title: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet -

eurovoc_concepts:
developing countries
research and development
research policy
scientific cooperation
technical cooperation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 25. 04. 1997 KOM(97) 174 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET Vetenskaplig och teknisk forskning: en strategisk byggsten i samarbetet mellan Europeiska unionen och utvecklingsländerna 1. UTVECKLINGENS LÄGE: UTMANINGAR QCH PROBLEM 4 1. 1 Enorma utmaningar 1. 2 FoTU-Iäget i utvecklingsländerna 2. LÄR AV HISTORIEN 2. 1 Europa 2. 2 Utvecklingsländerna 2. 3 Slutsatser 3. MÅL FÖR, PRINCIPER I OCH BYGGSTENAR I EN ÖVERGRIPANDE STRATEGI 3. 1 Allmänna principer 3. 2 Strategins byggstenar 3. 3 Definition av de olika aktörernas roller 4. GENOMFÖRANDE: VERKTYG OCH VERKSAMHETSOMRÅDEN. 4. 1 Två kompletterande verktyg som skall bringas i överensstämmelse 4. 2 Verksamhetsområdena 5. SAMSTÄMMIGHET OCH KOMPLEMENTARITET STÄRKS GENOM EFFEKTIV SAMORDNING 5. 1 Samstämmighet i gemenskapens politik 5. 2 Komplementaritet med medlemsstaterna. 5. 3 Organisera en politisk dialog om FoTU med u-Iänderna 4 5 7 7 10 11 11 11 12 13 14 14 16 18 18 18 19 Inledning Vid rådets möte (utvecklingssamarbete) den 1 juni 1995 betonades forskning i syfte att ge utvecklingsländerna möjligheter att möta utmaningarna både i samband med globaliseringen av handeln och i samband med deras egna specifika utvecklingsproblem. Därför uppmanade rådet och medlemsländerna kommissionen att komma med förslag till att bygga ut gemenskapsstödet till utvecklingsländerna på området forskning och teknisk utveckling (FoTU). Rådets möte (forskning) godkände för sin del i november 1995 kommissionens meddelande om framtidsutsikterna för internationellt samarbete inom FoTU1. Rådet för erkände dessutom behovet av att öka samordningen mellan politiken utvecklingssamarbete och forskningspolitiken. Ett meddelande om de specifika målen för det vetenskapliga samarbetet med utvecklingsländerna utlovades. Detta meddelande är det sammanfattande svaret på dessa två krav. För att ta fram förslagen har kommissionen utvärderat sin verksamhet inom FoTU- relaterat utvecklingsbistånd och har gjort en övergripande och strategisk översyn av området vetenskap och teknik för utveckling. För att diskutera tillvägagångssättet och jämföra det med medlemsstaternas ordnade kommissionen den 3-4 december 1996 ett möte med experter från medlemsstaterna om utveckling och internationellt forskningssamarbete. Dessutom har kommissionen tagit hänsyn till de förslag och rekommendationer som blev resultatet dels av det som Europaparlamentet ordnade den 19 november 1996 och dels av konferensen om vetenskapligt partnerskap för hållbar utveckling som ordnades gemensamt av det nederländska ordförandeskapet och kommissionen i Leiden i Nederländerna den 11-13 mars 1997. internationellt FoTU-samarbete symposium om 1 Utsikter för internationellt samarbete inom forskning och teknisk utveckling, KOM (95) 489. Observera att FoTU-samarbete innefattar verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration. 1. UTVECKLINGENS LÄGE: UTMANINGAR OCH PROBLEM U-länderna är en heterogen grupp länder med olika ekonomiska förhållanden. Till och med de länder som upplever en snabb ekonomisk tillväxt på vissa områden har fortfarande problem i samband med hållbar utveckling och ihållande fattigdom. Utvecklingsländerna, särskilt de minst utvecklade av dem, måste hantera enorma svårigheter som beror på dels specifika problem och dels sådana problem som gäller hela världen. 1. 1 Enorma utmaningar De utmaningar som utvecklingsländerna står inför är av tre huvudtyper. Den första är samhällsfrågor som främst handlar om det civila samhällets deltagande i de beslut och de val som det berörs av. Medborgarnas tillgång till framsteg och information och kunskap är avgörande rättssäkerheten, vilket är nödvändigt för att en modern ekonomi och ett modernt samhälle skall kunna växa fram; detta är ett av de övergripande målen med gemenskapens politik för utvecklingsbistånd. för demokratins Den andra typen av utmaningar rör dessa länders förmåga att förbättra befolkningens livsvillkor i fråga om livsmedel, hälsa, boende och undervisning. Dessa grundläggande behov är legitima, och det är en världsfråga att tillfredsställa dem eftersom det inte kommer att ske några framsteg i förvaltningen av planetens miljö eller skapas politisk stabilitet så länge som mer än hälften av världens befolkning befinner sig i en utsatt situation där de inte kan få en hållbar resursförvaltning. Vid de stora internationella konferenserna, från Rio de Janeiro till världstoppmötet om livsmedel, har man formulerat dessa frågor i världsomfattande termer och skisserat politiska medel för att lösa dem. För Europeiska unionens del svarar målen om att minska fattigdomen och uppmuntra en hållbar utveckling mot dessa typer av utmaningar. Den tredje stora utmaningen rör u-ländernas förmåga att gripa de nya tillfällen som följer av handelns internationalisering och av framväxten av en öppnare ekonomisk konkurrens, inte bara inom jordbruket och agroindustrin utan också inom andra berörda handelsområden. Internatior»aliseringen berör också det tekniska kunnandet. Den snabba tillgången till och hanteringen av olika tekniska och vetenskapliga informationskällor kommer att kräva adekvata investeringar av dessa länder för att de skall kunna göra betydande tekniksprång. Det är idag allmänt erkänt att de länder som inte har tillgång till detta kunnande och inte kan hantera denna ständigt föränderliga teknik inte kommer att kunna delta i internationaliseringen. 2 1. 