title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosialikomitealle ja alueiden komitealle - "Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden kilpailukyky"

eurovoc_concepts:
action programme
competitiveness
information technology
international competition
market

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 16. 04. 1997 KOM(97) 152 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE "Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden kilpailukyky" SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 2. Tietotekniikka- ja viestintäteollisuus: maailmanlaajuiset rakenteet, Euroopan kilpailukyky 2. 1 Markkinoiden rakenne 2. 2 Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden kilpailukyky 3. Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden tärkeimmät haasteet Markkinoiden omaksumiskyvyn parantaminen Teollisuuden rakenteiden muuttaminen Nopeasti kasvavien yhtiöiden kehittäminen Eurooppalaisen ohjelmisto-osaamisen korkean tason mahdollistaminen Uuden teknologian kehityksen ja käyttöönoton optimointi Mahdollisuuksien hyödyntäminen työllisyyden parantamiseksi 4. Poliittisten toimenpiteiden painopistealueet 4. 1 Tekeillä olevat toimenpiteet, jotka edellyttävät kiireellistä täytäntöönpanoa 4. 2 Uudet toimenpiteitä vaativat alueet Maailmanlaajuisen kilpailun parantaminen Tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden omaksumisen nopeuttaminen ja tietoisuuden edistäminen Uusien markkinoiden luominen ajanmukaisin standardein Laajentumisen mahdollisuuksien hyödyntäminen Teollisuuden yhteistyön edistäminen Pk-yritysten perustamisen helpottaminen Keskittyminen työllisyyteen: ammattitaito ja koulutus Esikuva-analyysien edistäminen 5. Päätelmä Liite 1 -Neuvoston 18 päivänä marraskuuta 1991 antama päätöslauselma ja sen seuranta Liite 2 - Tilastolliset taulukot 2- 1. Johdanto Tietotekniikka-ja viestintäteollisuus (kuva 1) on ratkaiseva osatekijä Euroopan taloudessa, se on: • • yksi tärkeä ja kasvava teollisuustoiminnan osa ja palveluiden tulevaisuuden tuotteiden kaikkien kilpailukyvyn avaimista foorumi nousevalle tietoyhteiskunnalle 21. vuosisadalla teollisuusprosessien, • On tärkeää, että Euroopalla on kilpailukykyinen ja dynaaminen tietotekniikka- ja viestintäteollisuus, jotta voidaan • välttää liiallinen riippuvuus keskeisten tekniikoiden alalla • osallistua laajeneviin maailmanmarkkinoihin • vaikuttaa uusien työpaikkojen syntymiseen • olla tulevaisuuden innovaatioiden eturintamassa Euroopalla ei ole varaa jäädä jälkeen kehityksessä. On olemassa huolestuttavia merkkejä • hitaasta markkinoiden kasvusta • eurooppalaisten tuottajien suhteellisten osuuksien alenemisesta • epätasaisesta reaktiosta markkinoiden ja tekniikan kehitykseen toimijoilta (teollisuus, Kaikilta kiireellisiä toimenpiteitä vauhdin lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuus on markkinoiden ja tekniikan kehityksen kärjessä. Monet toimet ovat jo meneillään ja kaipaavat nyt tehokasta ja pikaista täytäntöönpanoa. Muita toimenpiteitä on kehitettävä. jäsenvaltiot, komissio) edellytetään ja uusi epävirallinen teollisuusneuvosto ovat aloittaneet Alankomaiden hallitus keskustelun. Tämä tiedonanto on komission ensimmäinen asiaa koskeva toimenpide, jolla ajantasaistetaan analyysi ja yksilöidään tärkeimmät haasteet ja huomiota vaativat alueet. Tulevina kuukausina olisi toteutettava kolmiosainen ohjelma työn viemiseksi eteenpäin kohti painopistealueiden asettamista ja täytäntöönpanoa. Tässä tiedonannossa tietotekniikka- ja viestintäteollisuuteen kuuluvat kulutuselektroniikka, tietokoneet ja toimistotekniikka, televiestintälaitteet, komponentit, tietokoneohjelmat (joko tuotteena tai tuotteen osana, tai ohjelmiin liittyvänä palveluna). Muita alan määritelmään usein sisältyviä osa-alueita kuten lähetystoimintaa ja sisältötuotantoa ei tässä käsitellä. 2. Tietotekniikka- ja viestintäteollisuus: maailmanlaajuiset rakenteet, Euroopan kilpailukyky 2. 1. Markkinoiden rakenne 5-10 vuoden Viimeksi kuluneen ja yhteiskunnallinen kehitys on muuttanut alan teollisuutta ja sen markkinoita (tätä sanotaan usein "lähenemiseksi"). Markkinoilla on kolme pääasiallista segmenttiä: perusrakenne, yritys ja kuluttaja. Näiden markkinoiden erilaiset piirteet edellyttävät erilaisia rakenteita ja taloudellinen tapahtunut tekninen, aikana toimintatapoja niitä palvelevilta yrityksiltä (kuva I) ja ne merkitsevät myös erilaisin lainsäädännöllisiä ja poliittisia vaatimuksia julkisille viranomaisille. Perusrakenteeseen, joka muodostuu suurista järjestelmistä, joissa tuotteiden käyttöaika on pitkä ja kasvu suhteellisen hidasta, vaikuttaa pienempiin yksiköihin siirtyminen ja sääntelyn poistaminen. Vaikka perinteiset Euroopassa tytäryhtiön omaavat tavarantoimittajat nauttivat televiestinnässä, niihin kohdistuu vahvasta kilpailuasemasta ja sääntelyn äärimmäisen kova paine sopeutua alojensa etenevään vapautumiseen poistamiseen. joillakin aloilla kuten Teollisuus- ja yritysmarkkinat houkuttelevat lukuisia uusia tulokkaita tyydyttämään pieniä markkinoiden osia, joista monissa tapauksissa on kasvanut suuria segmenttejä. Tuottajat ovat yleensä teknisesti suuntautuneita ja ovat alkuvaiheessa suuresti riippuvaisia riskipääomasta. Yhdysvaltain teollisuudella on yleensä hyvin vahva asema näillä markkinoilla. innovaatioita ja tuotevarmuutta ja kärsivät Kuluttajamarkkinat edellyttävät jatkuvaa jatkuvasta hintojen epätasaisuudesta. Kulutustavarat ovat yhä voimakkaammin alan teollisuuden teknologian vetureita. Nämä tekijät ovat johtaneet teolliseen keskittymiseen, jossa maailmanmarkkinoita hallitsevat muutamat hyvin tunnetut tuotemerkit, joiden tukena ovat monimutkaiset ja dynaamiset maailmanlaajuiset tuotantorakenteet. Japanilaiset ja viime aikoina korealaiset tuottajat ovat erottuneet näkyvästi, vaikka tytäryhtiön Euroopassa omaavilla tuottajilla on edelleen huomattava asema. Yhdysvaltalaisten tuottajien merkitys on lisääntymässä tietokoneisiin (PC) liittyvien tuotteiden levitessä kuluttajamarkkinoille. Näiden markkinoiden kasvava globalisaatio on saanut teollisuuden levittämään tuotantoaan kustannustehokkaampien rakenteiden toivossa ja johtanut todelliseen maailmanlaajuiseen verkostoon. Kaupan esteiden suhteellinen vähäisyys ja alan tuotteisiin kohdistuvan markkinakysynnän maailmanlaajuinen luonne on tietysti perimmäinen tekijä, joka takaa tätä kehitystä kiihdyttävien mittakaavasäästöjen määrällisten toteutumisen. Euroopassa, kuten muuallakin, suuren osan tuotannosta hoitavat monikansalliset yhtiöt päätoimipaikkanaan Yhdysvallat, Japani tai Korea. edellytysten Työllisyystilanne tietotekniikka-ja viestintäteollisuudessa on tulosta kahdesta vastakkaisesta suuntauksesta (katso kuva 2) : toisaalta tuotantomenetelmien korkean tuottavuuden edut ja joissakin tapauksissa muualle siirtäminen ovat johtaneet huomattaviin vähennyksiin sellaisilla aloilla kuten kulutuselektroniikka, tietokoneet ja päätteet. Toisaalta ohjelmistojen ja palvelujen alan huomattava kasvu on työpaikkoja. Nettotuloksena on tasapainoinen kohtuullisen kokonaiskasvun tilanne pitkällä aikavälillä, mikä kuitenkin edellyttää merkittäviä muutoksia ammattitaitorakenteessa. Kuluneiden kymmenen vuoden ja tuotannosta aikana myyntiin/markkinointiin samalla kun ruumiillisen ja toimistotyön tekijöiden sijaan on tullut valkokaulustyöntekijöitä1. ja kehittämiseen työpaikat ovat tutkimukseen siirtyneet lisännyt 2. 2. Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden kilpailukyky Alan teollisuus on tärkeä ja kasvava osa Euroopan tuotantoteollisuutta (ks. kuva 3. 1): 8,3 prosenttia liikevaihdosta (4,3 prosenttia vuonna 1981), 6,5 prosenttia työpaikoista, 1 Työllisyys tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden alalla - BIPE:n tekemä tutkimus Euroopan komissiolle - PO III - Heinäkuu 1996 4- lisääntyy lisäarvosta (6,1 prosenttia 7,8 prosenttia tuotannosta, 9,1 prosenttia bruttomääräisestä vuonna 1991). Kaikilla näillä mittareilla, työpaikkoja lukuun ottamatta, alan teollisuus edustaa merkittävämpää osuutta kuin esimerkiksi kemian- tai autoteollisuus (ks. kuva 3. 2). Niiden suhteellinen osuus tietoyhteiskunta kaikissa muodoissaan toteutuu. Näissä luvuissa ei oteta huomioon palvelualoja (mukaan lukien ohjelmistot), joiden kohdalla tämän alan työllisyys on ollut huomattavassa nousunsa. Markkinakasvu on ollut 7 prosentin luokkaa, ja kasvun odotetaan jatkuvan saman tahtia muutaman vuoden ajan (ks. kuva 4). Tämä on vaikuttava luku kun otetaan huomioon, että jopa laskussa yksikköhinnat ovat yleisesti ottaen romahdusmaisesti - ja jokaisen uuden tuotesukupolven suorituskyky on huomattavasti edellistä parempi. tulevaisuudessa, kun tuotteiden osalta joidenkin - Tästä myönteisestä makrokuvasta huolimatta on syitä vakavaan huoleen. Vaikka vaikuttavatkin korkeilta, nämä kasvuluvut ovat huomattavasti alhaisempia kuin Yhdysvaltojen ja kasvavien Aasian talouksien vastaavat. Erityisen huolestuttavaa on se, että vuodesta 1990 Euroopan osuus maailman tietotekniikan markkinoista on pudonnut 35 prosentista 28 prosenttiin (ks. kuva 5). Samana ajanjaksona Yhdysvaltain tietotekniikan markkinat ovat samanlaisista lähtökohdista kasvattaneet osuuttaan maailmanmarkkinoista 41 prosenttiin vuonna 1996. Alan kulutus vastaa Euroopassa 4,5 prosenttia BKT:sta verrattuna Yhdysvaltojen 5,7 prosenttiin. Kulutus henkeä kohti on Euroopassa 797 ecua verrattuna 1285 ecuun Yhdysvalloissa (ks. kuva 6). Unionin sisällä on suuria eroja jäsenvaltioiden välillä siten, että kulutus on yleensä alhaisempaa syrjäisissä ja eteläisissä valtioissa. Lisäksi kauppatase heikkenee televiestintävälineitä lukuun ottamatta useimmilla tietotekniikka- ja Tuonti on vuodesta 1980 kasvanut viestintäteollisuuden aloilla viisinkertaiseksi eli 143 miljardiin ecuun vuonna 1995, ja vastaa nyt noin 50 prosenttia kulutuksesta tietyillä aloilla (toimistotekniikka ja tietokoneet sekä kulutuselektroniikka) - tätä voidaan verrata kemianteollisuuden noin 11 prosentin ja autoteollisuuden noin 17 prosentin lukuihin. (ks. kuva 7). Menestyminen tieto- ja viestintätekniikan alalla perustuu pääasiassa erinomaiseen tutkimustoimintaan, riskipääoman saatavuuteen varhaisessa vaiheessa ja voimakkaaseen keskittymiseen kerran luoduilla markkinoilla. Tämä pätee tyypillisesti ohjelmistopaketteihin, joiden osalta yhdysvaltalaiset toimittajat ovat vallanneet johtoaseman. Tällä alalla eurooppalaiset menestystarinat rajoittuvat erityissovelluksiin, nimenomaisesti osa-alueilla, joilla on ollut mahdollista kehittää sovellusosaamista alansa johtavilta loppukäyttäjiltä saadun kokemuksen perusteella, esim. koneenrakennuksessa ja suunnittelussa. Puolijohteiden alalla eurooppalaiset valmistajat ovat pystyneet kansainvälisten strategisten yhteenliittymien ja tärkeän, eritoten JESSI- ja Esprit-ohjelmien osana harjoitetun t&k- toiminnan avulla säilyttämään kilpailukykyisen asemansa, joka turvaa eurooppalaisen tuotannon perustan, tärkeimpien tuotantotekniikoiden saatavuuden ja kyvyn ylläpitää tuotantoketjun loppupään teollisuudelle välttämätöntä tarjontaa. kokoonpanoportaalle, kuin Elektroniikkateollisuuden tietokoneidenkin osalta, Eurooppa aiheuttaa tuotantoympäristönä kaikkein pahimmat haitat, mikä johtuu suurelta osin korkeista työvoimakustannuksista. Tämä haittatekijä on johtanut monimutkaisiin järjestelyihin, joissa osia tuotannosta on siirretty Aasiaan ja viime aikoina lähellä ja Keski- kohdemarkkinoita. Itä-Euroopan maihin, ja tuotannosta hoidetaan kulutuselektroniikan toisaalta osa niin Televiestintälaitteiden alalla tärkeimpien toimijoiden maailmanlaajuinen yritysrakenne ja jatkuvat ponnistelut teknologian alalla ovat varmistaneet Euroopalle johtavan aseman, josta esimerkkinä on GSM-järjestelmän menestys. Eurooppalaisen televiestintälaiteteollisuuden tärkeys sinänsä osoittaa, että on riittävällä tavalla vastattava meneillään olevaan tekniseen vallankumoukseen. 3. Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden tärkeimmät haasteet liian monet alueiden markkinoista. yritysmarkkinat näkevät lähinnä kulueränä, jota supistetaan kun Markkinoiden omaksumiskyvyn parantaminen: Euroopan markkinat jäävät jälkeen vähemmän Ensinnäkin muiden ovat investoinnit eteenpäinsuuntautuneita; ja tieto- yhtiöt viestintätekniikkaan liiketoiminnan näkymät heikkenevät. Alan tekniikan merkitystä kilpailukyvyn parantajana, liiketoimintaprosessien sujuvoittajana ja innovaatioiden mahdollistajana aliarvioidaan tai ei lainkaan huomioida. Toiseksi yksittäiset kuluttajat omaksuvat hitaasti käyttöön uusia alan sovelluksia. Lähinnä Pohjoismaiden muodostamaa poikkeusta lukuun ottamatta Internetin käyttäjien määrä on Euroopassa suhteellisen alhainen (ks. kuva 8). Kolmanneksi julkishallinto on hidas omaksumaan tieto- ja viestintätekniikan innovatiivista käyttöä. Tämä on erityisen tärkeää joilla mahdolliset hyödyt koulutuksessa, mutta vaikuttaa moniin muihin alueisiin, televiestinnän tehokkuudessa ja palvelun vapauttamisen etätasainen vauhti koko unionissa on luultavasti ollut tärkein yksittäinen jarru. Tällaiset rakenteelliset viiveet merkitsevät vakavia haittoja alan eurooppalaiselle teollisuudelle teollisuuden kilpailukyvyn parantamisessa. Toimittajien on työskenneltävä kovemmin löytääkseen keinoja vakuuttaa markkinat alan tuotteiden hyödyistä ja nopeuttaa uutuuksien omaksumista. Avoimet ja toimivat yhteismarkkinat ovat ehdoton edellytys alan tuotteiden yleistymiselle ja niihin liittyvien palvelujen kehittymiselle. Toisistaan poikkeavista standardeista ja säännöksistä pidetään sinnikkäästi kiinni ja ne asettavat esteitä alan teollisuuden laajentumiselle. Näitä aiheita käsitellään toisaalla2, ja niihin on löydettävä ratkaisu, jos Euroopan markkinoiden kaikkien mahdollisuuksien halutaan toteutuvan. laadussa ovat hyvin merkittäviä. Lopuksi siirtymisessä että tietoyhteiskuntaan sekä lisäämiseen, alihankinnan Teollisuuden rakenteiden muuttaminen: Eurooppalainen alan teollisuus on ollut hidas muuntautumaan uusien haasteiden edessä. Alan yritykset eivät ole tarpeeksi noudattaneet suuntausta kilpailukykyisten jonka tuotantoverkkoja, jotka ovat hyvin komponenttitoimittajien verkostoja, ns. ylikansallisia leimallisia aasialaisille niiden tavarantoimittajaverkostoille3. Keski- ja Itä-Euroopan maiden, ja niiden mahdollisen unioniin liittymisen, tarjoamat mahdollisuudet rakenteiden uusimiseen olisi teollisuudessa hyödynnettävä ja viranomaisten olisi helpotettava tällaista toimintaa. Teollisuuden yhteistyö maailmanmarkkinoilla on tärkeää, ei ainoastaan standardien luomiseen osallistumisen ja amerikkalaisille japanilaisille yrityksille kehittyisi avulla ja ja 2 KOM(96)359, 24. 7. 1996. Komission tiedonanto eurooppalaisesta lähestymistavasta standardointiin ja maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan 3 "Wintelism and the Changing Terms of Global Competition", professorit M. Borrus ja J. Zysman, University of California 1997. 6- markkinoilla mukanaolon takia, vaan keskeisen tekniikan varmistamiseksi ja liiallisen riippuvuuden välttämiseksi. ja komponenttien saannin Nopeasti kasvavien yritysten kehittäminen: Eurooppa ei ole myöskään onnistunut aikaansaamaan sellaista uusien tulokkaiden dynaamista kasvua, jollainen on Yhdysvaltain teollisuudelle hyvin luonteenomaista. Pk-yritysten ja uusien yrittäjien toimintaympäristöä on parannettava; niillä on ratkaiseva osa uuden tekniikan käyttöönotossa ja kilpailukyvyn parantamisen tukemisessa suurissa yrityksissä ja, mikä kaikkein tärkeintä, työllisyyden luomisessa. Teollisuuden rakennemuutos merkitsee väistämättä muutoksia työllisyydessä. Näitä muutoksia voidaan helpottaa välineillä, joilla luodaan joustava koulutettu työvoima. Jotta tieto- ja viestintätekniikan tuotanto Euroopassa pysyisi kilpailukykyisenä, teollisuuden itsensä on myös sitouduttava ammattitaitonsa jatkuvaan parantamiseen. satelliitti-TV. Ohjelmistojen, Eurooppalaisen ohjelmisto-osaamisen korkean tason mahdollistaminen: Millään rakennemuutoksilla ei muuteta sitä tosiseikkaa, että tuotantokustannukset Euroopassa ovat korkeat. Eurooppalaisten tuotteiden on kilpailtava maailmanmarkkinoilla suunnittelulla ja laadulla, missä monta kertaa on onnistuttukin - esimerkkinä GSM-matkapuhelimet ja digitaalinen erityisesti kiinteiden ohjelmien merkitys lisäarvon antajana on niin suuri, että ne ansaitsevat tulla erikseen kilpailukyvyn ja mainituksi. Itsenäisenä tuotteena kaupatut ohjelmistot, mukaan lukien ohjelmistopaketit, räätälöidyt ohjelmat ja palvelut, on alana suhteellisen hyvin sisäistetty. Tämä muodostaa kuitenkin vain pienen osasen koko teollisuudenalasta: jokaisella merkittävällä yrityksellä on jonkinlaista omaa ohjelmiin liittyvää kehitys-, sovitus-, huolto- tai ylläpitotoimintaa. Itse asiassa monien yritysten ydinosaaminen ilmeneekin ohjelmien muodossa. Ohjelmistot ovat kaupallisten palveluiden merkittäviä osatuotteita: ne muodostavat tärkeän osan lentokoneiden arvosta ja mahdollistavat yhä suuremman osan niistä nykyaikaisten toiminnoista, jotka tekevät useista teollisuustuotteista kilpailukykyisiä markkinoilla. Tämän taloudellisen toiminnan osatekijän merkityksen ymmärtäminen kilpailukyvyn, lisäarvon ja työllisyyden kannalta on pahasti myöhässä. Vain tämä sisäistämällä voidaan yritysten ja tuomat edut voidaan valtioiden hyödyntää. Tärkeyttä lisää sekin, että tietoyhteiskunnan lukuisten sovellusten luominen sisältötuotantoon. Euroopan vaatii voimakasta panostusta ohjelmistokehitykseen ohjelmistomarkkinoiden kielellinen hajanaisuus muodostaa lisähaasteen mutta myös mahdollisuuden erityisille eurooppalaisille ratkaisuille: kehitys-ja markkinointikustannukset riippuvat suurelta osin ja ensimmäisenä tuotteen eri kieliversioiden markkinointikohteena olleen kielialueen suuruus muodostaa tärkeän kilpailuedun. luoda politiikkaa, jonka avulla ohjelmistojen lukumäärästä, tasolla jo ja lyhentyneen elinkaaren myötä, edellyttää vuorovaikutteinen teollisuuden on Uuden teknologian kehityksen ja käyttöönoton optimointi: Alan pysyteltävä teknisen kehityksen eturintamassa. Sen lisäksi, että t&k-kustannukset kasvavat tuotteiden innovointi, että teollisuus seuraa tarkemmin asiakkaiden tarpeita; Jotta alan teollisuus lisäksi hyötyisi t&k- panoksestaan, olisi tekniikat saatettava markkinoille mahdollisimman laajasti ja oikea- aikaisesti. Tämä ei ole mikään automaattinen prosessi, vaan edellyttää huomattavia ponnistuksia, jotta kaikki käyttäjäryhmät (teollisuus, yksityiset ja julkiset palveluntarjoajat sekä yksittäiset kansalaiset) omaksuisivat uudet tekniikat. Mahdollisuuksien hyödyntäminen työllisyyden lisäämiseksi: Tieto- ja viestintätekniikan käyttöönotolla on syvällinen vaikutus työllisyyden määrällisiin ja laadullisiin näkökohtiin. Tuoreessa tutkimuksessa4 löydettiin kolmentyyppisiä tieto-ja viestintätekniikan vaikutuksia iFO Institut fur Wirkschaftsforschung, Munchen, 1996 - 7- kuten välilliset taloudenaloihin, vaikutukset muihin lisääntynyt "vaihdettavuus" ja siitä liittyvään työllisyyteen: välittömät vaikutukset tieto- ja viestintätekniikkaan ja siihen tuottavuuden teollisuuteen; tuotantorakenteissa, ja muut vaikutukset, joita aiheuttaa lisääntyminen ja muutokset palvelujen johtuvat muutokset kansainvälisessä työnjaossa. Samassa tutkimuksessa arvioidaan pitkän aikavälin vaikutuksia Euroopassa kymmenen vuoden aikana; ne vaihtelevat kolmen miljoonan työpaikan vähenemisestä (negatiivinen skenaario) kuuden miljoonan uuden työpaikan syntymiseen (positiivinen skenaario tieto- ja viestintätekniikan nopeasta leviämisestä). On kuitenkin selvää, että ja viestintäteollisuudessa ovat välittömät vaikutukset tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden myönteisiä. Kokemukset Yhdysvalloissa, jossa rakennemuutos alkoi aikaisemmin, osoittavat, että yli 150 000 työpaikkaa luotiin vuosien 1988 ja 1995 välillä yksin PC-sektorilla (esimerkiksi yksi yhdysvaltalainen yhtiö, joka perustettiin vuonna 1985, kasvoi liikevaihdoltaan lähes kuuden miljardin dollarin ja 15 000 tällaisten työntekijän yritykseksi vuoteen 1995 mennessä). Unionin on kannustettava yhtiöiden kasvua mahdollistamalla niiden rahoitus dynaamisten yleiseurooppalaisten sekundääristen pääomamarkkinoiden kautta. Euroopan tietotekniikka- ja viestintäyritykset luovat tulevaisuuden korkealaatuiset työpaikat. tietotekniikka- työpaikkoihin 4. Poliittisten toimenpiteiden painopistealueet Tutkimukset ja laajat keskustelut teollisuuden, jäsenvaltioiden ja eri elinten kanssa osoittavat huomattavia yhteneväisyyksiä. Nämä voidaan jakaa kahteen ryhmään. Ensimmäiseen kuuluvat teletoiminnan vapauttamisen kaltaiset toimenpiteet, joihin on jo ryhdytty tai jotka ovat harkinnassa komissiossa ja kansallisissa hallintoelimissä. Näistä on seuraavassa tiivistelmä huomion kiinnittämiseksi keskeisten toimenpiteiden toteuttamisen tärkeyteen alan kilpailukyvyn kannalta. Toinen yksilöity aiheryhmä sisältää toimia, jotka käsittelevät tietotekniikka- ja viestintäteollisuutta yksittäisluontoisemmin tai joita kannattaisi tutkia tulevaisuudessa ensisijaisesti. Näitä käsitellään toisessa osassa. 4. 1. Tekeillä olevat toimenpiteet, jotka edellyttävät kiireellistä täytäntöönpanoa 1996 laajassa Marraskuussa toimintasuunnitelmassa5 on pyritty tarkentamaan komission painopistealueita. Siinä vastataan nopean edistymisen tarpeeseen ja määritellään kiireelliseksi EU:n sitoutuminen tietoyhteiskunnan kaikkien osa-alueiden tehokkaaseen toteuttamiseen. Painopistealueet ovat: tietoyhteiskuntaa hyväksytyssä koskevassa • jäsenvaltioiden televiestintäalan markkinoiden Kaikkien vapauttaminen ennen 1. 1. 1998 on elintärkeää. Komissio on päättänyt, että tehdyt sitoumukset pannaan lainsäädännöllistä kehitystä jäsenvaltioissa. täytäntöön ja se seuraa tarkasti toteuttama tehokas • Sähköinen kaupankäynti on tietoyhteiskunnan ensimmäinen käytännön ilmentymä ja ensimmäinen merkittävä tulevaisuuden sovellus. Tiedonannossa "Palvelut työllisyyttä 5 KOM(96)607, 27. 11. 