon, mutta jotka ovat jo täysin katetut valuutta- termiineillä, voidaan sisällyttää laskutoimitukseen ilmoitusvelvollisten yritysten valinnan mukaisesti ja toimivaltaisen viranomaisen etukäteis suostumuksella: yrityksen on noudatettava tätä valintaa johdon mukaisesti), kaikkien valuutta- ja kultaoptioiden deltan painotettu arvo, muiden optioiden markkina-arvo (eli muut optiot kuin valuutta- ja kultaoptiot), kukin asema, jonka yritys pitää siinä tarkoituksessa, että se voi suojautua sen vakavaraisuussuhteeseen kohdistuvilta valuuttakurssin negatiivisilta vaikutuksilta, voidaan olla ottamatta huomioon lasketta essa avointa nettovaluutta-asemaa. Näiden asemien pitäisi olla luonteeltaan rakenteellisia ja sellaisia, ettei niillä käydä kauppaa. Tarvi taan toimivaltaisten viranomaisten suostumus, jos niitä ei oteta lukuun tai jos edellytyksiä niiden poislukemiseksi muutetaan. Samaa kohtelua edellä kuvailluin samoin edellytyksin voidaan soveltaa niihin yrityksen asemiin, jotka koskevat omien varojen määrästä vähennettyjä eriä. 3. 2. Toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että yritykset käyttävät nykyarvoa laskettaessa avointa nettoasemaa kunakin valuuttana ja kultana. " c) Korvataan 4 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti : "4. Toiseksi lyhyet ja pitkät nettoasemat kunakin muuna valuuttana kuin siinä, jota ilmoituksessa käytetään, sekä pitkät tai lyhyet nettokulta-asemat muutetaan ilmoitusvaluutan määräisiksi käyttäen avistakurssia. " d) Korvataan 7 kohta seuraavasti: "Toiseksi toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että yritykset soveltavat muuta kuin 1 - 6 kohdassa määrättyä menetelmää liitteen vaatimusten noudattamiseksi. Tätä menetelmää noudattaen saadun omia varoja koskevan vaati muksen on oltava suurempi kuin 2 prosenttia 4 kohdan mukaisesti lasketusta avoimesta nettoasemasta ja sen on ylitettävä kolmen viimeisen vuoden ajanjaksoon sisältyvien kaikkien kymmenen arkipäivän mittaisten jaksojen liukuvien laskettu todennäköinen tappio valuuttakurssimuutosten analyysin perusteella vähintään 99 prosenttia ajasta. tämän 16 Tässä kohdassa esitettyä vaihtoehtoista menetelmää voidaan käyttää ainoastaan seuraavin edellytyksin: i) laskentakaava ja korrelaatiokertoimet ovat toimivaltaisten viranomaisten määräämät, jotka perustuvat niiden tekemään valuuttakurssimuutosten analyysiin; ii) toimivaltaiset viranomaiset tarkistavat korrelaatiokertoimet säännöllisesti valuuttamarkkinoiden kehityksen mukaisesti. " 4. Muutetaan liite V seuraavasti: a) Korvataan 2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti: "Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että ne yritykset, joiden on täytettävä liitteissä I, II, III, IV, VI, VII ja VIII määrätyt omia varoja koskevat vaatimukset, voivat soveltaa muuta omien varojen määritelmää noudattaakseen ainoastaan näitä vaatimuksia. " b) Korvataan 4 kohta seuraavasti: "4. Edellä 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut etuoikeusasemaltaan huonom massa asemassa olevat lainat eivät saa ylittää 150 prosenttia niiden ensisijaisten omien varojen määrästä, jotka ovat käytettävissä kattamaan liit teessä I, II, IE, IV, VI, n ja VIII tarkoitetut omia varoja koskevat vaati mukset ja ne voivat saavuttaa tämän ylärajan ainoastaan kyseisten toimivaltai sten viranomaisten hyväksymissä erityistapauksissa. " c) Korvataan 6 kohta ja 7 kohta seuraavasti: "6. Toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että sijoituspalveluyritykset ylittävät etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa oleville lainoille 4 kohdassa vahvistetun ylärajan, jos ne pitävät sitä vakavaraisuuden kannalta perusteltuna ja sillä edellytyksellä, että näiden etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevien lainojen ja 5 kohdassa tarkoitettujen erien kokonaismäärä on enintään 200 prosenttia niiden ensisijaisten omien varojen määrästä, jotka ovat käytettävissä kattamaan liitteissä I, II, III, IV, VI, VII ja VIII määrätyt omia varoja koskevat vaatimukset tai 250 prosenttia tästä määrästä tapauk sissa, joissa sijoituspalveluyritykset vähentävät 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetun erän laskettaessa omia varoja. 7. Toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa luvan luottolaitoksille ylittää etuoi keusasemaltaan huonommassa asemassa oleville lainoille 4 kohdassa vahvistetun ylärajan, jos ne pitävät sitä vakavaraisuuden kannalta perusteltuna ja sillä edellytyksellä, että 5 kohdassa tarkoitettujen etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevien lainojen ja erien kokonaismäärä on enintään 250 prosenttia jäljelle jäävistä ensisijaisista omista varoista, joka täyttää liit teissä I, II, III, VI, Vilja VIII määrätyt vaatimukset. " 17 5. Muutetaan liite VI seuraavasti: a) Korvataan 2 kohdan i alakohta seuraavasti: "i) yrityksen pitkien ja lyhyiden asemien erotus silloin, kun erotus on positiivinen ja asemat koskevat kaikkia kyseisen asiakkaan liikkeeseen laskemia rahoitus välineitä," b) Korvataan 8 kohdan 2 alakohdan toinen alakohta seuraavasti: seuraavassa "Kymmenen päivän kuluttua ylityksen jälkeen edellä mainituin perustein valitut erät kohdennetaan taulukossa olevan 1 sarakkeen asianmukaisiin sarakkeisiin liitteessä I ja/tai soveltuvin osin liitteessä VIII olevan erityisriskiä koskevan vaatimuksen suuruusjärjestyksen ja/tai liitteessä II olevien vaatimusten mukaisesti. Yrityksen on tällöin täytettävä omia varoja koskeva lisävaatimus, joka saadaan laskemalla yhteen liitteen I tai soveltuvin osin liitteen VIII mukaiset erityisriskiä koskevat vakavaraisuusvaatimukset ja/tai näihin eriin sovellettavat liitteen sarakkeen 2 mukaisella kertoimella. " II vakavaraisuusvaatimukset kerrottuna 18 Liite n "LIITE VII HYÖDYKERISKI 1. 2. 3. Jokainen hyödykkeiden ja hyödykkeisiin perustuvien johdannaissopimusten asema ilmaistaan käyttäen hyödykkeiden vakiomittayksikköä. Kunkin hyödykkeen avistahinta ilmaistaan valuuttana, jota ilmoituksessa on käytettävä. Katsotaan, että kullan tai kultaan perustuvien johdannaissopimusten asemista aiheutuu valuuttakurssiriski, ja niiden markkinariski lasketaan liitteen III tai soveltuvin osin liitteen VIII mukaisesti. Tässä liitteessä puhtaasti varaston terminointitarkoituksiin tehdyt asemat voidaan jättää ottamatta huomioon laskettaessa pelkästään hyödykeriskiä. 4. Muut kuin muualla tässä liitteessä määrätyt korko- ja valuuttakurssiriskit otetaan mukaan laskettaessa velkakirjojen yleisriskiä ja valuuttakurssiriskiä. 5. Kun lyhyt asema erääntyy ennen pitkää asemaa, yritysten on myös varauduttava likviditeettiriskiin, joka on mahdollinen joillakin markkinoilla. Nettoutus 6. 7. 17 kohtaa varten yksittäisen hyödykkeen nettoasemalla tarkoitetaan yrityksen sellaisten pitkien ja lyhyiden asemien erotusta, jotka koskevat samaa hyödykettä ja samanlaisia hyödykkeisiin perustuvia futuureja, optioita, ja optiotodistuksia. Toimivaltaiset viran omaiset sallivat johdannaissopimuksia koskevien asemien käsittelemisen 8 - 10 kohdan mukaisesti kohde-etuutta koskevina hyödykeasemina. Toimivaltainen viranomainen voi sallia kuittaamisen hyödykkeiden eri alaryhmien välillä siinä tapauksessa, että toimitukset alaryhmien välillä tai samankaltaisten hyödykkeiden välillä ovat mahdollisia, jos ne ovat pitkälti toisensa korvaavia ja niiden välillä voidaan selvästi osoittaa vähintään 90 prosentin korrelaatio vähintään yhden vuoden ajalta. Kuittaamista ei sallita kuitenkaan silloin, kun hyödykkeeseen perustuvan swap- sopimuksen kummatkin asemat ovat eri hyödykkeissä, jotka eivät kuulu edellä määriteltyyn samaan alaryhmään. Erityiset välineet 8. Hyödykefutuurit ja yksittäisten hyödykkeiden osto- ja myyntitermiinit lasketaan mukaan käyttäen hyödykkeen vakiomittayksikkönä ilmaistuja nimellismääriä ja erääntymispäivän mukaista juoksuaikaa. Toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että vakioitua futuuria koskeva omien varojen vaatimus on samansuuruinen kuin pörssin asettama vakuusvaatimus, jos viranomaiset ovat täysin vakuuttuneita, että sen avulla voidaan mitata tarkasti futuurin aiheuttama riski ja että vakuusvaatimuksen laskennassa on käytetty tässä liitteessä tai liitteessä VIII esitettyä laskentamenetelmää. 