2 FoTU-läget i utvecklingsländerna FoTU är i alla länder ett alltmer avgörande verktyg för ländernas ekonomiska, sociala och kulturella utveckling; den förstärker den vetenskapliga anda och den innovationskultur som krävs för att samhällena skall kunna förstå och hantera sina förändringar. Ekonomerna anser att kunskapssamhällena kommer att få ökande fördelar och att andra typer av samhällen snabbt kommer att skuffas undan. De flesta u-länderna, särskilt de allra fattigaste, har halkat så långt efter på detta område att deras gradvisa inlemmande i framtidens värld inte kan förverkligas utan avsevärda investeringar i vetenskap och teknik. Det finns trots allt nischer med hög vetenskaplig kvalitet man kan stödja sig på. Dessutom finns det hos de lokala ekonomiska aktörerna en ökande medvetenhet om internationaliseringens krav och nödvändigheten av att utveckla teknikpartnerskap för att kunna delta i den. 1. 2. 1 En investering i FoTU utan hänsyn till frågorna Det svaga intresse för att inte säga tvivel gentemot vetenskap och innovation som de styrande i många utvecklingsländer ger prov på är ytterligare ett problem som samverkar med skuldkrisen och behovet av strukturell omdaning till att förvisa länder har FoTU-satsningarna längs ned på prioriteringslistorna. I många satsningarna på FoTU förblivit strukturellt blygsamma och till och med minskat under det senaste årtiondet. Detta framgår av statistiken. Den del av bruttonationalprodukten som går till FoTU varierar mellan omkring 2,8 % (Japan, USA) till nästan ingenting i vissa länder i Syd. I genomsnitt lägger u-länderna (utom tillväxtekonomierna) idag 0,5 % av sin BNP på detta3. Europeiska unionen har ett genomsnitt på 2 % och har som konvergensmål att det skall ske en snabb ökning av satsningarna i de mest efterblivna länderna på det här området. Vad gäller humankapital är skillnaderna ännu mer markanta. Där Europeiska unionen förfogar över 40 forskare och ingenjörer per 10 000 anställda är förhållandet 0,5 för utvecklingsländerna, utom Asien4. Dessutom har de forskare som stannat kvar i hemlandet eller återvänt dit ofta inga möjligheter att bedriva forskning av hög kvalitet. ISAD (Conference on the Information Society and Development), Midrands (Sydafrika), maj 1996. 2 3 Källor: Merit, EUR, 5897 EN-rapporten och Unescos årsbok för 1994. 4 Indien och Kina har satsat på utbildning och har förhållanden på 4 respektive 6 per 10 000 anställda. 5 Faktaruta nr 1: Läget för humankapital inom FoTU i olika länder: Antalet forskare och forskningsingenjörer per 10 000 anställda var 1991 78 för Japan, 69 för USA och 40 för Europeiska unionen. Man uppskattar det till mellan 2 och 6 för Indien och Kina, och mindre än 0,5 för utvecklingsländerna utom i Asien. Söderns investeringar i FoTU kännetecknas också av en mestadels (i de minst utvecklade länderna uteslutande) offentlig finansiering, vilket bidrar till att begränsa effektiviteten och långsiktigheten eftersom de offentliga resurserna i dessa länder är så svaga och instabila. I många u-länder har forskningen hittills inte varit i stånd att verkligen bidra till förståelsen och lösningen av de ekonomiska, sociala och politiska problemen, och inte heller hjälpa till att förutsäga de problem som uppstår. I detta kontrasternas panorama finns det möjligheter till nya tag på det ekonomiska planet, och utvecklingsländernas partner har relativa fördelar att utnyttja. 1. 2. 2 En kapacitet som inte är lämpad att snabbt avhjälpa läget Eftersom utvecklingsländernas forskningskapacitet inte är tillräcklig för att bemöta alla problem begränsas den därför till några områden (oftast jordbruk) och några ämnesområden (biologi och fysik). Även för de områden där forskning bedrivs är den ofta för splittrad och isolerad för att kunna ha någon egentlig inverkan. Dock utgör vissa länder (Kina, Indien, Sydafrika) eller regioner i Asien och Latinamerika undantag. Det finns anledning att utan anspråk på fullständighet betona de mest framträdande svagheterna. Den första gäller ekonomi, samhällsvetenskap och statskunskap. Det handlar om en allvarlig och utbredd brist som påverkar även de länder som i övrigt redan har en avsevärd FoTU-potential. Denna brist begränsar utvecklingsländernas möjligheter att bedöma läget, att ta fram framtida scenarier och att organisera den allmänna debatt som är nödvändig för en aktiv demokrati och medverkan i dessa länder. En andra uppenbar svaghet är den i teknologi, vilket yttrar sig som en brist på ingenjörer och tekniker och mer allmänt som en svag teknikkultur, vilket leder till ett långsiktigt beroende av hjälp utifrån. Ett anpassat erbjudande om samarbete kan bidra till att begränsa detta beroende, vilket visst bilateralt samarbete nyligen visat. Dessa två första svagheter har ett nära samband med högskolornas ofta dramatiska situation i många u-länder. För övrigt leder ofta det faktum att man i de vetenskapliga metoderna ofta inte tar hänsyn till för att inte säga struntar i det traditionella kunnandet till en motsättning mellan detta och modernt kunnande och modern teknik; det moderna skall ersätta det gamla i stället för att komplettera det. Detta är åtminstone delvis följden av ett samarbete som prioriterat vetenskapsöverföring i stället för bistånd till vetenskap. Även i de mest utvecklade av utvecklingsländerna begränsas forskningsresultatens inverkan på ekonomin av den klyfta som finns mellan forskningen och produktionen. Slutligen bör det nämnas att det är sällsynt med ekonomiska och sociala områden som blivit föremål för FoTU-investeringar i syfte att följa och förebygga utvecklingen genom noggrann programplanering. Urbaniseringen är ett exempel på denna brist på framförhållning. 2. LÄR AV HISTORIEN 2. 