1996 - Komission tiedonanto "Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan eturintamassa: jatkuva toimintasuunnitelma". -8 parantamaan"6 tehtiin eurooppalainen aloite sähköisestä kaupankäynnistä. Komissio on antanut tämän aloitteen toteuttamiseksi neuvostolle tiedonannon, jossa luetellaan keskeiset painopistealueet, joilla on löydettävä ratkaisuja. Tekijänoikeuksia, ja yhteensopivuutta ja standardeja kilpailun alalla koskevien kansainvälisesti periaatteiden ja sääntöjen vahvistaminen ja hyväksyminen. yksityisyyttä oikeuksia, koskevia yksilöä tietoturvaa, sovittujen On suoritettava ja lisääviä toimenpiteitä Euroopan teollisuuden ja yhteiskunnan rohkaisemiseksi lisäämään tieto-ja viestintätekniikan käyttöä. laajennettava omaksumista nopeuttavia tietoisuutta ja tiedonsiirrossa hyödyntävät Laajakaistatekniikkaa esittämässä toimintasuunnitelmassa käsitellään joita toimia, kansainvälisellä tasolla. tarvitaan Euroopan merkittävän satelliittijärjestelmät: komission lainsäädännöllisiä muutoksia ja t&k- varmistamiseksi osallistumisen ilmaantumassa Euroopan Liikenteen alalla on (TEN) uusia sovelluksia, uusia lentoliikenteen valvontajärjestelmiä ja lukuisia kuluttajasovelluksia, jotka tarjoavat kasvavat markkinat Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuudelle. Liikenteen älyjärjestelmiin (ITS) ja paikallistamis- ja navigointijärjestelmiin (GNSS) liittyviä toimintasuunnitelmia valmistellaan. laajuisten verkkojen T&k:n puiteohjelma on erityisen tärkeä silloin kun pyritään mahdollisimman hyvin koko EU:n alueella hyödyntämään kilpailukyvyn ylläpitämiseksi tarvittavat huomattavat t&k- investoinnit. Viidennessä ohjelmassa, jonka tarkoitus alkaa 1998, keskitytään erityisesti käyttäjien osallistumiseen tutkimukseen ja kehittämiseen, mikä on ensisijaisen tärkeää sen varmistamisessa, että toimenpiteet vastaavat todellisiin tarpeisiin markkinoiden vaatimusten mukaisesti. Samanaikaisesti tekniikoiden kehitystyölle jaotellaan neljään osa-alueeseen: kansalaisille kootaan yhdeksi ohjelmaksi suunnattuihin palveluihin, ja keskeisiin tekniikoihin. Myös vastekykyä ja joustavuutta lisätään. sähköiseen kaupankäyntiin, multimedian tuki keskeisten sisältöön ja taitoja tarpeellisia tarjottaessa tekniikoiden tehokkaampi työntekijöille perusrakenteet tekniikalla, (erityisesti kouluttaminen käytössä. Koulutuksen ja kulttuurilaitokset alan Koulutus on ratkaisevalla sijalla ja joustavuutta uusien on ajantasaistettava varustamalla koulut joka mahdollistaa verkkoyhteydet liityttävä myös edistää opettajien yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kansallisia toimenpiteitä koulutuksen tarjoamiseksi liittyvissä asioissa. Komission joulukuussa 1996 eurooppalaisille tietoyhteiskunnassa" kokoaa yhteen hyväksymä helpottamiseksi. tekijät tärkeimmät Toimintasuunnitelmaa tarkoitettuja tietokoneohjelmia ja multimediasovelluksia käsittelevän työryhmän toiminta - useiden komission yksiköiden yhteinen ehdotus, joka mahdollistaa siten yhteisön tuen saannin tälle alalle. Toimenpiteitä jatketaan ensi vuonna. Internetiin). Tähän olisi sovellusten käytössä. Komissio toteutetaan ottamalla huomioon opetuskäyttöön toimintasuunnitelma tietoyhteiskuntaan tulevaisuuden hankkimisen "Oppiminen taitojen SEC(96)6, 27. 11. 1996 - "Palvelut työllisyyttä parantamaan", tiedonanto Eurooppa-neuvostoile. -9 Kielikysymystä, käsitellään tietoyhteiskunta-ja kieliteknologia -ohjelmissa7. joka on erityisen tärkeä ohjelmistotuotannon kannalta Euroopassa, 4. 2 Uudet toimenpiteitä vaativat alueet näillä Toiminta tavarantoimittajien puolella, kuten esikuva-analyysit avaamiseen, esimerkiksi markkinoille pääsy tai omaksumiskyvyn parantamistoimenpiteet. parantamiseen tai kysyntäpuolen ja koulutus, kohdistettava olosuhteiden aloilla joko olisi kilpailun valmistajille viedä ja parantaminen: täytäntöön heti Tietotekniikkasopimuksen paremmat mahdollisuudet ITA-sopimus on pantava tuotantokustannuksia Euroopassa joka alkoi GATT-neuvottelujen laajentamiseksi niihin WTO:hon kuuluviin maihin Maailmanlaajuisen (ITA) solmiminen maailman kauppajärjestön WTO:n konferenssissa Singaporessa joulukuussa 1996 ja WTO:n televiestintäsopimus tämän vuoden helmikuussa ovat erittäin tärkeitä askeleita tähän suuntaan. Tullitariffien poistaminen kaikilta tietotekniikkatuotteilta vuoteen viimeisellä 2000 mennessä kiihdyttää kehitystä, kierroksella. Se auttaa alentamaan alan ja antaa tuotteitaan muille eurooppalaisille markkinoille. toteutettava laajentamiseksi. Olisi aloitettava toimet alueellisen tarkistusmekanismi tuotevalikoiman kattavuuden (erityisesti Etelä- Amerikassa), jotka eivät ole sopimuspuolia, kun taas osallistumista ITAan olisi vaadittava WTO:n jäsenehdokkailta, erityisesti Kiinalta ja Venäjältä. ITAn seurauksena tapahtuvan tariffien poistumisen myötä huomio kiinnittyy muunlaisten kaupan esteiden poistamiseen varsinkin vastavuoroista ja yhdenmukaisempien tunnustamista koskevin sopimuksin standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen avulla. Ensisijaisesti on jatkettava EU:n ja Yhdysvaltojen välisissä TABD-neuvotteluissa (Trans Atlantic Business tunnustamista koskevan sopimuksen aikaan Dialogue) aloitettua saamiseksi Yhdysvaltojen kanssa ja erityisesti on tutkittava mahdollisuuksia laajentaa valmistajien vaatimustenmukaisuusvakuutusten käyttöä. Toimintaa kehitetään myös EU:n ja Yhdysvaltain pienyritystoimintaa koskevan yhteistyön (TASBI) puitteissa. Näitä ja muita kauppapolitiikan välineitä pitäisi käyttää yhdenmukaisella tavalla sen varmistamiseksi, että sekä unionin alueella että teollisuus Euroopan maailmanlaajuisilla markkinoilla. toimii optimaalisissa olosuhteissa työtä vastavuoroista samalla Tieto- ja viestintätekniikan omaksumisen nopeuttaminen ja tietoisuuden lisääminen: Julkishallinto voi ja sen pitäisi tehdä enemmän tieto- ja viestintätekniikan omaksumisen kannustamiseksi sekä omissa yksiköissään että suuren yleisön osalta. Ensinnäkin koulutusviranomaisten on parannettava tieto- ja viestintätekniikan hankintaa kouluihin tien valmistamiseksi tietoyhteiskuntaan. Lisäksi heidän on vastattava yleisön vaatimukseen paremmista ja kustannustehokkaammista palveluista. Laajemmin katsottuna kansallisten ja yhteisön politiikkojen edistäminen monilla aloilla hyötyisi tieto- ja viestintätekniikan keinojen 6 osoittaa tietotekniikkainvestointien suhteellisen puutteen eteläisissä ja syrjäisissä jäsenvaltioissa huolimatta siitä, että tietotekniikka on voimakas väline yhteenkuuluvuuden edistämisessä yhdistäessään alueita ja vähentäessään esteitä. Joukko jäsenvaltioita on parhaillaan luomassa innovatiivisia vero-ja muita kannustimia, joiden tarkoituksena on tieto-ja viestintätekniikan käytöstä. Esimerkiksi innovatiivisesta nopeutuneesta kuva 7 KOM(96)456, 2. 10. 1996. Monivuotinen ohjelma yhteisön kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi tietoyhteiskunnassa. Hyväksytty neuvostossa 8. 10. 1996. 10- omaksumisen nopeuttaminen kodeissa, kouluissa ja yrityksissä. Nämä suunnitelmat osoittavat tietäjä niitä olisi jäljiteltävä ja laajennettava yleisesti koko unionissa. ja nopeuttamiseksi riippuvaisia ostajan tukemiseksi. Saadakseen etua Erityisesti kuluttajamarkkinat ovat Uusien markkinoiden luominen ajanmukaisin standardein: Standardien luomisesta ja noudattamisesta on tullut yksi keskeisistä yritysten strategisista keinoista luoda uusia luottamuksen markkinoita. tärkeydestä luomisesta tuotteisiin ja siten toimittajien välisen yhteistyön aloittamisen yleismaailmallisten standardien tällaisesta yhteistyöstä tuottajien on annettava panoksensa tekniikan, standardien tai markkinoiden muodossa ja oltava aktiivinen kansainvälisessä standardoinnissa, jos ne eivät halua jäädä teknisesti ja liittyvään puoleen on myös kaupallisesti muista jälkeen. Standardisoinnin sääntelyyn kiinnitettävä huomiota menettelyjen yksinkertaistamiseksi (esim. tuottajan vaatimustenmukaisuusvakuutus), jotta uusien tuotteiden markkinointi ei estyisi. Alan standardit ovat yleisesti ottaen luonteeltaan maailmanlaajuisia, mutta usein useampi alueellisiin erityispiirteisiin perustuva standardi kilpailee markkinoiden hyväksynnästä. Eurooppalaisten yritysten ei siis pelkästään pitäisi osallistua teknisten määrittelyjen standardointiin kansainvälisten yhteenliittymien välityksellä, vaan toimia mahdollisuuksien mukaan myös eurooppalaisista lähtökohdista. Euroopan komissio tukee joustavia ja avoimia yhteistyöjärjestelyjä, joilla mahdollistetaan eurooppalaisten yritysten osallistuminen alan kansainväliseen standardointiin. Yritysten olisi edistettävä eurooppalaisiin erityispiirteisiin perustuvien standardien kansainvälistä hyväksymistä. Tämä edellyttää tärkeimpiä tuotteille tärkeimpien strategisten asetettavia vaatimuksia koskevien toimijoiden teknisiksi määrittelyiksi vaatii käytännöllisiä ja joustavia välitysmekanismeja, jollaisia teollisuuden on kehitettävä kanssa. Euroopan komissio tukee, muodollisten eurooppalaisten standardien käyttöönoton lisäksi, teknisten kehittämistä Euroopan markkinoilla toimijoille. Yhdenmukaisuuden ja eurooppalaisten standardoinnin voimavarojen eurooppalaisten standardointijärjestöjen alaisuudessa kiireellisesti harkittava keskitetyn kokoavan elimen perustamista. vaatimusten muuntaminen standardointimenettelyjen kesken8. Käyttäjien läheisessä yhteistyössä standardointijärjestöjen teollisuusvetoisten varmistamiseksi eurooppalaisten ominaisuuksien optimaalisen sopimusten solmimista asettamien käytön olisi Laajentumisen mahdollisuuksien hyödyntäminen: Euroopan unionin laajentuminen tarjoaa eurooppalaiselle tietotekniikka- ja viestintäteollisuudelle laajentuneet ja kasvavat sisämarkkinat ja sen myötä kasvavia mittakaavaetuja sekä uusia kehittyviä alueita, joille kustannusherkkiä toimintoja voidaan sijoittaa. Eurooppalaisella alan teollisuudella on tässä mahdollisuus tarkistaa tuotannon ja alihankinnan rakenteita, kuten yhdysvaltalaiset ja aasialaiset tuottajat ovat tehneet, ja näin parantaa kilpailukykyään maailmanmarkkinoilla. näissä maissa, jotka Suuri osa teollisuutta on käynnistämässä erilaista yhteistyötä kilpailukykyisten ammattitaitoa. Eurooppalaiset tuottajat ovat tuomassa joitakin toimintojaan takaisin Kaukoidän maista hyötyäkseen näistä usein paremmista olosuhteista ja jättäen Kaukoidän tehtaat keskittymään kasvaviin ja yhä avoimempiin paikallisiin markkinoihin. EU:n ja KIE-maiden välisen yhteistyön helpottamiseen kiinnitetään erityistä huomiota. Tämä kehitys on jo meneillään rohkaisee kulutuselektroniikkateollisuudessa. Komissio laajentamaan sitä alan muille osa-alueille. Teollisuuden ehdottamia toimia ovat mm. tavarantoimittajien esikuva-analyysit (benchmarking), tavarantoimittajien kokoukset, paikan tuotanto-olosuhteiden tarjoavat myös toimintaa tällaista lisäksi tukee ja Esimerkki tällaisista sopimuksista on aiesopimus "Open Access to Electronic Commerce for European SMEs", joka koskee pk-yritysten mahdollisuuksia harjoittaa sähköistä kauppaa. koulutus tapahtuva päällä teollisuuden edustusmahdollisuuksien perustamista ja vahvistamista KIE-maissa. Liittymistä edeltävä tasavertaisten reilun kilpailun edellytysten strategia toimintaolosuhteiden luomiselle, mikä hyödyttää Euroopan teollisuutta. laatutyöryhmät. Komissio tarjoaa vankat puitteet tukisi ja ja yhteistyön edistäminen: Lukuisia muita Teollisuuden teollisuuden yhteistyöaloitteita on tekeillä tai jo ehdotettuna, varsinkin entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisisten valtioiden, Välimeren, Etelä-Amerikan ja Aasian alueilla. Myös useita vienninedistämistoimia on ehdotettu. Mitä tulee tietotekniikka- ja viestintäteollisuuteen ja erityisesti alan pk-yrityksiin, lisää panostusta tarvitaan teollisuuden tietoisuuden lisäämiseksi painopistealueidensa määrittelyssä auttamiseksi mahdollisuuksista olosuhteittensa mukaisesti. Lisäksi valtionrajojen yli harjoitettava yhteistyö hyötyisi suuresti lisääntyneestä yhteensovittamisesta jäsenvaltioiden jo olemassa olevien ohjelmien kesken. yritysten tärkeitä ja teollisuuden uusien korkean