19 9. Hyödykkeisiin perustuvien swap-sopimusten, joissa sovitaan kiinteähintaisten hyödyke- erien ja käyvin markkinahinnoin määritettyjen erien välisestä vaihdosta, lasketaan mukaan maturiteéttipohjaiseen menetelmään sopimuksen nimellismäärän suuruisina asemasarjoina, jossa kukin asema vastaa kutakin swap-sopimuksen maksua ja sijoittuu sen mukaisesti maturiteettiluokkiin (taulukko 4). Asemat ovat pitkiä asemia, jos yritys on maksamassa kiinteään hintaan ja saamassa vaihtuvaan hintaan määritettyjä eriä, ja lyhyitä asemia, jos yritys on saamassa kiinteään hintaan ja maksamassa vaihtuvaan hintaan määritettyjä eriä. Hyödykkeisiin perustuvat swap-sopimukset, joissa vaihto koskee eri hyödykkeitä, ilmoitetaan maturiteettiluokittelun asianmukaisessa taulukossa ja luokassa. 10. Hyödykkeisiin perustuvia optioita tai johdannaisia käsitellään laskemalla option kohde- etuuden arvon suuruiset delta-korjatut asemat tämän liitteen mukaisesti. Jälkimmäiset asemat ja kohde-etuutena olevan samanlaisen hyödykkeen tai hyödykejohdannaisen vastakkaiset asemat voidaan nettouttaa keskenään. Deltana on käytettävä kyseisen pörssin laskemaa, toimivaltaisten viranomaisten laskemaa tai, milloin kumpikaan näistä ei ole saatavissa tai vakioimattomien optioiden osalta, yrityksen itsensä laskemaa deltaa sillä edellytyksellä, että toimivaltaiset viranomaiset toteavat yrityksen käyttämän mallin käyttökelpoiseksi. Toimivaltaiset viranomaiset voivat kuitenkin määrätä, että yritysten on laskettava delta käyttäen toimivaltaisten viranomaisten määräämää menetelmää. lukuun ottamatta muilta Toimivaltaiset viranomaiset edellyttävät, että dehariskiä hyödykeoption aiheuttamilta riskeiltä on suojauduttava. Toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että vakioitua asetettua hyödykeoptiota koskeva omien varojen vaatimus on samansuuruinen kuin pörssin asettama vakuusvaatimus, jos viranomaiset ovat täysin vakuuttuneita, että sen avulla voidaan mitata tarkasti optioon liittyvä riski ja että sellaisen option vakuusvaatimuksen laskennassa on käytetty tässä liitteessä tai liitteessä VIII esitettyä laskentamenetelmää. Lisäksi viranomaiset voivat sallia, että ostettua vakioitua tai vakioimatonta hyödykeoptiota koskeva omien varojen vaatimus on sama kuin sen kohde- etuutena olevaa hyödykettä koskeva vaatimus sillä edellytyksellä, että näin laskettu vaatimus ei ylitä option markkina-arvoa. Asetettua vakioimatonta optiota koskeva vaatimus määräytyy sen kohde-etuutena olevan hyödykkeen mukaan. 11. Hyödykkeisiin liittyvät optiotodistukset käsitellään samalla tavalla kuin 10 kohdassa mainitut hyödykeopjiot. 12. Hyödykkeiden myyjän on otettava hyödykettä tai hyödykkeiden omistusoikeuksiin liittyviä oikeuksia koskeviin ja hyödykkeiden lainaksi antamista koskevan sopimuksen mukaisen hyödykkeiden lainaksi antajan liitteen mukaisen vakavaraisuusvaatimuksen laskelmaan. takaisinostosopimuksiin sisältyvät hyödykkeet sisällytettävä hyödykkeet tällaiset tämän on a) Maturiteettipohjaimn menetelmä 13. Yrityksen on jaoteltava kaikki asemat taulukossa 4 esitettyihin maturiteettiluokkiin siten, että fyysiset varastot merkitään ensimmäiseen luokkaan. Niiden markkinoiden osalta, joilla toisistaan erääntyvät on päiväkohtaiset sopimukset voidaan kuitata keskenään. toimituspäivät, kymmenen päivän sisällä 20 Taulukko 4 Maturiteettiluokka Perusriskikerroin (1) 0 <1 kuukausi > 1 < 3 kuukautta > 3 < 6 kuukautta > 6< 12 kuukautta > 1 <2 vuotta > 2 <3 vuotta yli 3 vuotta (2) 1,50 1,50 1,50 1,50 1,50 1,50 1,50 14. Tämän jälkeen yrityksen on laskettava pitkien nettoasemien summa ja lyhyiden nettoasemien summa jokaisessa maturiteettiluokassa. Sitä edellisten (jälkimmäisten) määrää tietyssä maturiteettiluokassa, joka vastaa jälkimmäisten (edellisten) määrää samassa luokassa, sanotaan nettoutetuksi asemaksi kyseisessä maturiteettiluokassa. Jäljelle jäänyt pitkä tai lyhyt asema on nettouttamatta jäänyt asema kyseisessä maturiteettiluokassa. 