1 Europa Gemenskapens verksamhet på FoTU-området har genomförts dels på verksamhetsområdet internationellt samarbete inom ramprogrammet för FoTU, dels som gemenskapens utvecklingsbistånd. Fram tagningen och genomförandet av detta har oftast skett helt separat. 2. 1. 1 Ett betydande vetenskapligt samarbete, men begränsat till vissa områden Sedan 1982 har det vetenskapliga samarbetet med u-länderna huvudsakligen genomförts på tematisk grund (STD5, därefter Inco-DC6) som vänder sig till alla u-länder utan åtskillnad; dock har bara utvecklingsfrågor som rör alla u-länder behandlats: hållbar förvaltning av naturresurser, jordbruk och hälsa. FAKTARUTA 2: VETENSKAPLIGT OCH TEKNISKT SAMARBETE MED UTVECKLINGSLÄNDERNA INOM RAMPROGRAMMET Utvald statistik STD 3 (1991-1994) 125 Mecu 1,9 STD 2 (1987-1991) 85 Mecu 1,6 Inco-DC (1994-1998) 247 Mecu 1,9 42 Mecu 1,1 Jord bruk 75 Hälsa 25 Jord bruk 70 Hälsa 30 Jord bruk 65 Hälsa 35 Natur resurser 30 1940 411 2527 339 2030 297 Jordbruk Hälsa Övrigt 30 30 ofullständigt(*)(**) 1068 132(**) 10 EU U- länder 327 EU 787 U- länder 585 EU 305(**) l Itvecklingsländer 303(**) 303 (*) Första förslagsomgången av tre (**) Skall uppdateras innan förslaget antas Belopp % av ram program Fördelning % Antal förslag Antal kontrakt Antal partner Fram till 1994, för de regioner som inte ingår i AVS-länderna, kompletterades detta program av verksamheten för internationellt vetenskapligt samarbete, vilket medgav 5 6 STD: Science and Technology in the service of Development, Vetenskap och teknik i utvecklingens tjänst. Inco-DC: International Cooperation with the Developing Countries, internationellt samarbete med utvecklingsländerna. ett mer skräddarsytt tillvägagångssätt för andra ämnesområden än utveckling. För perioden 1991-1994 uppgick gemenskapens bidrag för detta till 103 miljoner ecu. Utvärderingarna av dessa olika verksamheter har i stort sett varit positiva; man har särskilt betonat relevansen i de valda ämnesområdena och omfattningen på den vetenskapliga mobilisering som skett både inom unionen och i länderna i syd. Ur u-ländernas synvinkel understryks den roll som dessa program spelat för att bereda u-ländernas bästa forskargrupper på dessa områden tillgång till den internationella forskarvärlden. De vetenskapliga resultat som erhållits är viktiga och har oftast kunnat lämna ett verkligt bidrag till att förstå och lösa de problem som de berörda länderna och regionerna ställs inför. Ur unionens synvinkel har europeiska forskare beretts tillfälle att arbeta med frågor knutna till biologiska och fysiska förhållanden olika de europeiska, vilket breddat deras vetenskapliga erfarenhet. Detta har i sin tur bidragit till att fördjupa kunskapen om utvecklingens problem, vilket är nödvändigt för att kunna utforma politiken för utvecklingens olika områden. Denna verksamhet har alltså bedömts som tillfredsställande och att fortsätta den svarar både mot unionens och u-ländernas behov, men vissa brister har kunnat konstateras. Den viktigaste är bristen på en strategisk ram för denna verksamhet. Detta yttrar sig för unionens del i en bristfällig synergi mellan verksamheten inom vetenskapligt samarbete och den inom utvecklingssamarbete. För u-ländernas del har programmens genomslag och legitimitet varit begränsad, eftersom det saknats ett ordentligt förberedande samråd med de styrande i länderna i syd om verksamhetens mål och prioriteringar samt kriterier för urval, uppföljning och utvärdering. De andra bristerna som avslöjats rör den vanligt förekommande bristande balansen i partnerskapet till förfång för utvecklingsländerna, begränsningen av samarbetet till tre områden, främst av budgetskäl (2 % av gemenskapens forskningsbudget), svårigheterna med att ta fram klara geografiska prioriteringar, den privata sektorns (särskilt industrins) otillräckliga deltagande samt bristande spridning och utnyttjande av resultaten, vilket delvis hänger samman med otillräckligt utbud och otillräcklig metodik i ramprogrammet. För övrigt har den flexibla modell som det internationella vetenskapliga samarbetet utgjorde och där det också ingick ett stipendiesystem försvunnit, vilket antagligen ökat missnöjet, framför allt i länderna med en framväxande ekonomi Att dessa länder beretts möjlighet att delta i vissa särskilda program (område 1 i det femte ramprogrammet) har inte uppvägt avskaffandet av det internationella vetenskapliga samarbetet, ty det måste konstateras att även de tekniskt sett mest utvecklade utvecklingsländerna inte kunnat delta i full utsträckning, vilket beror på att det saknats ordentliga förberedelser av detta samarbete. 2. 1. 2 Det offentliga utvecklingsbiståndet har hittills lämnat ett otillräckligt stöd till FoTU, på grund av bristande långsiktighet De investeringar som hittills gjorts i FoTU inom ramen för gemenskapens offentliga utvecklingsbistånd har varit otillräckliga, och verksamheten verkar vara ytterst varierad och utan enhetlighet. Faktaruta 3: Några resultat av inventeringen av FoTU-verksamheten Europeiska utvecklingsfonden (EUF) inom Genom inventeringen för de 6:e och 7:e EUF har man kunnat ta fram 166 forskningsprojekt eller utvecklingsprojekt med ett FoTU-del; forskningsdelarna uppskattas till 120 miljoner ecu. 57 projekt är regionala (R) (50% forskning) och 109 nationella (N) (10% forskning och flertalet utvecklingsprojekt med en FôTU-del). Områdena fördelas på följande sätt; • Jordbruk 21 (R) och 63 (N). • Boskapsuppfödning 10 (R) och 9 (N). • Skog 5 (R) och 11 (N). • Miljö och naturresurser 7(R) och 9 (N). • Fiske 8 (R) och 4 (N). • Övriga sektorer (gruvor, till uppbyggande av institutioner): 19 projekt sammanlagt. Märk att det inte finns något transportprojekt med FoTU-del, fastän det är EUF:s första