luomisessa. Euroopassa ollaan Pk-yritysten perustamisen helpottaminen: 9 Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat ratkaisevan tärkeitä uusien työpaikkojen syntymisen kannalta ja tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden keskeinen tekijä (erityisesti ohjelmistojen ja multimedian sisällön tuotannossa), koska niillä on usein johtava asema uusien tekniikoiden ja innovatiivisten tuotteiden teknologian tietotekniikkayritysten määrässä huomattavasti Yhdysvaltoja jäljessä. Tämä on vakava puute, mikä näkyy siitä, että monet alan nykyisistä markkinajohtajista olivat pk-yrityksiä Yhdysvalloissa alle 20 vuotta sitten. Suotuisan toimintaympäristön aikaansaamiseen ja rahoituksen järjestämiseen uusille innovatiivisille yrityksille tähtäävät poliittiset aloitteet ovat erittäin tärkeitä. Poliittisissa aloitteissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota riskipääoman saatavuuden helpottamiseen ja rahoituslaitosten kanssa olisi pyrittävä yhteistyöhön tekniikoiden arvottamisen kaltaisten mekanismien luomiseksi. Edelleen tulisi jatkaa pyrkimyksiä vähentää hallinnollista taakkaa, joka usein on lannistava tekijä. Varsinkin uusien yritysten perustamisympäristöön voitaisiin soveltaa esikuva-analyysiä vertailemalla tilannetta Euroopassa ja muualla, erityisesti Yhdysvalloissa (Silicon Valley). Nämä ongelmat ovat olleet ilmeisiä jo kauan, mutta tilanne on edelleen kriittinen. Komission ja jäsenvaltioiden on tarpeen kiireellisesti kehittää nopeita ja tehokkaita toimia. Komissio aikoo myös käyttää "Pk-yritysten maailmanlaajuisia markkinoita" koskevaa G7- kokeiluhanketta10 maailmanlaajuisen kokemustenvaihdon rohkaisemiseen ja muunkinlaisen yhteistyön helpottamiseen. tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden Keskittyminen työllisyyteen: ammattitaito ja koulutus: Kuten aiemmin mainittiin, rakenteita on uusittava jatkuvasti Euroopan kilpailukyvyn säilyttämiseksi, parannettava tuotteita ja prosesseja lisäarvon hankkimiseksi ja sijoitettava uudelleen vähemmän tuottavia kustannusherkkiä toimintoja. Ammattitaidon parantaminen on prosessin keskeinen osa. "Ammattitaitostandardeja" koskevan suunnitelman täytäntöönpano voisi edistää huomattavasti tämän tavoitteen toteuttamista. Pääasiallisiin toimintoihin liittyvien ammattitaitoprofiilien laatiminen koko teollisuuden alalla tarjoaa viiteperustan pätevän työvoiman luomiseksi, suoritusten parantamiseksi ja koulutusohjelmien määrittelemiseksi. Tällaiset standardit parantavat myös työmarkkinoiden toimintaa tarjoamalla selkeän perustan työnantajan tarpeiden ja tarjotun ammattitaidon 9 Pk-yritysten erityispiirteitä käsitellään komission 20 päivänä marraskuuta 1996 antamassa "Euroopan innovaatioita koskevassa toimintasuunnitelmassa". KOM(96)589. 10 G7-ryhmän ministerikokouksessa Brysselissä helmikuussa 1995 käynnistetty hanke. 12 yhteensovittamiseksi. Standardit tarjoavat lisäksi käytännöllisen perustan paremmalle yhteistyölle teollisuuden, koulujen ja korkeakoulujen välillä ja perusteet jäsenvaltioiden koulutusviranomaisten räätälöidä opetussuunnitelmat 21. vuosisadan digitaaliselle taloudelle. pyrkimyksille Esikuva-analyysien edistäminen: Euroopan komissio katsoo esikuva-analyysin olevan tehokas ja vaikuttava keino parantaa kilpailukykyä ja aikoo edistää sen käyttöä yrityksissä, luonteensa vuoksi varsinkin pk-yrityksissä. Taloudellisen merkityksensä ja globaalin tietotekniikka- ja viestintäteollisuus on ensimmäisten joukossa valittu tällaisten vertailujen kohteeksi, ja Alankomaiden hallitus on teettänyt alasta esikuva-analyysin. Komissio pyrkii edistämään analyysimenettelyä sektorikohtaisesti ja toimintaympäristön tasolla. Euroopan koko talouden kilpailukyky hyötyy alan teollisuuden parannuksista. Teollisen suorituskyvyn järjestelmällinen korjaaviin ryhtyminen edistävät kehitystä. Komissio arvioi uudelleen nykyiset toimenpiteisiin tarkoituksenmukaisten tietolähteensä vertailuindikaattorien hankkimiseen ja muuttaa tiedonhankintatapojaan tarvittaessa. Se työskentelee tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja teollisuuden kanssa tunnistaakseen teollisuuden kannalta merkitsevät tekijät ja toimivimmat käytänteet. Tässä yksilöityihin tarkasteltaviin alueisiin sisältyy pk-yritysten perustaminen ja kiinteät ohjelmat. tarkastelu, suhteellisten heikkouksien selvittääkseen, tunnistaminen soveliaita ovatko ne ja 5. Päätelmä Tässä tiedonannossa on yksilöity lukuisia toiminnan keskeisiä alueita. Mitä kauemmin niiden tehokas toteuttaminen viivästyy sitä vaikeampaa on säilyttää Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden johtava asema. Telealan vapauttaminen on ratkaisevan tärkeää, mutta myös muut toimet ovat tarpeellisia, kuten edellä esitettiin. tämän tarkoitus on Komission työskennellä yhdessä jäsenvaltioiden ja teollisuuden kanssa mainittuja keskeisiä aloja koskevien erityistoimien laatimiseksi, niiden (komissio, jäsenvaltiot, teollisuus) toimesta koskevan työohjelman laatimiseksi ja edistymistä koskevan säännöllisen tarkistusmekanismin perustamiseksi. täytäntöönpanoa kaikkien asianomaisten osapuolten tiedonannon antamisen jälkeen - 1 3- Liite 1 Neuvoston 18 päivänä marraskuuta 1991 antama päätöslauselma ja sen seuranta Vuoden 1991 " päätöslauselman jälkeen on t&k:n neljännen puiteohjelman käynnistämisessä menestyksekkäästi huomioitu t&k:lle asettamat vaatimukset. Käyttäjien ja markkinoiden tarpeet ovat olleet ohjenuorina vastaavissa t&k- ohjelmissa (Esprit, ACTS ja Telematiikka) ja tämän seurauksena kehitetyillä tekniikoilla on suoraa markkinavaikutusta. tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden Tulosten mahdollisimman tehokas hyödyntäminen ja aktiivinen kansainvälinen yhteistyö ovat olleet ohjelmien keskeisiä osa-alueita. Huomiota on kiinnitetty pk-yrityksiin. Yhteisvaikutuksia Eureka-ohjelman kanssa on vahvistettu. Kuten vuoden 1991 päätöslauselmassa selvitettiin, markkinoille pääsyn olisi perustuttava monenvälisyyden periaatteeseen. Tämä lähestymistapa on omaksuttu GATTissa, jossa Uruguayn kierroksella päästiin huomattaviin tullitariffien alennuksiin. Näitä neuvotteluja seurasi tietotekniikkasopimus (ITA), joka johtaa tullimaksujen poistumiseen useimmilta tietoteknisiltä tuotteilta vuoteen 2000 mennessä. Yhtä tärkeää on se edistys, joka on televiestintäpalveluiden tekemällä helmikuussa saavutettu maailmanmarkkinoiden avaamisesta. 1997 WTO:n sopimus Monenvälinen lähestymistapa ei sulje pois kahdenvälisiä toimia silloin, kun ne ovat tarpeen. Yhdysvaltoihin ja Japaniin on säännöllisesti oltu yhteydessä vastalauseiden esittämiseksi sellaisia kahdenvälisiä sopimuksia vastaan, jotka syrjivät EU:ta (esimerkkinä Yhdysvaltojen ja Japanin puolijohdesopimus). "Keskitetty tietopiste" on perustettu keräämään tietoa ja analyysejä markkinoille pääsystä ja kertomuksessa12 kilpailukäytänteistä käsiteltiin kilpailua rajoittavia menettelyjä, hankintamenettelyjen vääristymiä, valtion tukia ja annettiin esimerkkejä syrjivistä käytänteistä ja rakenteellisista rajoitteista. teollisuusvaltioissa. tärkeimmissä Julkaistussa teollisuuden yhteistyöhankkeita on toteutettu. Tärkeänä esimerkkinä voidaan Joitakin mainita kuluttajaelektroniikan tuottajia palveleva rakenneosa- ja komponenttiteollisuus, jonka tuotantomenetelmiä on verrattu alan japanilaisten yritysten vastaaviin. Tämä on toteutettu yhteistyönä yritysten toimintaa vertailevassa, eurooppalaisten ja japanilaisten kulutuselektroniikkayritysten komission ja MITIn tuella järjestämässä esikuva-analyysi- hankkeessa. Toiminta on synnyttänyt monia hyödyllisiä ehdotuksia ja auttanut tuottajia ja kuluttajia ymmärtämään toistensa vaatimuksia paremmin, sekä johtanut parempiin tuloksiin ja lisääntyneeseen liiketoimintaan. Ohjelmassa ollaan nyt keskittymässä Keski- ja Itä- Euroopan maihin ja lisääntyneeseen liiketoimintaan. " Neuvoston päätöslauselma, annettu 18 päivänä marraskuuta 1991 elektroniikasta sekä tieto- ja viestintätekniikasta 12 Teollisuusministereille 11 päivänä maaliskuuta 1994 esitetty kertomus 14 Kuva 1: Tietoliikenne-ja viestintäteollisuuden rakenteelliset suuntaukset ENNEN NYT Palvelut (tietoyhteiskunta) Markkinat koulutus ^ C sähköinen kaupankäynti^) (f tiedonvaihto T ^5N c < 01 Tietotekniikka-ja viestintäala työllistäjänä Elhssa (tuhansina työntekijöinä ilmaistuna) Kuva 2 Tietokoneet Komponentit Kulutuselektroniikka Televiestintälaitteet Ohjelmistot ja palvelut Yhteensä Lähde: BIPE 1980 1990 1994 242 258 230 493 270 284 243 181 392 612 175 224 110 361 732 1493 1712 1602 /6 EU:n 12 jäsenvaltion tietotekniikkateollisuus prosentteina koko tuotantoteollisuudesta (81 -90-94) Kuva 3. 1 7. 8% Työntekijöiden maBra Kokonaisinvestoinnit Tuotanto ifman ALV: Tuotenkustannuaten a 1 9 90 hinnoissa bruttoarvonlial 1 9 90 ilmoitettuna hinrtoiau EU:n 12 jäsenvaltiota: Tärkeimpien indikaattorien vertailu (prosentteina koko tutantoteollisuudesta) Kuva 3. 2 12. 2% [Tietotekniikka I Kemianteollisuus I Autoteollisuus (0 0) "O 3 3 "5 O O Työntakijöiden määrä Liikevaihto Tuotanto ilman ALV: a 1990 hinnoissa ilmoitettuna Tuotankustannuste n bruttoarvonlisä 1990 hinnoissa Indikaattorit /? Tieto-Ja viestintätekniikan markkinoiden kasvu, CGAR 1996-98 Kuva 4. 1 Koko alan markkinat Telealan palvelut Televiestintälaitteet Palvelut Ohjelmistotuotteet Tietoliikennelaitteistot Toimistotekniikka Tietokoneet Lähde EITO 97 9. 50 10% Länsi-Euroopan tieto-ja viestintätekniikan markkinat 1996 miljardeina ecuina' Kuva 4. 2 1996 Arvo 148 58 % koko alasta 47. 1 Koko tietotekniikka Tietokoneet ja tietoliikennelaitteistot Toimistotekniikka Ohjelmat Palvelut Laitteiden ylläpito ja tuki Koko televiestintä Televiestintälaitteet Telealan palvelut Yhteensä Huom: *Länsi-Eurooppa kattaa 15 EU-maata ja 2 EU:n ulkopuolista maata (Sveitsi ja Norja) ** On huomattava, että kaikki luvut on pyöristetty lähimpään miljardiin ecuun 31 37 15 167 29 138 315 100 18. 4 2. 5 9. 9 11. 6 4. 7 52. 9 9. 1 43. 8 vuoden 1996 kiintein valuuttakurssein. Tämän vuoksi osat yhteenlaskettuna eivät ehkä vastaa kokonaislukua. Lähde: EITO 97 Länsi-Euroopan tieto- ja viestintätekniikan markkinat tuotteittain 1996 Kuva 4. 3 Kokonaisarvo = 315 miljardia ecua Toimisto tekniikka 3% Televiestintä laitteet 9% Laitteistojen ylläpito ja tuki 5% Source: EITO 87 /<P Maailman tietotekniikkamarkkinat alueittain: prosentuaaliset osuudet Markkina-arvon mukainen jakauma 1995-1997. Miljardia ecua Kuva 5. 1 1996 Value 154 225 92 16 57 544 1995 29. 4 41 16. 9 2. 7 10 100 1996 % 28. 3 41. 4 16. 8 2. 9 10. 5 100 1997 % 27. 5 41. 8 16. 6 11. 1 100 Eurooppa* Yhdysvallat Japani 4 tiikeriä4 Muut* Yhteensä Huom: * Eurooppa kattaa Länsi- ja Itä-Euroopan ** 4 tiikeriä = Hong Kong, Etelä-Korea, Singapore, Taiwan *** Muut = Muu maailma Lähde: EITO 97 Maailman tietotekniikkamarkkinat alueittain. 1996 Kuva 5. 2 Kokonaisarvo = 544 miljardia ecua Muu maailma 17% 4 tiikeriä 3% Lähde: EITO 97 h ST/GDP eli tietotekniikan osuus bruttokansantuotteesta (vähennettynä ulkomaisten sijoitusten tuotoilla) sekä henkeä kohti Länsi-Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa. 1995 Kuva 6 IT/GDP % Tietotekniikka henkeä kohti, ecua Japani Yhdysvallat Sveitsi Ruotsi Portugali Norja Alankomaat Irlanti Kreikka Suomi Tanska Belgia/Luxemburg Itävalta Espanja Italia Yhdistynyt kuningaskunta Ranska Saksa EU Länsi-Eurooppa Lähde: EITO 97 < 3. 67 942 2. 4 2. 86 2. 9 2. 5 2. 71 1. 63 0. 62 2. 31 2. 25 2. 76 1. 8 2. 55 2. 05 I 2. 07 2. 01 2. 04 0. 5 1 1. 5 2. 5 3. 5 500 1000 EU:n 12 jäsenvaltiota: Tietotekniikkateollisuuden, kemianteollisuuden ja autoteollisuuden kauppatase Kuva 7 Autoteollisuus Tietotekniikkateollisuus Kulutuselektroniikka Televiestintälaitteet Toimistotekn iikka/ tietokoneet Kemianteollisuus e 1995 • 1990 • 1985 • 1980 -30000 -20000 -10000 0 10000 20000 30000 Miljoonaa ecua old Internet-palvelimien määrä 1000 henkeä kohti, heinäkuu 1996 59 Kuva 8 Lähde EITO 97 / Network Wizards, http://www. nw com and Analysys c?/ ISSN 1024-4492 KOM(97) 152 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 16 08 Luettelonumero : CB-CO-97-157-FI-C ISBN 92-78-18709-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg M