15. Sitä maturiteettiluokan nettouttamatta jäänyttä pitkää (lyhyttä) asemaa, joka vastaa edempänä olevan luokan nettouttamatta jäänyttä lyhyttä (pitkää) asemaa, kutsutaan kahden luokan väliseksi nettoutetuksi asemaksi. Nettouttamatta jääneen pitkän tai lyhyen aseman erotusta, jota ei näin voida nettouttaa, kutsutaan nettouttamatta jääneeksi asemaksi. 16. Yrityksen vakavaraisuusvaatimus määritetään laskemalla seuraavat erät yhteen: i) ii) toisiaan vastaavien pitkien ja lyhyiden asemien summa kerrottuna taulukon 4 sarakkeessa 2 kullekin maturiteettiluokalle määrätyllä perusriskikertoimella ja hyödykkeen avistahinnalla kahden maturiteettiluokan kultakin maturiteettiluokalta, johon nettouttamatta jäänyt asema on siirretty, kerrottuna 0,6 prosentilla (korkokäyräriskikerroin) ja hyödykkeen avistahinnalla toisiaan vastaava välinen asema iii) jäljelle jääneet nettouttamatta olevat asemat kerrottuna 15 prosentilla (termiiniriski- kerroin) ja hyödykkeen avistahinnalla. b) Yksinkertaistettu menetelmä 17. Yrityksen vakavaraisuusvaatimus määritetään laskemalla seuraavat erät yhteen: i) ii) 15 prosenttia kunkin hyödykkeen lyhyestä tai pitkästä nettoasemasta kerrottuna hyödykkeen avistahinnalla 3 prosenttia kunkin hyödykkeen pitkästä tai lyhyestä bruttoasemasta kerrottuna hyödykkeen avistahinnalla. 21 1. 2. 3. LIITE VIII SISÄISET MALLIT Toimivaltaiset viranomaiset voivat tässä liitteessä määrätyin edellytyksin sallia, että yritykset laskevat positioriskin, valuuttakurssiriskin ja/tai hyödykeriskin edellyttämän vakavaraisuusvaatimuksensa käyttäen omia sisäisiä riskienhallintamallejaan liitteissä I, lilja VH esitettyjen menetelmien sijaan tai niihin yhdistettynä. Kussakin tapauksessa on saatava toimivaltaisen viranomaisen nimenomainen lupa käyttää malleja. Lupa annetaan ainoastaan, jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että yrityksen riskienhallintajärjestelmä on rakenteeltaan ja toteutukseltaan asianmukainen ja että siinä on erityisesti seuraavat piirteet: i) ii) iii) iv) v) sisäinen päivittäiseen riskienhallintaan, ja sen perusteella riskeistä ilmoitetaan yrityksen ylimmälle johdolle, riskienhallintamalli on kiinteästi yrityksen liitetty yrityksellä on riskienvalvontayksikkö, joka on riippumaton kaupankäyntiyksiköistä ja joka raportoi suoraan ylimmälle johdolle. Yksikön on vastattava yrityksen riskienhallintajärjestelmän suunnittelusta ja toteutuksesta. Se tuottaa ja analysoi riskienmittausmallin tuloksia ja kaupankäyntilimiittien rajoissa tehtäviä tarkoituksen mukaisia toimenpiteitä koskevia päivittäisiä raportteja, yrityksen johtokunta ja ylin johto osallistuvat aktiivisesti riskien valvontaan, ja riskienvalvontayksikön tuottamia päivittäisiä raportteja tarkastellaan johdossa sellaisella tasolla, jolla on riittävästi toimivaltaa voidakseen pienentää sekä yksittäisten kaupankäyntitoimintaa hoitavien henkilöiden ottamia asemia että yrityksen kokonaisriskiä, yrityksellä on riittävästi ammattitaitoista henkilöstöä, joka osaa käyttää kehittyneitä ja kauppojen malleja kaupankäynnissä, toteutustoiminnossa, riskienvalvonnassa, tarkastuksessa yritys on ottanut käyttöön seurantamenetelmiä ja menetelmiä, joiden avulla on tarkoitus huolehtia siitä, että riskienmittausjärjestelmän yleistä toimivuutta koskevia, kirjattuja sisäisiä toiminta- ja valvontamenetelmiä noudatetaan, vi) voidaan osoittaa, että yrityksen malleilla on kohtuullisen mittaamaan riskit, tarkasti pystytty vii) yritys toteuttaa usein tiukan rasitusohjelman. Ylin johto tarkastelee siitä saatuja tuloksia ja ottaa ne huomioon päättäessään toimintatavoista ja limiiteistä. ' Toimivaltaisten viranomaisten on myös katsottava, että yrityksen mallit ovat jatkuvasti tekemä säännöllinen mallin tarkat, mistä osoituksena on yrityksen kohtuullisen ennustekyvyn arviointi (back-testing programme). 