verksamhetsområde. Märk att det i samband med det sektorsinriktade tillvägagångssätt som utvecklats för transporterna har framkommit ett behov av att ta med en FoTU-del, vilket kommer att ske hädanefter. industri, hälsa och stöd Följande huvudsakliga slutsatser kan dras: - 80 % av projekten syftar till en omedelbar lösning (förbättrat urval osv. ) utan att inbegripa någon lokal forskningskapacitet. - De flesta projekten använder sig av vetenskaplig expertis utifrån. - Mindre ätt 5 % av jordbruksprojekten har en ekonomisk del. Utvärderingarna av verksamheten har visat på en stark tendens att gynna kortsiktiga, tekniska lösningar på noga avgränsade frågor ("funktion som en konsultfirma") utan att inordna verksamheten i ett större forskningssammanhang. I utvärderingen betonas också att man är beroende av vetenskaplig och teknisk hjälp utifrån, vilket inte medger en uppbyggnad av den lokala forskningskapaciteten. Även om de regionala programmen inom jordbruksforskning i u-länderna varit betydande och även om intressanta program som Alfa, högskolesamarbete i Latinamerika, och Med-Campus i Medelhavsområdet har kunnat startas har det offentliga biståndet till FoTU inte varit så stort som dess betydelse som en strategisk byggsten i den hållbara utvecklingen motiverar. Tekniköverföringen har gynnats till förfång för bistånd till lokalt alstrande av tekniska innovationer. Sammanfattningsvis kan man säga att trots att de enskilda projekten ofta håller hög klass, i synnerhet inom jordbruksforskningen, avslöjar utvärderingen av FoTU- projekten en brist på framsynt strategi. Emellertid har det på sistone skett en gynnsam utveckling genom att forskningens roll tagits med i gemenskapens nya politik för livsmedelstryggheten. 2. 2 Utvecklingsländerna Under de senaste tre årtiondena har de nyligen industrialiserade länderna i Asien stadigt ökat sin satsning på FoTU samtidigt som de spritt finansieringen för att idag nå upp till nivåer i storleksordningen 1,8 % av BNP. Under samma period har u- länderna som helhet ökat denna andel endast från 0,35 % till 0,5 %, och man kan notera en minskning i vissa länder i Afrika söder om Sahara. Faktaruta nr 4: Jämförelse av utvecklingen i olika grupper av länder Årlig genomsnittlig ökning av FoTU-utgifterna i tre nyckelsektorer 1983-1990 (Källa: MERIT, EUR, 5897) Privata sektorn Offentlig forskning Högskoleforskning +4,7 % +23,6 % +3,4% +14,1% +6,1 % +13,8 % EU De dynamiska ekonomierna Asien U-länderna - 1 , 5% §mmt +6V5 % I tabellen ovan illustreras det samlade grepp som de "dynamiska asiatiska ekonomierna" tagit för att ta fram det kunnande på vilket deras tekniska utveckling grundas. De skillnader som konstateras visar två utvecklingsstrategier: en som grundas på innovation och en som grundas på att enbart utnyttja avkastningen. tydligt att det finns De specialiserade forskningscentrerna har sett sina driftsanslag minska till nivåer som inte längre medger en fungerande forskning. Till exempel har vissa nationella centrer för lantbruksforskning ingen driftsbudget utöver bistånd utifrån till olika projekt, och därför bedrivs verksamheten i cykler som styrs av de olika projekten, med mellanperioder då arbetet i stort sett ligger nere. Det mest kritiska fallet är antagligen en högskola vars forskning försummas, vilket sänker kvaliteten på dess utbildning. Samtidigt utbildas u-ländernas forskare vid i- ländernas högskolor, ett förhållande som förstärker de befintliga klyftorna. Man kan också lägga märke till att det civila samhället, ännu framväxande i u- länderna, vanligen inte deltar i framtagningen av prioriteringarna för en forskning som man bedömer som alltför akademisk och vars nytta inte är uppenbar. Dessutom bidrar det sätt på vilket forskningsresultaten sprids alldeles för litet till utvecklingen av en nationell forskningskultur. I det närmaste förflutna har positiva erfarenheter gjorts, ofta i samband med regionalt samarbete u-länder emellan eller mellan u-länder och i-länder. Så har i synnerhet skett på internationell nivå inom jordbruksforskningen genom framväxten 10 av ett världsomspännande forskningssystem, eller i samband med regionala erfarenheter av samarbete som utvecklats av vissa medlemsstater. 2. 3 Slutsatser Av historien kan man dra följande huvudsakliga lärdomar: • För all verksamhet, en låg politisk profil tillsammans med brist på politisk dialog i förväg inom de olika sektorerna. Av bland annat detta följer en avsaknad av metoder som räcker till för att verkligen få med forskare och entreprenörer inom FoTU i u-länderna. • För verksamheten inom ramen för det offentliga utvecklingsstödet: - Med undantag för några få fall har varken givarna eller mottagarländerna klart insett den viktiga roll som FoTU kan spela till stöd för en politik för hållbar utveckling varför de investeringar som ägnats FoTU förblivit otillräckliga. - Bristande beaktande av de administrativa aspekterna har begränsat effektiviteten i en splittrad verksamhet. • För det vetenskapliga samarbetet: - Trots högkvalitativ verksamhet har avsaknaden av en lämplig politisk ram, ett partnerskap där u-länderna har en för svag ställning, avsaknaden av särskilda metoder för att utnyttja resultaten och det begränsade antalet berörda områden hämmat utvecklingsverksamhetens genomslag. I den nya strategin bör dessa lärdomar beaktas, och en övergripande och sammanhängande ram bör tas fram där hänsyn tas till de olika byggstenarna och de olika aktörernas insatser samordnas. 