title: Commission Regulation (EC) No 658/97 of 16 April 1997 amending Regulation (EC) No 1854/96 establishing a list of reference methods to be applied for the analysis and quality evaluation of milk and milk products under the common market organization

eurovoc_concepts:
application of EU law
common organisation of markets
food inspection
milk
milk product
product quality

formats: html pdfa1b print


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 653/97 of 16 April 1997 fixing the representative prices and the additional import duties for molasses in the sugar sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
import
molasses
representative price


title: VERORDENING (EG) Nr. 667/97 VAN DE COMMISSIE van 16 april 1997 tot wijziging van de invoerrechten in de sector granen

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 663/97 av den 16 april 1997 om fastställande av exportbidragen för ägg

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund


title: 98/212/CE: Decisión de la Comisión de 16 de abril de 1997 relativa a las ayudas concedidas por Italia a Enirisorse SpA (El texto en lengua italiana es el único auténtico) (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
exchange of information
holding company
industrial enterprise
industrial restructuring

formats: html pdf print

text: L 80/32 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 3. 98 II (Actos cuya publicaci(cid:155)n no es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) COMISI(cid:222)N DECISI(cid:222)N DE LA COMISI(cid:222)N de 16 de abril de 1997 relativa a las ayudas concedidas por Italia a Enirisorse SpA (El texto en lengua italiana es el ´unico aut(cid:130)ntico) (Texto pertinente a los fines del EEE) (98/212/CE) LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, el primer p ´arrafo del apartado 2 de su art(cid:146)culo 93, Visto el Acuerdo sobre el Espacio Econ(cid:155)mico Europeo y, en particular, la letra a) del apartado 1 de su art(cid:146)culo 62, Despu(cid:130)s de haber emplazado a los interesados, de confor- midad con lo dispuesto en los mencionados art(cid:146)culos, para que le presentaran sus observaciones, Considerando lo que sigue: I la Comisi(cid:155)n Mediante carta de 15 de enero de 1996, inform(cid:155) al Gobierno italiano de su decisi(cid:155)n de incoar el procedimiento previsto en el apartado 2 del art(cid:146)culo 93 del Tratado con respecto a las ayudas concedidas a Eniri- sorse SpA y al grupo de sociedades encabezadas por la misma (en lo sucesivo denominada «Enirisorse»). Enirisorse, controlada ya en su totalidad por el holding p ´ublico italiano ENI, fue recapitalizada con 1,819 billones de liras italianas en el per(cid:146)odo 1992-1996. La Comisi(cid:155)n decidi(cid:155) incoar el procedimiento respecto de dicha inyec- ci(cid:155)n de capital. La decisi(cid:155)n de la Comisi(cid:155)n fue publicada en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas (1) junto con la invitaci(cid:155)n, dirigida a los dem ´as Estados miembros y a terceros interesados, de que presentaran sus observaciones sobre las medidas en cuesti(cid:155)n. (1) DO C 102 de 4. 4. 1996, p. 11. El Gobierno italiano respondi(cid:155) mediante cartas de 3 de julio de 1996, de 5 de agosto de 1996 y de 13 de enero de 1997. Ning ´un Estado miembro ni otra parte interesada han presentado observaciones a la Comisi(cid:155)n. II En su respuesta a la carta por la que se incoa el procedi- miento, el Gobierno italiano, al tiempo que proporcio- naba informaciones detalladas sobre el plan de reestructu- raci(cid:155)n de Enirisorse, formulaba las observaciones gene- rales siguientes: 1) las recapitalizaciones no han sido efectuadas por el Estado ni se han utilizado fondos p ´ublicos a tal fin; 2) las recapitalizaciones efectuadas por el ENI a favor de Enirisorse eran conformes al principio del inversor privado y no constitu(cid:146)an, por lo tanto, una ayuda de Estado; 3) las recapitalizaciones constitu(cid:146)an, en su caso, una ayuda de Estado compatible con el mercado com ´un. En cuanto al punto 1, la tesis del Gobierno italiano es que las recapitalizaciones no han sido efectuadas directamente por el Estado, sino por el ENI, y que las operaciones llevadas a cabo por el ENI respecto de Enirisorse, sociedad controlada por el mismo, no son autom ´atica- mente atribuibles al Estado italiano. El Gobierno italiano desea insistir en que en julio de 1992, el ENI, organismo de Derecho p ´ublico, fue trans- formado en una sociedad an(cid:155)nima. Las acciones del ENI pertenecen al Ministerio del Tesoro. 18. 3. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 80/33 Por otra parte, el ENI no estar(cid:146)a ya sujeto a las directrices del Gobierno. En noviembre de 1995, el Ministerio del Tesoro vendi(cid:155) el 15 % de las acciones del ENI por un total de 6,3 billones de liras italianas. El ENI cotiza en las bolsas de Mil ´an, Londres y Nueva York. Todas las recapitalizaciones fueron llevadas a cabo por el ENI con fondos propios procedentes de otras sociedades del grupo que operan en otros sectores y no son, por lo tanto, recursos estatales. Por lo que se refiere al punto 2, el Gobierno italiano asegura que las recapitalizaciones se han efectuado exclu- sivamente con fondos propios del ENI a fin de financiar un programa radical de cierres, liquidaciones y reestructu- raciones de sociedades y/o actividades no fundamentales. Por otra parte, la recapitalizaci(cid:155)n era la opci(cid:155)n menos costosa para la sociedad frente a los convenios de acree- dores. El Gobierno italiano sostiene que el comportamiento de la sociedad ante las recapitalizaciones era conforme a la argumentaci(cid:155)n del Tribunal de Justicia de las Comuni- dades Europeas en su sentencia de 21 de marzo de 1991, en el asunto 303/88 Italia/Comisi(cid:155)n (1). El Tribunal afirm(cid:155) en la misma que una sociedad matriz puede, durante un per(cid:146)odo limitado, prestar apoyo para enjugar las p(cid:130)rdidas de una de las sociedades bajo su control y permitir que (cid:130)sta cese sus actividades en las mejores condiciones. El Tribunal a ˜nad(cid:146)a que dicha decisi(cid:155)n pod(cid:146)a estar motivada no s(cid:155)lo por la probabilidad de obtener un beneficio material indirecto, sino tambi(cid:130)n por otras consi- deraciones, como la salvaguardia de la imagen del grupo o la reorientaci(cid:155)n de sus actividades. Por otra parte, el Gobierno italiano formul(cid:155) la observa- ci(cid:155)n a que se refiere el punto 3, seg ´un la cual las recapita- lizaciones ser(cid:146)an una ayuda de Estado compatible con el mercado com ´un con arreglo a lo dispuesto en las letras a) y c) del apartado 3 del art(cid:146)culo 92, puesto que promueven el desarrollo a largo plazo de regiones desfavorecidas que atraviesan un per(cid:146)odo de crisis industrial, por un lado, y favorecen la reestructuraci(cid:155)n de una importante actividad econ(cid:155)mica sin incidir negativamente en las condiciones de los intercambios en una medida contraria al inter(cid:130)s com ´un, por otro. Examinadas a la luz de las Directrices comunitarias sobre ayudas de Estado de salvamento y de reestructuraci(cid:155)n de empresas en crisis (2) (en lo sucesivo denominadas «las Directrices comunitarias pertinentes»), recapitaliza- ciones re ´unen, seg ´un el Gobierno italiano, los requisitos generales que se fijan en las mismas. las III Enirisorse fue constituido en 1991 como un holding puro con la intenci(cid:155)n de optimizar los recursos econ(cid:155)mico-fi- nancieros del grupo ENI y con el objetivo fundamental de concentrar en un ´unico centro de responsabilidad la gesti(cid:155)n de las participaciones del grupo en los sectores siguientes: a) miner(cid:146)a de metales no ferrosos, de extracci(cid:155)n de pirita y su transformaci(cid:155)n en ´acido sulf ´urico, as(cid:146) como las actividades mineras del carb(cid:155)n de Carbosulcis, encabe- zados por Agip Miniere (12 sociedades y 21 centros de producci(cid:155)n); b) miner(cid:146)a de carb(cid:155)n en el extranjero, de producci(cid:155)n de coque en Italia y de comercializaci(cid:155)n de carb(cid:155)n y de coque tanto en Italia como en el extranjero, encabe- zados por Agipcoal (25 sociedades y 11 centros de producci(cid:155)n); c) actividades metal ´urgicas de metales no ferrosos, perte- necientes a Nuova Samim (7 sociedades y 12 centros de producci(cid:155)n); d) qu(cid:146)mica inorg ´anica en los sectores del bario, del boro y del cloro/sosa/potasa y de los productos abrasivos y sinterizados, as(cid:146) como en el campo de la investigaci(cid:155)n sobre a avanzados, pertenecientes Samatec (5 sociedades y 9 centros de producci(cid:155)n). los materiales El ENI y su accionista decidieron en 1991 desvincularse de las actividades no estrat(cid:130)gicas para recobrar la rentabi- lidad de las estrat(cid:130)gicas, separ ´andolas de las actividades deficitarias. El objetivo ´ultimo de toda la operaci(cid:155)n era la privatizaci(cid:155)n del holding. En esta perspectiva, Enirisorse elabor(cid:155) un plan de inter- venciones las medidas siguientes: extraordinarias, que preve(cid:146)a a) en lo que se refiere a las actividades encabezadas por Agipcoal (carb(cid:155)n y coque), que presentaban resultados econ(cid:155)micos completa privatizaci(cid:155)n, previo cierre, en el caso del coque, de un centro de producci(cid:155)n que habr(cid:146)a permitido optimizar las actividades; generalmente satisfactorios: b) para las actividades encabezadas por Agip Mini(cid:138)re: 1) cesi(cid:155)n de las sociedades/participaciones en el ex- tranjero econ(cid:155)micamente v ´alidas o, en cualquier caso, de inter(cid:130)s para los operadores privados, 2) liquidaci(cid:155)n, acompa ˜nada por el cierre de los centros de producci(cid:155)n, de todas las actividades mineras en Italia, pese a los elevados costes de recuperaci(cid:155)n del medio ambiente y de despido del personal, al tratarse de actividades con p(cid:130)rdidas estructurales (minas de metales no ferrosos, de pirita y de carb(cid:155)n), 3) reestructuraci(cid:155)n, con inversiones modestas, de la actividad relativa al ´acido sulf ´urico que, gracias a esa intervenci(cid:155)n, pod(cid:146)a ser valorizada y cedida; (1) Rec. 1991, p. I-1443, punto 21. (2) DO C 368 de 23. 12. 1994, p. 12. c) para las actividades encabezadas por Samatec (pro- ductos qu(cid:146)micos inorg ´anicos y abrasivos): L 80/34 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 3. 