22 4. Osana tavanomaista sisäistä tarkastustaan yrityksen on tehtävä riippumaton selvitys riskienmittausjärjestelmästä. Tässä selvityksessä on käsiteltävä sekä kaupankäyntiä hoitavia yksiköiden että riippumattoman riskienvalvontayksikön toimintaa. Vähintään kerran vuodessa yrityksen on laadittava selvitys yleisestä rislrienhallintajärjestelmästään. Selvityksessä on käsiteltävä seuraavia asioita: i) riskienhallintajärjestelmän dokumentoinnin ja riskienvalvontayksikön organisoinnin riittävyys, ii) markkinariskimittareiden sisällyttäminen päivittäiseen riskienhallintaan ja johdon tietojensaantijärjestelmän aukottomuus, iii) kaupankäyntiä ja kauppojen toteutustoimintaa hoitavan henkilöstön soveltamien riskienhinnoittelumallien ja arvostusmenetelmien hyväksymismenettely yrityksessä, iv) riskienmittausmallin kattamien markkinariskien laajuus ja riskienmittaukseen tehtävien merkittävien muutosten tarkastaminen, v) asemia koskevien tietojen täsmällisyys ja täydellisyys, volatiliteetti- ja korrelaatio- ja oletusten riskiherkkyyslaskelmien täsmällisyys, tarkoituksenmukaisuus arvostus- tarkkuus sekä ja vi) tapa, jolla yrityksessä varmistetaan sisäisissä malleissa käytettävien tietolähteiden johdonmukaisuus, ajanmukaisuus ja luotettavuus sekä niiden riippumattomuus, vii) tapa, jolla yrityksessä arvioidaan mallin ennustekyvyn arviointi, jolla mitataan mallin tarkkuutta. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, malleja käyttäville yrityksille asetetaan erillinen vakavaraisuusvaatimus, jolla katetaan kaupankäyntivarastoon kuuluvien velkakirjojen ja osakkeiden erityisriski liitteen I mukaisesti, jos toimivaltaiset viranomaiset katsovat, että tätä riskiä ei malleissa ole riittävästi otettu huomioon. Toimivaltaiset viranomaiset asettavat joka tapauksessa malleja käyttäville yrityksille erityisriskin kattamiseksi vähimmäisvaatimuksen, joka on 50 % vaatimuksesta, joka on laskettu liitteen I mukaisesti. Edellä 8 kohdan ii alakohdan mukaista tarkoitusta varten yrityksen oman laskelman tulokset kerrotaan kertoimella 3. Samaa tarkoitusta varten yrityksen omasta laskelmasta saatuihin tuloksiin sovelletaan kertoimen ohella nollan ja ykkösen välillä olevaa lisäkerrointa taulukon 5 mukaisesti riippuen jäljempänä esitetyn mallin ennustekyvyn arvioinnin tuloksesta. 5. 6. 7. avulla laskettua Mallin sisältyneen kaupankäyntivaraston arvon todelliseen muutokseen. Mallin ennustekyvyn arviointi on tehtävä päivittäin varaston arvon todellisten sekä olettaen, että päivän lopun asemat pysyvät muuttumattomina, kuvitteellisten muutosten perusteella. on verrattava tappiolukua laskelmaan Jos varaston arvon muutos ylittää mallin avulla lasketun tappioluvun, tavoitteeseen ei ole päästy. Taulukossa 5 esitettyjen poikkeamien lukumäärä perustuu 250 havaintoa koskevaan vertailuun. 23 Taulukko 5 Poikkeamien lukumäärä alle 5 5 6 7 8 9 10 tai enemmän Lisäkerroin 0,00 0,04 0,50 0,65 0,75 0,85 y)0 Toimivaltaiset viranomaiset voivat yksittäisissä tapauksissa päättää olla vaatimatta lisäkertoimen lisäämistä, jos poikkeuksellisen tilanteen vuoksi kertoimen nostaminen olisi aiheeton ja malli on periaatteessa asiallinen. Tässä yhteydessä yrityksen on osoitettava, että lisäys olisi aiheeton. Kun kyse on useista poikkeamista, toimivaltaisten viranomaisten on peruutettava mallin käyttöä koskeva lupa tai ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin, joilla varmistetaan, että mallia parannetaan viipymättä. Yrityksen on kirjattava kaikki mallin ennustekyvyn arvioinnissa varmistetut poikkeamat ja syyt niihin sekä ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille välittömästi poikkeamien määrästä ja niiden syistä. 