3. MÅL FÖR, PRINCIPER I OCH BYGGSTENAR I EN ÖVERGRIPANDE STRATEGI De utmaningar som utvecklingen står inför är komplexa, många och brådskande; nya lösningar kan inte tas fram utan ett betydande bidrag från forskningen. Det övergripande målet är att använda FoTU som ett strategiskt verktyg för att inom rimlig tid och till rimlig kostnad hjälpa u-länderna att överbrygga det ökande teknikgap som skiljer dem från de utvecklade länderna och marginaliserar dem på världsmarknaden. För att uppnå detta mål måste en ordentlig strategi till stöd för FoTU tas fram, i vilken medges en samordnad mobilisering av Europeiska unionens och u-ländernas satsningar. 3. 1 Allmänna principer Strategin bör grundas på följande principer: H * Partnerskapsprincipen måste bekräftas som den vägledande principen för verksamheten, både för den gemensamma framtagningen av prioriteringar och för genomförandet av verksamhet med stöd från Europeiska unionen. Detta krav är särskilt viktigt för FoTU eftersom det är nödvändigt att ingå ömsesidiga förpliktelser på lång sikt. * Differentieringsprincipen, ett komplement till den föregående, syftar till att ta hänsyn till mångfalden av behov och att anpassa samarbetet till varje lands eller regions ekonomiska, sociala och kulturella särdrag. Principen tas med redan i den nya politiken för internationellt vetenskapligt samarbete7 och utgör en förnyande del av funderingarna kring samarbetet "efter Lomé" som tas upp i grönboken. Denna princip torde stärka FoTU-samarbetets effektivitet och ge det politisk synlighet och legitimitet. Förutom det övergripande målet för FoTU-samarbetet torde den också garantera att ett särskilt mål omsorgsfullt tas fram för vart och ett av de berörda instrumenten. * Principen om ett integrerat tillvägagångssätt för att lösa särskilda problem, som grundas på ett tydliggörande av den roll dels produktionen av vetenskapliga resultat och dels framtagandet eller överföringen av teknik skall spela. Denna princip innebär ett stort mått av tvärvetenskaplighet och ett nära samarbete mellan de berörda aktörerna från det civila samhället och olika socio-ekonomiska grupper. 3. 2 Strategins byggstenar Utvecklingen av en FoTU-politik vilar på ett samordnat genomförande av verksamhet på tre olika områden. Det första är av administrativ karaktär och rör framtagningen av FoTU-politiken och de rättsliga beslut som krävs för ett klimat som är gynnsamt för FoTU, särskilt för att underlätta den privata sektorns medverkan. Verksamheten på detta område bör komma före allt annat slags bistånd eftersom den avgör hur effektiv och livskraftig den övriga verksamheten blir. Det andra området rör den forskningskapacitet som krävs för att tillfredsställa behoven hos samhället och dess ekonomi (i synnerhet infrastruktur och humankapital). Området bör prioriteras på nytt eftersom det är grunden för det partnerskap som bör ersätta "vetenskapligt och tekniskt bistånd". Det tredje området rör vetenskapligt och tekniskt samarbete varigenom en öppning mot utlandet säkerställs; detta är nödvändigt för att trygga tillgången till yttre kunnande och för att förstärka den höga kvaliteten på vetenskapen. Den pågående undersökningen av teknikinnovationerna bör omsättas i metoder som är lämpliga för ett marknadsinriktat samarbete. 7 KOM (95) 489 - Perspektiv för det internationella samarbetet inom forskning och teknisk utveckling. 12 Dessa byggstenar i strategin bör samordnas så att deras sammanhållning tryggas, med beaktande av deras nära samverkan. 3. 3 Definition av de olika aktörernas roller Partnerskapsprincipen gör det nödvändigt att man exakt definierar de olika aktörernas roller i olika skeden i verksamheten och på olika nivåer. 3. 3. 1 Myndigheterna i u-länderna Deras huvudsakliga roll är att ta fram och genomföra en nationell politik som gynnar utvecklingen av investeringar i teknik (lagstiftning inom immaterialrätt, telekommunikation osv. ) och att garantera planeringen och finansieringen av den offentliga verksamheten, företrädesvis i samband med privat finansiering där det är motiverat. Lagstiftningens utveckling bör dessutom medge utveckling av regionalt samarbete. Europeiska unionen bör anpassa sin ståndpunkt i dessa frågor och precisera de villkor som gäller för dess åtgärder inom ramen för Lomékonventionen eller ALA- eller Meda-förordningarna. Staterna skall likaledes bedriva FoTU. Detta är viktigast i de minst utvecklade länderna eftersom den offentliga forskningen relativt sett är viktigare där än i de mer utvecklade länderna. Den offentliga verksamheten bör inriktas på strategisk forskning, forskarutbildning och förstärkning av växelverkan mellan den offentliga och den privata forskningen i förhållande till användarna inom ramen för nationella program. Detta bör åtföljas av en långsiktig offentlig finansiering. 3. 3. 2 De europeiska givarna Europeiska unionen bör med utgångspunkt i gemensamma principer öppna en dialog med u-länderna i syfte att uppnå samstämmighet om principerna och prioriteringarna i verksamheten. Den verksamhet som kan prioriteras av kommissionen är följande (jfr. avsnitt 4 nedan): • Införande av eller stärkande av grunderna för en politisk dialog om FoTU, i samarbete med medlemsstaterna. • Stöd till administrativa reformer, både på regional och nationell nivå (underlättande av samarbete, fastställande av prioriteter osv). • Förstärkning av det vetenskapliga samarbetet för teknisk innovation på regional, nationell och internationell nivå. • En mer systematisk samordning av Europeiska unionens ställningstaganden på området (WHO, UNCTAD, Världsbankens rådgivande grupp inom internationell jordbruksforskning, Globala jordbruksforskningsforumet osv. ). 13 Med tanke på att åtgärderna i högre grad bör komplettera varandra kan medlemsstaterna, vilket redan ofta sker, främja bilateralt samarbete för att utveckla den vetenskapliga och tekniska kapaciteten och svara mot de vetenskapliga och tekniska behov som är av nationellt intresse. 