98 1) liquidaci(cid:155)n de las actividades y cierre de los centros de producci(cid:155)n con p(cid:130)rdidas estructurales (abrasivos), 2) cesi(cid:155)n de las actividades que pod(cid:146)an ser gestionadas por otros operadores y cuyo cierre habr(cid:146)a implicado, por otra parte, gastos importantes de recuperaci(cid:155)n ambiental (bario, boro, cloro/sosa/potasa, diamantes artificiales); d) para las actividades encabezadas por Nuova Samim (metalurgia): 1) cesi(cid:155)n de sociedades y de sectores de actividad que presentaban un inter(cid:130)s evidente para otros opera- dores y que, de todas formas, habr(cid:146)an exigido grandes gastos para su liquidaci(cid:155)n o cierre, 2) reestructuraci(cid:155)n de la metalurgia primaria destinada a la consiguiente privatizaci(cid:155)n, 3) liquidaci(cid:155)n de las actividades marginales invendi- bles. Al mismo tiempo, Enirisorse program(cid:155) una serie de inter- venciones para racionalizar la sociedad, que han de reali- zarse concentrando en un ´unico centro de responsabilidad otras sociedades que ya encabezan sectores o ´areas del grupo ENI. Con arreglo a este programa, se realizaron las interven- ciones siguientes: a) reorganizaci(cid:155)n de la sociedad mediante la fusi(cid:155)n por incorporaci(cid:155)n a Enirisorse de las sociedades que enca- bezan las diversas ´areas de actividad (Agip Mini(cid:138)re, Agipcoal, Nuova Samim, Terfin, Samatec) y de otras sociedades menores (Temav, Ardisia, Unicoke, etc. ); el n ´umero de centros de direcci(cid:155)n se ha reducido de 14 a 2 y los efectivos pasaron de 650 unidades a 216 a 31 de marzo de 1996; b) cierre de un total de 16 centros industriales metal ´urgi- cos, diversificados y mineros, no rentables y no sanea- bles, y cierre de 5 l(cid:146)neas productivas metal ´urgicas menores; c) liquidaci(cid:155)n de sociedades mineras y diversificadas, no rentables y no saneables, desde la perspectiva del empresario privado (SIM, Carbosulcis, Mineraria Campiano, Attivit(cid:133) Meridionali, Simur y otras socie- dades menores) y de sociedades comerciales y finan- cieras que hab(cid:146)an dejado de ser instrumentales (Non- fermet, Eurobatex, Nuova Samim Metals, Agipcoal International y otras sociedades menores); e) cesi(cid:155)n/liquidaci(cid:155)n de todas las sociedades de qu(cid:146)mica inorg ´anica y de abrasivos (Societ(cid:133) Chimica di Larde- rello, Societ(cid:133) Sali di bario, Eurosic, Supradiamant, Karl Hertel); f) cesi(cid:155)n de todas las actividades (sociedades y ramas de sociedades) en el campo del aluminio (Sacal), de la transformaci(cid:155)n del cobre (establecimientos de Monca- lieri, Pieve Vergonte y Sulmona), del tratamiento de los humos de acerer(cid:146)a (Ponte Nossa) y del plomo secun- dario (establecimientos de Paderno Dugnano y Marcia- nise); g) cesi(cid:155)n de Comerint (servicios de ingenier(cid:146)a y forma- ci(cid:155)n) y de la sociedad Manifatture Cotoniere del Mezzogiorno. A consecuencia de las cesiones efectuadas, de las fusiones para la incorporaci(cid:155)n a Enirisorse de sociedades que hab(cid:146)an dejado de ser instrumentales y de la liquidaci(cid:155)n de sociedades, el n ´umero de las sociedades operativas se redujo, en el per(cid:146)odo comprendido entre 1992 y marzo de 1996 de 60 a 3: Pertusola Sud, Nuova Solmine, ambas controladas por Enirisorse y la propia Enirisorse. A 31 de marzo de 1996, el n ´umero de los centros de producci(cid:155)n operativos hab(cid:146)a pasado de 56 a 5, de los cuales tres estaban encuadrados en Enirisorse (polo inte- grado por Portovesme/San Gavino, para el zinc y el plomo primario; establecimiento de Porto Marghera, para el cobre; secci(cid:155)n de bronces/latones de Paderno Dugnano) uno en Pertusola Sud (Crotone, para el zinc) y uno en Nuova Solmine (Scarlino, para el ´acido sulf ´urico). El n ´umero de empleados descendi(cid:155) de 10 200 unidades a 31 de diciembre de 1991 a 2 800 unidades, aproximada- mente, a 30 de abril de 1996 (incluidos los efectivos de las sociedades en liquidaci(cid:155)n e inactivas). Las sociedades mencionadas y 5 establecimientos consti- tuyen las actividades estrat(cid:130)gicas de Enirisorse (cobre, plomo, zinc y ´acido sulf ´urico). El plan prev(cid:130) la recupera- ci(cid:155)n de la eficacia econ(cid:155)mico-financiera de las actividades estrat(cid:130)gicas a trav(cid:130)s de la venta y el cierre de una parte de estos dos centros de producci(cid:155)n. establecimientos/sociedades, dejando s(cid:155)lo La situaci(cid:155)n actual es la siguiente: a) la secci(cid:155)n bronces/latones de Paderno Dugnano ha sido cedida; b) un comprador potencial ha firmado una carta de inten- ciones para el establecimiento de Porto Marghera; d) cesi(cid:155)n de todas las sociedades y participaciones en las sociedades operativas de carb(cid:155)n y de coque (Agipcoal USA, Agipcoal South Africa, Agipcoal Australia, Carbones del Guasare, Nuova Italiana Coke y otras sociedades menores); c) el establecimiento de Pertusola Sud ser ´a cerrado y desmantelado antes de finales de 1997 o bien cedido a un comprador interesado que transformar ´a el complejo en una unidad de producci(cid:155)n muy probablemente de n(cid:146)quel. 18. 3. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 80/35 As(cid:146) pues, los centros de producci(cid:155)n de Portovesme/San Gavino (zinc y plomo) y de Scarlino ( ´acido sulf ´urico) se mantienen como ´ultimas actividades estrat(cid:130)gicas de Eniri- sorse. Al final del quinquenio 1992-1996, Enirisorse hab(cid:146)a reci- bido de su accionista, en concepto de recapitalizaci(cid:155)n, 1,819 billones de liras italianas utilizados para la realiza- ci(cid:155)n del plan. En el mismo per(cid:146)odo, Enirisorse preve(cid:146)a ingresar, mediante las operaciones de cesi(cid:155)n de sociedades y de sectores de actividad alrededor de 840 000 millones de liras italianas. Los ingresos procedentes de las cesiones se desglosan como sigue (incluido el c ´alculo de los ingresos proce- dentes de las cesiones en v(cid:146)as de realizaci(cid:155)n): i) 454 000 millones de liras italianas de la cesi(cid:155)n de las sociedades del ´area del carb(cid:155)n y del coque, ii) 220 000 millones de liras italianas de la cesi(cid:155)n de las International Holding, participaciones en el ENI Sofid, Padana Assicurazione, iii) 107 000 millones de liras italianas de la cesi(cid:155)n de los sectores de actividad de la metalurgia (antigua Nuova Samim), iv) 58 000 millones de liras italianas de la cesi(cid:155)n de sociedades menores de los dem ´as sectores. El importe global de los recursos procedentes de los pagos de los accionistas y de los ingresos debidos a las cesiones, que asciende a 2,658 billones de liras italianas, ha sido empleado durante el quinquenio 1992-1996 con los fines siguientes: a) 448 000 millones de liras italianas para reducir la deuda inicial de Enirisorse y Nuova Samim, incorpo- rada a Enirisorse, principalmente respecto de las socie- dades financieras del grupo ENI; b) 822 000 millones de liras italianas para cubrir el d(cid:130)fi- cit, incluidas las p(cid:130)rdidas anteriores, de las sociedades mineras y diversificadas en liquidaci(cid:155)n o cuya acti- vidad operativa haya cesado. Los costes de las liquida- ciones se refieren principalmente al coste del personal en activo hasta la fecha de su salida, a los costes de (cid:146)ndole medioambiental (saneamiento de los centros y eliminaci(cid:155)n de residuos). ii) 160 000 millones de liras italianas a Carbosulcis, iii) 115 000 millones de liras italianas a Samatec, iv) 113 000 millones de liras italianas a las sociedades del sector diversificado (antigua Terfin), v) 9 000 millones de liras italianas a sociedades menores; c) 53 000 millones de liras italianas para la reestructura- ci(cid:155)n de Nuova Solmine, iniciada en el per(cid:146)odo 1992- 1993, mediante el cese de las actividades de extracci(cid:155)n de piritas, cierre de las minas, realizaci(cid:155)n de interven- ciones de recuperaci(cid:155)n medioambiental, reconversi(cid:155)n de las plantas de producci(cid:155)n de ´acido sulf ´urico de azufre (con reducci(cid:155)n de la capacidad productiva) y recolocaci(cid:155)n o despido del personal excedentario; Nuova Solmine, tras esta reestructuraci(cid:155)n, produce beneficios desde 1995: 10 046 millones de liras italianas en 1995 y 5 312 millones en 1996; para 1997 se prev(cid:130)n beneficios por valor de 7 057 millones de liras italianas, y para 1998 por valor de 10 590 millones; d) 973 000 millones de liras italianas para la reestructura- ci(cid:155)n (incluidas las p(cid:130)rdidas del per(cid:146)odo) de actividades metal ´urgicas anta ˜no encabezadas por Nuova Samim, incorporada posteriormente a Enirisorse. Los costes de dicha reestructuraci(cid:155)n se reparten como sigue: 1) 93 000 millones de liras italianas para las sociedades liquidadas o cedidas, 2) 280 000 millones de liras italianas para Pertusola Sud (Crotone), de los que 123 000 millones se destinan a cubrir las inversiones de mantenimiento y las p(cid:130)rdidas de explotaci(cid:155)n (77 000 millones de italianas en el bienio 1992-1993; 33 000 liras millones de liras italianas en el bienio 1994-1995; 13 000 millones de liras italianas en 1996); el cupo restante de 157 000 millones est ´a constituido por los gastos extraordinarios del per(cid:146)odo 1992-1996, incluidos los previstos para el a ˜no en curso (des- pidos 26 000 millones, coste de eliminaci(cid:155)n de residuos y recu- peraci(cid:155)n medioambiental por valor de 95 000 millones, devaluaci(cid:155)n de las fuentes de ingresos por valor de 36 000 millones), del personal por incentivados 3) 600 000 millones de liras italianas para las activi- dades metal ´urgicas de la antigua Nuova Samim, de los que 200 000 millones corresponden a gastos extraordinarios del per(cid:146)odo (100 000 millones para los despidos incentivados y 100 000 millones para intervenciones medioambientales) 400 000 millones de liras italianas para las p(cid:130)rdidas opera- tivas (243 000 millones) y las inversiones (157 000 millones) del per(cid:146)odo 1992-1996; y Las intervenciones necesarias para cubrir las necesi- dades de liquidaci(cid:155)n se desglosan como sigue: i) 425 000 millones de liras italianas destinados a las sociedades encabezadas por la antigua Agip Mini(cid:138)re (SIM, SIMUR, Mineraria Campiano, Agip Australia), e) 362 000 millones de liras italianas para cubrir los costes generales, financieros y extraordinarios del holding Enirisorse. 117 000 millones de dicha cantidad se deben a gastos extraordinarios (principalmente, despidos incentivados del personal) y 245 000 millones a costes generales y gastos financieros. L 80/36 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 3. 