8. Jokaisen yrityksen on täytettävä vakavaraisuusvaatimus, joka on seuraavasta kahdesta suurempi: i) ii) yrityksen edellisen päivän todennäköinen tappioluku laskettuna tässä liitteessä määritellyin parametrein, tai edeltävältä kuudeltakymmeneltä päivittäisten kultakin todennäköisten (value-at-risk measure) keskiarvo kerrottuna 6 kohdassa mainituin kertoimin, jossa on otettu huomioon 7 kohdassa mainittu kerroin. pankkipäivältä tappiolukujen 9. Todennäköistä vähimmäisvaatimuksia: tappiolukua koskevassa laskelmassa on noudatettava seuraavia i) todennäköinen tappioluku lasketaan vähintään päivittäin, ii) 99 prosentin yksihäntäinen luottamusväli, iii) 10 päivää vastaava pitoaika, iv) vähintään yhtä vuotta vastaava tarkastelujakso, v) tietojen päivittäminen kolmen kuukauden välein. 10. Toimivaltaiset viranomaiset edellyttävät, että malli mittaa tarkasti kaikki optioiden tai optioiden luonteisten asemien olennaiset hintariskit. 24 11 Toimivaltaiset viranomaiset edellyttävät myös, että riskienmittausmalli mittaa riittävän useat riskitekijät riippuen yrityksen toiminnan laajuudesta kyseessä olevilla markkinoilla. Vähimmäistasolla on noudatettava seuraavia määräyksiä: i) ii) iii) iv) korkoriskin mittaamisessa riskienmittausjärjestelmän on muodostettava tuottokäyrä käyttäen jotakin useista yleisesti hyväksytyistä menetelmistä. Päävaluutoissa ja -markkinoilla olevien merkittävien korkoriskien osalta tuottokäyrä on jaettava vähintään kuuteen maturiteettiluokkaan, jotta saadaan esille korkojen volatiliteetin vaihtelu tuottokäyrällä. Riskienmittausjärjestelmän on myös mitattava se riski, että eri tuottokäyrien muutokset korreloivat epätäydellisesi, valuuttakurssiriskin mittaamisessa riskienmittausjärjestelmässä on käytettävä riskitekijöitä, jotka vastaavat niitä yksittäisiä valuuttoja, joiden määräisiä yrityksen asemat ovat. Kultaa varten käytetään erillistä riskitekijää, osakekurssiriskin mittaamisessa riskienmittausjärjestelmässä on käytettävä erillistä riskitekijää vähintään kaikkia niitä osakemarkkinoita varten, joilla yrityksellä on merkittäviä asemia, hyödykeriskin mittaamisessa riskienmittausjärjestelmässä on käytettävä erillistä riskitekijää vähintään kutakin sellaista hyödykettä varten, jossa yrityksellä on merkittäviä asemia. Riskienmittausjärjestelmän on myös mitattava se riski, että samankaltaisten hyödykkeiden, jotka eivät ole samanlaisia, hintojen muutokset termiinihinta- korreloivat epätäydellisesi, muutosten riski. Siinä on myös otettava huomioon markkinoiden piirteet, erityisesti toimituspäivät ja kaupankäyntiin osallistuvien mahdollisuus sulkea asemat. ja maturiteettieroista aiheutuvien 12. Toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa yrityksille luvan käyttää empiirisiä korrelaatioita riskityypin sisällä ja riskityyppien välillä, jos ne ovat vakuuttuneita, että yrityksen korrelaatioiden mittausjärjestelmä on asiallinen ja että sitä sovelletaan kattavasti " 25 RAHOITUSSELVTTYS Ehdotus ei aiheuta kustannuksia Euroopan unionin talousarviolle. 26 SELVITYS VAIKUTUKSISTA KILPAILUKYKYYN JA TYÖLLISYYTEEN I Mikä on toimenpiteen ensisijainen peruste? Ehdotetun direktiivin tarkoitus on parantaa sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyyttä koskevia EU:n sääntöjä siten, että niissä säädetään sisäisten riskienhallintamallien ("sisäisten mallien") käytöstä pääomavaatimusten laskemisessa ja hyödykkeiden ja hyödykejohdannaisten pääomavaatimuksista. # II Asiaan liittyvien yritysten kuvaus Ehdotettu direktiivi koskee sijoituspalveluyrityksiä ja luottolaitoksia Euroopan unionissa. III Mitä velvoitteita asetetaan suoraan kyseisille yrityksille? ja asetetaan ainoastaan uusia tarkoitettujen pääomavaatimuksia luottolaitosten neuvoston Ehdotuksessa direktiivissä 93/6/ETY sijoituspalveluyritysten hyödykkeille ja hyödykejohdannaisille. Näiden välineiden valvontaa tehostetaan pääoma vaatimuksin, jotka vastaavat nykyistä paremmin hyödykkeiden hintariskiä. Tämän seurauksena pakollinen pääomavaatimus kokonaisuudessaan ei välttämättä ole suurempi kuin nykyisin riippuu kunkin yrityksen kaupankäyntivaraston koostumuksesta, joka voi muuttua usein. Lisäksi ehdotetulla direktiivillä annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus myöntää luottolaitoksille ja sijoituspalveluyrityksille oikeus käyttää sisäisiä malleja pääomavaatimusten laskemiseksi. Jos jäsenvaltiot käyttävät tämän