3. 3. 3 Det civila samhället och den privata sektorn. I u-länderna bör alla aktörer i det civila samhället och den privata sektorn, både producenter och användare av kunnande och teknik, delta aktivt i fastställandet av prioriteringar för och genomförandet av forskningen. De bör likaledes delta i ökande omfattning i den direkta eller indirekta finansieringen av FoTU. Därför bör de organisera sig för att identifiera sina problem och uttrycka sina behov. I Europa bör man uppmuntra mobiliseringen av offentlig och privat expertis så att den kan leda till framväxten av nya vetenskapliga och tekniska partnerskap på grundval av de prioriteringar som Europeiska unionen och u-länderna gemensamt beslutat om. Detta förutsätter också att aktörerna organiserar sig för att samordna sina samarbetsförslag. Som exempel på en sådan samordning kan nämnas initiativen Shared inom den medicinska forskningen, eller Ecart och Natura8 för högre utbildning och forskning inom jordbruk. 4. GENOMFÖRANDE: VERKTYG OCH VERKSAMHETSOMRÅDEN. Den strategi som föreslås innebär ett kvalitativt språng framåt jämfört med tidigare metoder. Strategin grundas på principen vetenskaplig och teknisk mainstream ing som syftar i samarbetsprogrammen; den systematiska tillämpningen av denna princip kommer att leda till en genomgripande mentalitetsförändring visavi FoTU, både hos givarna och mottagarna. ta med den vetenskapliga och tekniska delen till att 4. 1 Två kompletterande verktyg som skall bringas i överensstämmelse I gemenskapens samarbete med utvecklingsländerna inom FoTU finns det två slags verktyg för genomförandet: • Ekonomiskt och tekniskt samarbete som svarar mot målen med utrikespolitiken och som genomförs med olika särskilda finansiella verktyg (Lomékonventionen, ALA- eller Medaförordningarna) som anpassas till olika regioner. • Internationellt vetenskapligt samarbete som svarar mot målen i gemenskapens forskningspolitik och förvaltas inom ramprogrammet för FoTU. Denna verksamhet bör uppfylla särskilda mål för varje slag av verktyg, samtidigt som överensstämmelsen med strategins allmänna mål bevaras och de allmänna principerna följs. 8 Shared: Scientist for Health and Research for Development. Ecart. European Consortium for Agricultural Research for the Tropics. Natura: Network of European Agricultural Universities and Scientific Complexes Related with Agricultural Development. 14 4. 1. 1 Förstärka FoTU i unionens ekonomiska och sociala samarbete FoTU bör få en betydligt mer framträdande plats i Europeiska unionens samarbete. Detta bör omsättas i två slag av kompletterande verksamhet: • Ett betydande finansiellt stöd till åtgärder för stöd till institutioner och förstärkning av forskningskapaciteten. Upprustningen av högskolorna ingår här. • Genom att tillämpa principen om mainstreaming kan en FoTU-del tas med i de områden som prioriteras i programmen, vilket torde innebära att 3-5 % av biståndsmedlen kan gå till vetenskapligt och tekniskt stöd. Tillkännagivandet av dessa mål utgör en stark signal till u-länderna och kommer att bidra till öppnandet av en dialog om FoTU. Verksamheten till stöd för FoTU-kapaciteten kommer att bedrivas på ett sätt som anpassas till de olika länderna eller regionerna. På detta område kommer gemenskapen att ägna all regional verksamhet särskild uppmärksamhet för vilka gemenskapen har lämpliga finansiella verktyg och allmänt erkänt kunnande till sitt förfogande. Man kan också förutse att olika prioriteringar kommer att uppstå under den politiska samverkan med de olika berörda regionerna, allt beroende pä ländernas utvecklingsnivå och Europeiska unionens mål, även om vissa områden uppenbarligen är gemensamma för alla länder. 4. 1. 2 Stärka och utvidga vetenskaps- och tekniksamarbetet med utvecklingsländerna Vetenskaps- och tekniksamarbetet med utvecklingsländerna berör politiken för internationellt vetenskapligt samarbete och skall därför uppfylla principen om att underlätta ömsesidigt utvecklingssamarbetet och det ekonomiska samarbetet med dessa länder. Således bör det ingå som en integrerad del i den nya strategin. intresse. Samarbetet har också syfte till I det femte ramprogrammet, som är under utveckling, bör man bedriva en särskild tematisk verksamhet med hänsyn till utvecklingspolitikens särskilda problem. Genom denna verksamhet kan EU:s och u-ländernas forskare tillsammans bedriva ordentlig forskning och få med unga forskare genom ett passande stipendiesystem. Vid framtagningen av programmet bör historiens lärdomar beaktas; programmet bör överensstämma med målen och principerna i den nya övergripande strategin. Därigenom skapas en politisk legitimitet och synlighet som hittills saknats. Samarbetet kommer att gynnas av förstärkningen av den administrativa ramen och av förstärkningen av u-ländernas forskningskapacitet; detta kommer att göra det möjligt att göra partnerskapet mer balanserat och långsiktigt. Samarbetet med myndigheterna och det civila samhället kommer att möjliggöra bättre regionala prioriteringar och förstärka resultatens genomslagskraft och utnyttjandet av dessa. 15 Som komplement till det tematiska tillvägagångssättet för alla u-länder krävs det en ny flexibilitet i samarbetet för att anpassa det till enskilda länder eller regioner. Därför bör de särskilda reglerna slås fast på ett sådant sätt att de medger deltagande i andra av det femte ramprogrammets särskilda program9, särskilt för de framväxande ekonomierna. Anslagen till vetenskaps- och tekniksamarbete med u-länderna bör vara tillräckligt för att beakta detta dubbla tillvägagångssätt och stå i överensstämmelse med de andra verktygen som tagits fram för att uppfylla målen i den övergripande strategin. 