98 Recapitulando, la reestructuraci(cid:155)n de Enirisorse ha consis- tido principalmente en el abandono de una gran parte de las actividades de la sociedad, mediante el cierre o la liquidaci(cid:155)n de sociedades controladas o de centros de producci(cid:155)n o de su cesi(cid:155)n a terceros. Tras la reestructura- ci(cid:155)n, Enirisorse est ´a constituida (en marzo de 1996) por Pertusola Sud, Nuova Solmine (ambas controladas por Enirisorse) y por la propia Enirisorse. El n ´umero de centros de producci(cid:155)n se ha reducido de 56 a 5. Eniri- sorse controlaba directamente el polo integrado por Porto- vesme/San Gavino, el establecimiento de Porto Marghera y la secci(cid:155)n bronces/latones de Paderno Dugnano; Pertu- sola Sud controla el centro de Crotone y Nuova Solmine el de Scarlino. Estas unidades de producci(cid:155)n, junto con la administraci(cid:155)n central, constituyen el n ´ucleo de la sociedad Enirisorse reestructurada. Para alcanzar la eficacia econ(cid:155)mico-financiera es necesa- ria, sin embargo, una nueva reducci(cid:155)n de las actividades estrat(cid:130)gicas. Para hacerlo, est ´a previsto abandonar el centro de Marghera, el de Paderno Dugnano y el de Pertusola Sud. Estos centros y sociedades deber ´an ser cedidos o cerrados en 1997. (cid:1)Unicamente el centro de producci(cid:155)n de Portovesme/San Gavino (plomo y zinc) de Enirisorse y la producci(cid:155)n de ´acido sulf ´urico de Nuova Solmine continuar ´an siendo operativos por el momento, aunque la intenci(cid:155)n es privatizar tambi(cid:130)n estos sectores de actividad. Toda la operaci(cid:155)n ha reducido sensiblemente las activi- dades de Enirisorse, como queda ilustrado por la disminu- ci(cid:155)n del volumen de negocios anual del grupo, que ha pasado de 1,867 billones de liras italianas en 1992 a 810 000 millones de liras italianas (seg ´un los c ´alculos) en 1997. Asimismo, por lo que se refiere a las actividades estrat(cid:130)- gicas se ha procedido a una reducci(cid:155)n de capacidad que est ´a todav(cid:146)a llev ´andose a cabo, como demuestran los siguientes cuadros sobre la evoluci(cid:155)n de la capacidad de producci(cid:155)n de plomo, zinc, cobre y ´acido sulf ´urico y del n ´umero de personas dedicadas a estos sectores: Evoluci(cid:155)n de la capacidad de producci(cid:155)n 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (*) (1) (*) (2) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) — (*) — (*) Plomo Zinc Cobre (3) (cid:1)Acido sulf ´urico (*) Secreto comercial (texto suprimido a petici(cid:155)n del Gobierno italiano). (1) Primario. (2) Secundario. (3) C ´atodos de cobre, aleaciones y tubos. Evoluci(cid:155)n de los efectivos 1992 1993 1994 1995 1996 618 564 513 442 297 1 636 1 542 1 398 1 310 1 284 518 346 558 274 345 252 318 209 202 187 Plomo Zinc Cobre (cid:1)Acido sulf ´urico Total 3 118 2 938 2 508 2 279 1 970 Aplicando las medidas de reestructuraci(cid:155)n ya expuestas, se ha conseguido una notable reducci(cid:155)n de las p(cid:130)rdidas de Enirisorse. En el cuadro que figura a continuaci(cid:155)n se desglosan las p(cid:130)rdidas. 18. 3. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 80/37 Costes normales de gesti(cid:155)n Costes extraordinarios debidos a la reestructuraci(cid:155)n Total (en miles de millones de liras italianas) (*) (*) (*) (*) (*) (*) 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) Secreto comercial (texto suprimido a petici(cid:155)n del Gobierno italiano). La p(cid:130)rdida de 48 000 millones de liras italianas en 1997 se debe a Pertusola Sud, que produce zinc. Dicha sociedad ser ´a cerrada o cedida a un comprador interesado durante el a ˜no en curso. Si la venta tiene lugar, el futuro propie- tario prev(cid:130) reorientar la producci(cid:155)n de la empresa, pasando del zinc al n(cid:146)quel. Para Portovesme se ha reci- bido, asimismo, una propuesta irrevocable de compra. En el caso de Nuova Solmine, se est ´an llevando a cabo nego- ciaciones con un probable comprador. Las previsiones relativas a Portovesme/San Gavino (plomo y zinc) y Nuova Solmine ( ´acido sulf ´urico) son buenas. Nuova Solmine ha obtenido beneficios en los ´ultimos a ˜nos, y se prev(cid:130) que contin ´ue obteni(cid:130)ndolos en el futuro. Por lo que se refiere a la producci(cid:155)n de plomo y zinc de las perspectivas son satisfactorias. Para los Enirisorse, pr(cid:155)ximos tres a ˜nos, las previsiones sobre los mercados mundiales de estos productos en t(cid:130)rminos de precio, consumo y reducci(cid:155)n de las reservas son positivas. Poste- riormente, la evoluci(cid:155)n del ciclo deber(cid:146)a ser m ´as bien a la baja. Para los pr(cid:155)ximos cuatro a ˜nos se prev(cid:130)n los benefi- cios siguientes: en 1997, 11,288 billones de liras italianas; en 1998, 49,675 billones; en 1999, 80,710 billones de liras italianas y en 2000, 47,046 billones de liras italianas. IV las recapitalizaciones constituyen una Para analizar si ayuda de Estado, la Comisi(cid:155)n examina el flujo de capi- tales existentes entre el Estado italiano, accionista ´ultimo, y Enirisorse a la luz del principio del inversor privado en una econom(cid:146)a de mercado, enunciado por la Comisi(cid:155)n en la Comunicaci(cid:155)n a los Estados miembros relativa a las sector de fabricaci(cid:155)n (1). Con empresas p ´ublicas del (1) DO C 307 de 13. 11. 1993, p. 3. arreglo a dicho principio, una operaci(cid:155)n financiera consti- tuye una ayuda de Estado si un inversor privado que actuase en las condiciones normales de la econom(cid:146)a de mercado no la hubiera llevado a cabo. Con arreglo a la informaci(cid:155)n de que dispone la Comisi(cid:155)n, las inversiones efectuadas por el Estado italiano en Eniri- sorse a trav(cid:130)s de su holding ENI ascienden a 1,819 billones de liras italianas para el quinquenio 1992-1996. Hasta hace muy poco tiempo, el 100 % de las acciones del ENI estaba en manos del Ministerio del Tesoro italiano. La Junta de Accionistas, es decir, el Ministerio del Tesoro, designaba, de conformidad con el Derecho civil italiano, al Consejo de Administraci(cid:155)n del ENI. Uno de los miembros del Consejo es todav(cid:146)a funcionario de dicho Ministerio. Esta era la situaci(cid:155)n en 1991/1992, cuando se tom(cid:155) la decisi(cid:155)n de reestructurar Enirisorse. Las recapitalizaciones han sido financiadas con los benefi- cios que, de otra manera, habr(cid:146)an correspondido al accio- nista del ENI, es decir, al Estado italiano. Por consiguiente, los fondos que el ENI ha puesto a disposici(cid:155)n de Enirisorse se consideran recursos estatales con arreglo al apartado 1 del art(cid:146)culo 92 del Tratado. Las recapitalizaciones efectuadas por el ENI para financiar el proceso de reestructuraci(cid:155)n de Enirisorse est ´an caracte- rizadas por un rendimiento financiero insuficiente, dado que la reestructuraci(cid:155)n consiste esencialmente en privati- zaciones puras y simples, liquidaciones y privatizaciones a ra(cid:146)z de inversiones. Por lo tanto, no se pod(cid:146)a contar con un rendimiento proporcional al importe de la recapitaliza- ci(cid:155)n y, as(cid:146) pues, no puede sostenerse que el ENI haya actuado como un inversor privado. Enirisorse ha sufrido, por otra parte, p(cid:130)rdidas importantes durante m ´as de cinco L 80/38 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 3. 98 a ˜nos, un plazo demasiado largo para ser considerado «un per(cid:146)odo limitado» a los efectos de la sentencia del Tribunal de Justicia (1). Un operador privado habr(cid:146)a rees- tructurado o liquidado Enirisorse en una fase previa para evitar la continua acumulaci(cid:155)n de p(cid:130)rdidas. 2) evitar el falseamiento de la competencia; 3) ser proporcional a los costes y a los beneficios de la reestructuraci(cid:155)n; Enirisorse operaba en diversos sectores como la extracci(cid:155)n de metales no ferrosos, carb(cid:155)n, coque, plomo, zinc, la metalurgia de metales no ferrosos y la qu(cid:146)mica inorg ´anica. Estos productos son objeto de intercambios comerciales en la Comunidad y tambi(cid:130)n a escala mundial. Una ayuda de 1,819 billones de liras italianas a Enirisorse amenaza con falsear la competencia y afecta a los intercambios intracomunitarios. As(cid:146) pues, debe considerarse que el importe total de las recapitalizaciones efectuadas entre 1992 y 1996 constituye una ayuda de Estado con arreglo al apartado 1 del art(cid:146)culo 92 del Tratado y al apartado 1 del art(cid:146)culo 61 del Acuerdo EEE. Los apartados 2 y 3 del art(cid:146)culo 92 del Tratado definen algunos tipos de ayudas de Estado compatibles con el mercado com ´un. Dado el car ´acter de la operaci(cid:155)n, la diversidad de las acti- vidades del grupo y de sus centros de producci(cid:155)n y dado que las medidas financieras no se propon(cid:146)an objetivos regionales, el apartado 2 y la letra b) del apartado 3 del art(cid:146)culo 92 no se aplican a las ayudas de Estado en cues- ti(cid:155)n y s(cid:155)lo puede tenerse en cuenta la excepci(cid:155)n a que se refiere la letra c) del apartado 3 del art(cid:146)culo 92 sobre las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de algunas activi- dades econ(cid:155)micas. Las recapitalizaciones en favor de Enirisorse fueron efec- tuadas con la intenci(cid:155)n de financiar un proyecto de rees- tructuraci(cid:155)n dirigido, en ´ultimo t(cid:130)rmino, a la liquidaci(cid:155)n total de la sociedad. La pol(cid:146)tica de la Comisi(cid:155)n en materia de ayudas de Estado a la reestructuraci(cid:155)n est ´a ilustrada en las Direc- trices comunitarias pertinentes (2). En estas Directrices, la Comisi(cid:155)n subraya que, al evaluar la compatibilidad de este tipo de ayudas, adopta un enfoque riguroso, ya que, de otra manera, pueden conducir a transferir sin justificaci(cid:155)n los problemas sociales o industriales de un Estado miembro a otro. Por esta raz(cid:155)n, para que la Comisi(cid:155)n autorice una ayuda a la reestructuraci(cid:155)n de una empresa, el plan al respecto debe satisfacer las condiciones generales siguientes: 1) restablecer la viabilidad econ(cid:155)mico-financiera a largo plazo de la empresa en un plazo de tiempo razonable; (1) Rec. 1991, p. I-1443, punto 21. (2) DO C 368 de 23. 12. 1994, p. 12. 4) ser aplicado (cid:146)ntegramente; 5) estar sujeto a control y ser objeto de informes. (cid:1)Unicamente si se cumplen estos requisitos de base, puede considerarse que los efectos de la ayuda son compatibles con el inter(cid:130)s com ´un, seg ´un establece la letra c) del apar- tado 3 del art(cid:146)culo 92 del Tratado. 