mahdollisuuden, alempiin tarkempi pääomavaatimuksiin. säädetty, vaan riskienmittaus nykyistä johtaa voi IV Mitä velvoitteita paikalliset viranomaiset todennäköisesti asettavat kyseisille yrityksille? Eivät mitään. V Onko olemassa mitään PK-yrityksiä koskevia erityistoimenpiteitä? Jos, niin minkälaisia toimenpiteitä ne ovat? Ei. VI Mikä on todennäköinen vaikutus a) yritysten kilpailukykyyn? b) työllisyyteen? a) säilymistä niiden kilpaillessa Sisäisten mallien menetelmän salliminen merkitsee EU:n sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten kilpailukyvyn suoraan EU:n ulkopuolisten maiden luottolaitosten kanssa, joilla jo on oikeus käyttää sisäisiä malleja pääomavaatimusten laskemisessa. Sisäisten mallien käyttö pääoma vaatimusten laskemisessa vähentää lisäksi tarvetta laatia laskelmia kahteen kertaan sisäisiä ja valvontatarkoituksia varten, minkä odotetaan tuovan merkittäviä luottolaitoksille. Tarkempien kustannussäästöjä sijoituspalveluyrityksille ja 27 laskentamenetelmien käyttö voi myös ja luottolaitoksille asetettaviin nykyistä alhaisempiin pääomavaatimuksiin, jolloin vapautuu pääomaa, joka voi lisätä yrityksille tarjottavan luoton määrää. sijoituspalveluyrityksille johtaa Hyödykkeiden ja hyödykejohdannaisten osalta ehdotettu direktiivi merkitsee nykyistä kehittyneempää valvontaa. Ehdotetut toimenpiteet noudattavat tarkasti laajemmassa yhteydessä. G 10 -maiden pankkivalvontaviranomaisten kesken sovittuja määräyksiä tasapuolisten siten kilpailuedellytysten turvaamista maailmanlaajuisesti. tavoitteena olevaa ja edistävät Lisäksi sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten entistä parempi tietoisuus niitä koskevista riskeistä ja niiden tehostunut hallinta vaikuttavat rahoituslaitosten vahvuuteen ja siten niiden kilpailukykyyn. b) Sisäisten mallien hyväksymistä ennakoiden yritykset ovat lisäämässä pätevän tietotekniikkahenkilöstön palkkaamista. VII Onko työmarkkinaosapuolia kuultu? Mitkä ovat niiden näkemykset? Ei. Ehdotetut toimenpiteet koskevat ainoastaan vakavaraisuuden valvonnasta annettua lainsäädäntöä, joka koskee sijoituspalveluyrityksiä ja luottolaitoksia. 28 ISSN 1024-4492 KOM(97) 71 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 08 Luettelonumero : CB-C0-97-156-FI-C ISBN 92-78-18698-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 29


title: QUESTION ECRITE no 1429/97 de Marco FORMENTINI à la Commission. Intervention de la Commission concernant le projet relatif à la construction d'un nouveau siège pour le théâtre de la Scala de Milan

eurovoc_concepts:
Lombardy
appeals by private individuals
application of EU law
award of contract
building
case law (EU)
complaint to the Commission
infringement of EU law
performing arts
public contract

formats: html pdf print

text: C 45/30 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 10. 2. 98 En conse·quence, la Commission estime que l(cid:146)e·laboration et l(cid:146)adoption d(cid:146)une directive ne serait pas la re·ponse approprie·e aux proble‘mes re·els rencontre·s. (1) (2) (3) JO L 384 du 31. 12. 1986. JO L 40 du 11. 2. 1989. JO L 393 du 30. 12. 1989. (98/C 45/36) QUESTION E· CRITE P-1429/97 pose·e par Marco Formentini (NI) a‘ la Commission (16 avril 1997) Objet: Intervention de la Commission concernant le projet relatif a‘ la construction d(cid:146)un nouveau sie‘ge pour le the·a(cid:136)tre de la Scala de Milan Le 17 mars 1997, par l(cid:146)interme·diaire de M. Mogg de la DG XV, la Commission a demande· des pre·cisions au gouvernement italien concernant la question susmentionne·e, qui a fait l(cid:146)objet d(cid:146)accords intervenus entre la municipalite· de Milan, l(cid:146)organisme autonome du the·a(cid:136)tre de la Scala et des particuliers. L(cid:146)attention de la Commission sur ce proble‘me a e·te· attire·e par une demande de plusieurs associations professionnelles de Milan, hostiles au projet, qui ont pre·sente· des documents en ce sens, apre‘s avoir en vain, dans un premier temps, tente· d(cid:146)arre(cid:136)ter