4. 2 Verksamhetsområdena I enlighet med partnerskapsprincipen skall unionen och dess partner gemensamt besluta om verksamhetsområdena, allt med beaktande av kulturskillnaderna. Därför åligger det Europeiska unionen att tydligt slå fast sina prioriteringar före varje konkret dialog med en partner. Unionen bör slå fast sina prioriteringar med hänsyn till följande kriterier: • De politiska eller kulturella mål som skall gynnas, till exempel målen i Unionsfördraget för utvecklingssamarbete. • Sannolikheten för en snabb inverkan på den hållbara utvecklingen och/eller inlemmandet i världsekonomin. • Förefintligheten av en europeisk vetenskaplig expertis som skall vidmakthållas eller utvecklas genom vetenskapligt samarbete. • Kommersiella möjligheter att förstärka (kommunikationsteknik, vissa delar av den industriella komplementariteten osv. ) och en förstärkt närvaro för de ekonomiska aktörerna på expanderande eller starkt konkurrensutsatta marknader. • Ett behov av tillgång till fysiska, biologiska eller sociala förhållanden som är oundgängliga för vetenskapens framåtskridande och användbara för Europa. Med dessa punkter kan man slå fast prioriteringar för att möta utmaningarna. Man kan, utan anspråk på fullständighet, nämna vissa prioriteringar som svarar mot dessa kriterier på de viktigaste områdena inom utvecklingssamarbetet, vars genomförande två gemenskapsinstrument. kräva medverkan kommer eller från ett att • Förvaltning av naturresurser samt jordbruk, fiske och livsmedelsindustri. På dessa två områden finns det redan partnerskap som kan förstärkas. Det rör sig om livsmedelsförsörjning. två stora utmaningar: hållbar utveckling och tryggad Anpassningen till världsmarknaden bör vara ett avgörande mål för verksamheten, varvid följande kan prioriteras. (urbana) efterfrågan lokala/regionala till den och 9 KOM (96) 344 "Att främja samarbete inom FoTU med de nya tillväxtekonomierna i världen. " Meddelande om Medelhavet under utarbetande. 16 - På det institutionella planet, stöd till regionala eller underregionala verktyg för samarbete som ingår i det övergripande systemet för jordbruksforskning för utveckling10. - På det operativa planet, prioriterat stöd till regionala program. - För vetenskaps- och tekniksamarbete, en ökad inriktning på ämnen som kan få ett verkligt genomslag och som kan mobilisera den privata sektorn. • Hälsa är ett område där biståndet ökar. Den biomedicinska forskningen är fortsatt angelägen (mindre än 2 % av forskningen rör tropiska sjukdomar!) och bör kompletteras med en ny satsning på folkhälsa. • Demografl- och befolkningsfrågor i samband med problemen med urbanisering och markförvaltning, samt de frågor inom transport och rörlighet som följer härur, bör få en mer framträdande plats än hittills. • Energifrågorna är avgörande för u-ländernas hållbara utveckling. Detta ämne bör på lämpligt sätt inordnas i utvecklingssamarbetet. • Information och upplysning framstår idag som ett oundgängligt stöd för all utvecklingspolitik11. De spelar en central roll för FoTU genom att tillåta forskare att koppla ihop sig i nätverk och genom att lindra effekterna av forskarlagens utspridning. Det tekniska samarbetet skall utgå från förslag inom ramen för utkastet till meddelande om "informationssamhället och utvecklingen". Samarbete innan lönsamhet uppnåtts på andra tekniska och förindustriella områden (inbegripet informations- och kommunikationsteknik samt energi) bör inledas på grundval av ömsesidigt intresse. I erbjudandet om gemenskapssamarbete bör hänsyn tas till det europeiska näringslivets intressen, vars deltagande bör uppmuntras, särskilt i länder eller regioner med hög tillväxt. Detta erbjudande bör finna en tillfredsställande avvägning mellan effektivitet och synlighet och formerna för det bör slås fast därefter. I denna prioriterade och övergripande verksamhet bör gemenskapen stödja forsknings- och forskarutbildningsinstitutioner på plats. Gemenskapen bör även uppvärdera högskolan som producent och förmedlare av kunskap, särskilt i de minst utvecklade länderna där läget är dramatiskt. Att dels upprätta långsiktiga i u-länderna och deras avtalsförbindelser mellan högskolor ekonomiska partner och dels bidra till stärkta band mellan högskolorna i u-länderna kommer att vara av stor politisk vikt för EU. Därigenom blir det möjligt att utveckla kulturella förbindelser mellan u-länderna samtidigt som man har kontroll över hur många doktorander och forskarstuderande som vistas i Europa, och hur länge de gör det. Detta kan också bidra till att doktorander och forskarstuderande som utbildas utomlands kan behållas i eller återföras till sitt ursprungsland. i Europa och K) De nationella systemen för jordbruksforskning indelas i regionala forum: FARA för Afrika söder om Sahara, LAC för Latinamerika och Västindien, APAARl för Asien och Océanien och AARINENA för Nordafrika och Mellanöstern. Två forum (LAC och FARA) indelas i underregionala föreningar: CORAF, ASARECA och SACCAR i Afrika och ett antal PROCCI för Latinamerika. Jlimför KOM "'Informationssamhällen och utveckling" under utarbetande. 17 5. SAMSTÄMMIGHET OCH KOMPLEMENTARITET STÄRKS GENOM EFFEKTIV SAMORDNING Genomförandet Unionsfördraget vad gäller samstämmighet och komplementaritet. föreslagna av den strategin måste överensstämma med 5. 