1. Restablecimiento de la rentabilidad y privatiza- ci(cid:155)n Por regla general, la condici(cid:155)n sine qua non para la apro- baci(cid:155)n de cualquier plan de reestructuraci(cid:155)n es que garantice el saneamiento de la empresa interesada y la recuperaci(cid:155)n de su viabilidad econ(cid:155)mico-financiera a largo plazo. En el caso de Enirisorse, el plan de reestructuraci(cid:155)n ten(cid:146)a por objetivo la liquidaci(cid:155)n de sociedades a trav(cid:130)s de cierres, cesiones y reestructuraciones, seguidas de privati- zaci(cid:155)n. Como ya se ha expuesto anteriormente, estas medidas han provocado una importante disminuci(cid:155)n de las p(cid:130)rdidas de Enirisorse en los a ˜nos de ejecuci(cid:155)n del plan: las p(cid:130)rdidas debidas a la gesti(cid:155)n corriente han pasado de 551 200 millones de liras italianas en 1992 a 98 600 millones en 1996. Las p(cid:130)rdidas previstas para 1997, 48 000 millones de liras italianas, son atribuibles a la empresa de produc- ci(cid:155)n de zinc Pertusola Sud, que ser ´a cerrada o desmante- lada a lo largo del a ˜no o bien vendida a un inversor que ha manifestado su inter(cid:130)s. Sin embargo, ya no producir ´a zinc. Uno de los motivos para incoar el procedimiento hab(cid:146)a sido la conclusi(cid:155)n provisional de la Comisi(cid:155)n de que, tras las distintas liquidaciones y desmantelamientos la situaci(cid:155)n de Enirisorse no se hab(cid:146)a de sociedades, saneado. Eso era cierto en el momento de iniciar el proce- dimiento, cuando el proceso de reestructuraci(cid:155)n a ´un estaba en curso y no hab(cid:146)a dado todos sus frutos. Como ya se ha dicho, la situaci(cid:155)n financiera de Enirisorse ha cambiado notablemente, en el sentido de que el endeuda- miento ha disminuido y la ´unica actividad con p(cid:130)rdidas residuales (producci(cid:155)n de zinc de Pertusola Sud) ser ´a privatizada a lo largo de 1997. Tras esta privatizaci(cid:155)n, Enirisorse estar ´a constituida solamente por Portovesme y Nuova Solmine, ambas rentables. Enirisorse ha conseguido desmantelar todas sus activi- dades no estrat(cid:130)gicas y, en estos momentos, intenta reducir las dimensiones de las estrat(cid:130)gicas. Gracias a este proceso, ha conseguido reducir las deudas y, con la venta o el cierre de Pertusola Sud, se habr ´a deshecho de la ´ultima sociedad que registraba p(cid:130)rdidas. 18. 3. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 80/39 Las autoridades italianas han demostrado, por otra parte, que la reestructuraci(cid:155)n no se ha detenido en las activi- dades estrat(cid:130)gicas de Enirisorse, como se consideraba en el momento de iniciar el procedimiento. De la primera fase de desmantelamiento de gran parte de sus actividades, Enirisorse sali(cid:155) redimensionada y constituida por tres sociedades, consideradas como n ´ucleo estrat(cid:130)gico. El proceso de privatizaci(cid:155)n de dichas se encuentra en curso y se completar ´a pr(cid:155)ximamente. En efecto, tras la cesi(cid:155)n de los establecimientos de Porto Marghera y de Paderno Dugnano, junto con la sociedad Pertusola Sud, las actividades restantes son rentables. As(cid:146) pues, no es cierto que las actividades estrat(cid:130)gicas absorban recursos del ENI. La reestructuraci(cid:155)n realizada respecto de este tipo de actividades ha ido de la mano con una reducci(cid:155)n de la capacidad productiva y de los niveles de empleo. sociedades Por otra parte, las autoridades italianas han emprendido con la Comisi(cid:155)n la tarea de privatizar las dos sociedades restantes. En realidad, el proceso de privatizaci(cid:155)n ya se ha iniciado y han llegado propuestas irrevocables de compra- dores interesados, que son sociedades privadas. Cuando la privatizaci(cid:155)n haya concluido, Enirisorse ser ´a liquidada, contrariamente a lo que se consideraba en el momento de incoar el procedimiento, cuando no estaba claro si la rees- tructuraci(cid:155)n implicar(cid:146)a o no la continuaci(cid:155)n de las activi- dades de Enirisorse. En esta situaci(cid:155)n de privatizaci(cid:155)n total y liquidaci(cid:155)n de Enirisorse, corresponder ´a a los nuevos propietarios garantizar la rentabilidad definitiva de la sociedad sin apoyo del Estado. La privatizaci(cid:155)n pondr ´a fin al v(cid:146)nculo financiero directo de Enirisorse con el Estado italiano, y las sociedades ya no disfrutar ´an de financiaci(cid:155)n p ´ublica constante. 2. Prevenci(cid:155)n del falseamiento de la competencia Otra condici(cid:155)n para la concesi(cid:155)n de ayuda a la reestructu- raci(cid:155)n es la adopci(cid:155)n de medidas capaces de contrarrestar, en la medida de lo posible, las repercusiones negativas sobre los competidores. De lo contrario, las ayudas ser(cid:146)an contrarias al inter(cid:130)s com ´un y no podr(cid:146)an beneficiarse de la excepci(cid:155)n prevista en la letra c) del apartado 3 del art(cid:146)culo 92 del Tratado. La reestructuraci(cid:155)n de Enirisorse representa un conside- rable esfuerzo por reducir la capacidad productiva de la sociedad en toda su gama de productos. Los datos rela- tivos a la facturaci(cid:155)n anual, que pas(cid:155) de 1,867 billones de liras italianas en 1992 a 810 000 millones en 1997, son una se ˜nal inequ(cid:146)voca de dicha reducci(cid:155)n. Al iniciar el procedimiento, la Comisi(cid:155)n era consciente de las amplias reducciones de actividad programadas en los sectores estrat(cid:130)gicos de Enirisorse y, con arreglo a las informa- ciones entonces disponibles, consideraba que la reestruc- turaci(cid:155)n no habr(cid:146)a tenido repercusiones sobre dichas acti- vidades. De los datos suministrados por el Gobierno italiano en respuesta a la incoaci(cid:155)n del procedimiento, se desprende que la reestructuraci(cid:155)n implicaba tambi(cid:130)n las actividades estrat(cid:130)gicas, con una reducci(cid:155)n importante: la producci(cid:155)n de plomo fue reducida en un 45 %, la de zinc en un 40 %, la de cobre en un 100 % y la de ´acido sulf ´u- rico en un 38 %. Los efectivos que trabajaban en estos sectores se redujeron tambi(cid:130)n considerablemente: su n ´umero pas(cid:155), entre 1992 y 1996, de 618 a 297 en el sector del plomo, de 1 636 a 1 284 en el del zinc, de 518 a 202 en el del cobre y, en 1997, de 346 a 187 en el ´acido sulf ´urico. A la luz de lo que precede, cabe concluir que la reestruc- turaci(cid:155)n de Enirisorse y su ulterior posici(cid:155)n en el mercado no afectar ´an a la competencia en forma contraria al inter(cid:130)s com ´un. 3. Proporcionalidad de las ayudas respecto a la reestructuraci(cid:155)n Como ya se ha indicado, las recapitalizaciones de a ˜nos anteriores han sido utilizadas para cubrir los costes rela- tivos a la reducci(cid:155)n de la deuda de Enirisorse, a la liquida- ci(cid:155)n y al cierre de sociedades y establecimientos y a la reestructuraci(cid:155)n de una serie de sociedades y estableci- mientos. Cabe se ˜nalar que el beneficiario ha contribuido de modo significativo a la financiaci(cid:155)n del plan de reestructuraci(cid:155)n y liquidaci(cid:155)n, utilizando para dicho fin los beneficios de la venta de las fuentes de ingresos y de sociedades contro- ladas. En el momento de incoar el procedimiento, se albergaban dudas con respecto a la existencia real de dicha contribuci(cid:155)n. La Comisi(cid:155)n obtuvo plena confirma- ci(cid:155)n de parte del Gobierno italiano de que los beneficios de las operaciones de desmantelamiento hab(cid:146)an sido utili- zados para cofinanciar los dem ´as elementos de la reestruc- turaci(cid:155)n. Como ya se ha expuesto, el coste total de la rees- tructuraci(cid:155)n asciende actualmente a 2,658 billones de liras italianas, que Enirisorse ha financiado con recapitaliza- ciones por valor de 1,819 millones de liras italianas y, por valor de 840 000 millones de liras italianas, con los bene- ficios de las cesiones. Dicho coste no habr(cid:146)a podido ser cubierto si Enirisorse no hubiese destinado a la reestructu- raci(cid:155)n los beneficios de la venta de las distintas fuentes de ingresos. La ´ultima fase de privatizaci(cid:155)n de las actividades reestructuradas de Enirisorse contribuir ´a m ´as adelante a financiar dichos costes. Esta contribuci(cid:155)n es lo m ´aximo que puede proporcionar el beneficiario. En estas circunstancias se puede considerar que la ayuda concedida a Enirisorse no ofrece a la sociedad o a sus empresas controladas o establecimientos a ´un operativos un excedente de liquidez que pudiera ser utilizado para actividades agresivas, distorsionadoras del mercado, desli- gadas del proceso de reestructuraci(cid:155)n o para financiar nuevas inversiones no previstas por la reestructuraci(cid:155)n. L 80/40 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 3. 98 4. Plena realizaci(cid:155)n del plan de reestructuraci(cid:155)n Otra de las condiciones de las Directrices comunitarias pertinentes es que la empresa debe aplicar el plan de rees- tructuraci(cid:155)n presentado a la Comisi(cid:155)n, y aprobado por (cid:130)sta. Como ya se ha dicho, este plan consiste en la venta y liquidaci(cid:155)n de las sociedades propiedad de Enirisorse, en la reestructuraci(cid:155)n de las actividades estrat(cid:130)gicas a fin de privatizar las empresas interesadas, en la efectiva privatiza- ci(cid:155)n de (cid:130)stas y, por ´ultimo, en la liquidaci(cid:155)n de Eniri- sorse. Puesto que Italia se ha comprometido a llevar a cabo este plan (cid:146)ntegramente, se puede concluir, por lo tanto, que esta condici(cid:155)n se ha respetado. 5. Control e informes La finalizaci(cid:155)n de la privatizaci(cid:155)n en curso (Pertusola Sud) y las privatizaciones de Portovesme/San Gavino y Nuova Solmine deber(cid:146)an efectuarse bajo el control de la Comi- si(cid:155)n. A tal fin, las autoridades italianas deber(cid:146)an presentar informes peri(cid:155)dicos sobre los progresos de la privatiza- ci(cid:155)n, sobre la situaci(cid:155)n financiera de Enirisorse y sobre los beneficios de las propias privatizaciones, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:222)N: Art(cid:146)culo 1 Las ayudas de Estado concedidas por Italia en el per(cid:146)odo 1992-1996 en favor de Enirisorse SpA, en forma de reca- pitalizaciones por un valor de 1,819 billones de liras italianas y destinados a su reestructuraci(cid:155)n de acuerdo con el plan correspondiente, son compatibles con el mercado com ´un y con el Acuerdo EEE en virtud de la letra c) del apartado 3 del art(cid:146)culo 92 del Tratado CE y de la letra c) del apartado 3 del art(cid:146)culo 61 del Acuerdo EEE, siempre que se respeten las disposiciones de los art(cid:146)culos 2 y 3 de la presente Decisi(cid:155)n. Art(cid:146)culo 2 Italia cumplir ´a el compromiso de privatizar las restantes sociedades y los restantes centros de producci(cid:155)n de Eniri- sorse SpA y proceder ´a a la liquidaci(cid:155)n definitiva de la misma. Las privatizaciones deber ´an haber concluido, a m ´as tardar, el 31 de diciembre de 1998. Los beneficios de dichas privatizaciones no podr ´an ser utilizados por el ENI para invertirlos en otras sociedades de su propiedad ni para cubrir posibles nuevos costes de liquidaci(cid:155)n de Eniri- sorse. Art(cid:146)culo 3 1. Italia cooperar ´a plenamente en el control de la ejecuci(cid:155)n de la presente Decisi(cid:155)n por parte de la Comi- si(cid:155)n y le presentar ´a informes semestrales que, en particu- lar, incluir ´an lo siguiente: a) el estado de las privatizaciones a ´un pendientes y los beneficios derivados de las mismas; b) el estado de la liquidaci(cid:155)n definitiva de Enirisorse SpA y la indicaci(cid:155)n de otros costes eventuales de liquida- ci(cid:155)n; c) una actualizaci(cid:155)n de la situaci(cid:155)n financiera de Eniri- sorse SpA. 2. El primer informe deber ´a llegar a la Comisi(cid:155)n a m ´as tardar el 1 de octubre de 1997 y los informes sucesivos se presentar ´an cada seis meses. Art(cid:146)culo 4 El destinatario de la presente Decisi(cid:155)n ser ´a la Rep ´ublica Italiana. Hecho en Bruselas, el 16 de abril de 1997. Por la Comisi(cid:155)n Karel VAN MIERT Miembro de la Comisi(cid:155)n