la de·libe·ration communale aupre‘s de l(cid:146)organe de contro(cid:136)le, puis aupre‘s du tribunal administratif re·gional de Lombardie et du Conseil d(cid:146)E· tat, tous organes qui ont mis en e·vidence dans leurs dispositifs de jugement la le·galite· absolue des actes de la municipalite· tant a‘ l(cid:146)e·gard du droit italien que du droit communautaire, repoussant ainsi la demande de suspension. Uniquement sur la base de ces expose·s et sans tenir compte par conse·quent des avis exprime·s par les instances administratives re·gionales et nationales, la Commission a estime· devoir demander des e·claircissements, qui lui seront en tout e·tat de cause fournis par les parties inte·resse·es, y compris par la municipalite· de Milan, et qui de·montrent que les conside·rations expose·es par les ordres professionnels sont sans fondement. Jusque la‘, l(cid:146)on ne constate rien d(cid:146)irre·gulier, si ce n(cid:146)est le ze‘le intempestif de la Commission. Pour quelles raisons la Commission, qui ne peut ignorer que s(cid:146)agissant d(cid:146)un e·chafaudage extre(cid:136)mement complexe, avec une se·rie d(cid:146)e·che·ances et d(cid:146)activite·s accomplies, le respect des de·lais est essentiel, a-t-elle estime· devoir solliciter l(cid:146)intervention des autorite·s italiennes sur l(cid:146)opportunite· de suspendre la re·alisation de tout acte? La Commission juge-t-elle normal qu(cid:146)avant me(cid:136)me d(cid:146)avoir eu connaissance approfondie du dossier, elle s(cid:146)immisce de la sorte dans les affaires inte·rieures d(cid:146)une ville libre de l(cid:146)Union europe·enne? Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (2 juin 1997) Par la lettre a‘ laquelle l(cid:146)Honorable Parlementaire fait re·fe·rence, la Commission a demande· des e·claircissements aux autorite·s italiennes au sujet de la proce·dure suivie dans le cadre du projet Scala 2001. Les plaintes pre·sente·es a‘ la Commission comple·te·es de documents et actes officiels ont en effet re·ve·le· certains aspects de la proce·dure suivie qui suscitent des doutes quant a‘ leur conformite· avec le droit communautaire des marche·s publics. En vertu des obligations qui lui incombent dans le cadre de l(cid:146)article 155 du Traite· CE, la Commission a demande· au gouvernement italien, les e·claircissements ne·cessaires visant a‘ ve·rifier le fondement des griefs formule·s. En ce qui concerne la demande d(cid:146)intervention sur la proce·dure en cours adresse·e au gouvernement italien, la Commission observe que, selon la pratique qu(cid:146)elle suit constamment dans les cas de ce genre, et conforme·ment a‘ ce qui ressort de la jurisprudence de la Cour de justice en la matie‘re (voir en particulier l(cid:146)ordonnance du Pre·sident de la Cour de justice du 22 avril 1994, affaire C-87/94), elle a demande· aux autorite·s italiennes de s(cid:146)abstenir de formuler toute mesure susceptible de porter pre·judice au respect du droit communautaire. Une telle demande vise a‘ mettre en garde les autorite·s d(cid:146)un E· tat membre en cause sur les risques lie·s a‘ l(cid:146)adoption de mesures comple·mentaires susceptibles de porter atteinte aux droits des particuliers, dans l(cid:146)e·ventualite· qu(cid:146)une infraction au droit communautaire soit par la suite constate·e. Dans la jurisprudence susmentionne·e, en effet, la Cour a souligne· que la Commission doit agir de manie‘re telle que le pouvoir adjudicateur ait le plus rapidement possible conscience de poursuivre a‘ ses risques et pe·rils la proce·dure dont il s(cid:146)agit


title: REGULAMENTO (CE) Nº 662/97 DA COMISSÃO de 16 de Abril de 1997 que determina em que medida pode ser dado seguimento aos pedidos de entrega de certificados de exportação depositados no mês de Abril de 1997 em relação a produtos do sector da carne de bovino que beneficiam de um tratamento especial na importação num país terceiro

eurovoc_concepts:
beef
export licence
quantitative restriction