1 Samstämmighet i gemenskapens politik Genom att föreslå ett gemensamt allmänt mål och verksamheter som kompletterar varandra och grundas på prioriteringar som gjorts i samråd med länderna tillhandahålls i strategin en ram för samstämmighet mellan utrikespolitiken och forskningspolitiken med u-länderna. Genomförandet kommer att kräva en permanent samordning av avdelningarna. Kommissionen har redan åtagit sig detta vid genomförandet av det fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och vid framtagningen av det femte ramprogrammet genom att organisera samarbete mellan de avdelningar som initiativ bör utvidgas och berörs av det systematiseras. internationella samarbetet. Dessa För att den interna samordningen skall vara effektiv bör den förstärkas och antagligen utvecklas mot en fastare form på grundval av ett tydligt mandat. Samordningen kan understödjas av att en "enhet för framtidsforskning" inrättas. Inom kommissionen kan en förstärkning av FoTU-kompetensen medge en effektivare samordning. 5. 2 Komplementaritet med medlemsstaterna. Strategin vilar på komplementariteten mellan kommissionens och medlemsstaternas verksamheter, både på internationell nivå och ute i utvecklingsländerna. Detta kräver att medlemsstaterna likaledes förstärker den inre samstämmigheten i sina respektive FoTU-projekt som bedrivs tillsammans med u-länderna. Europeiska unionens effektivitet och synlighet kommer att förstärkas genom detta. Det europeiska initiativet för jordbruksforskning för utvecklingen (EIARD)12 är ett samordningsverktyg som bland annat har gjort det möjligt att synliggöra unionens bidrag till Världsbankens rådgivande grupp inom internationell jordbruksforskning (kommissionen och medlemsstaterna bidrar med 40 % av årsbudgeten) och gett Europa dess rättmätiga plats. Detta samordningsverktyg bör förstärkas. På andra områden - exempelvis hälsa - bör man också överväga verktyg av liknande slag som medger samordning EU:s ståndpunkter på internationell nivå. Komplementariteten i u-länderna måste börja genom ett öppnare och mer strukturerat informationsutbyte. Undersökningen Inco-Pol13 är ett exempel på detta. 12 Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om det europeiska initiativet för 13 jordbruksforskningen är under utarbetande. Inco-Pol: undersökning som kommissionen bekostat tillsammans med medlemsstaterna inventera dessas politik för forskningsbistånd. inom Inco i syfte alt på regional basis 18 Kommissionen föreslår att man inför den här sortens samordning i några regioner som rådet bedömer som strategiska. 5. 3 Organisera en politisk dialog om FoTU med u-länderna För att välja detta övergripande och integrerade tillvägagångssätt krävs att man i samarbete med medlemsstaterna för en politisk dialog med u-länderna för att upprätta en ram för verksamheten på regional och nationell nivå som bör ingå i den övergripande ramen för Unionens yttre förbindelser. Kommissionen erbjuder sig att bidra till genomförandet av denna politiska dialog varigenom en sammanhängande ram för gemenskapens FoTU-verksamhet skall tas fram; detta gäller även en ram för att stärka komplementariteten med medlemsstaternas verksamhet. Det vetenskapliga samarbetet mellan Europa och länderna i Medelhavsområdet är en förebild för andra regioner i södern, ur vilken man kan dra lärdomar och inse begränsningar. 19 Slutsatser. Utmaningarna är komplexa, många och brådskande, varför kommissionen erinrar om den allt mer strategiska roll som FoTU bör spela för att understödja en hållbar för säkerställa utveckling utvecklingssamarbetet uppnås. att gemenskapens mål i u-länderna och Erfarenheterna från det förflutna visar att endast ett övergripande tillvägagångssätt som grundas på stöd till vetenskapen kan säkerställa samstämmigheten och effektiviteten vid genomförandet av utvecklings- och forskningspolitiken. Kommissionen anser att utarbetandet av det femte ramprogrammet och de överväganden som inleddes med grönboken om det framtida samarbetet med AVS- länderna är två viktiga möjligheter att omsätta denna lärdom i praktiken. Kommissionen föreslår att FoTU hädanefter systematiskt skall tas med i de sektoriella tillvägagångssätten. Kommissionen betonar nödvändigheten av att i programmet för internationellt samarbete i det femte ramprogrammet förstärka den särskilda verksamheten inom vetenskaps- och tekniksamarbete som en integrerad del av denna strategi. Dessutom betonar kommissionen intresset av att vidta åtgärder som underlättar tillgången till länder med framväxande ekonomier samt att utveckla ramprogrammet för vetenskapligt och tekniskt samarbete som underlättar de europeiska företagens tillgång till dessa snabbväxande marknader. Slutligen föreslår kommissionen att den politiska dialogen på detta strategiska område stärks i samarbete med medlemsstaterna i syfte att inrätta ett sant partnerskap med de berörda länderna och regionerna. 20 ISSN 1024-4506 KOM(97) 174 slutlig DOKUMENT SV 11 15 Katalognummer : CB-CO-97-I63-SV-C ISBN 92-78-18776-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 747/97 of 25 April 1997 fixing the rates of the refunds applicable to certain milk products exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk


title: Decizia Comitetului executiv din 7 octombrie 1997 privind contribuțiile Islandei și Norvegiei la costurile de instalare și funcționare a C.SIS [SCH/Com-ex (97) 18]

eurovoc_concepts:
administrative expenditure
financial legislation
information system

formats: html pdf print

text: 26 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 19/vol. 3 41997D0018 22. 9. 2000 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 239/441 DECIZIA COMITETULUI EXECUTIV din 7 octombrie 1997 privind contribuțiile Islandei ș(cid:13)i Norvegiei la costurile de instalare ș(cid:13)i funcționare a C. SIS [SCH/Com-ex (97) 18] COMITETUL EXECUTIV, având în vedere articolul 132 din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen, având în vedere articolele 92 ș(cid:13)i 119 din convenția menționată anterior, având în vedere articolele 2 ș(cid:13)i 3 din Acordul de cooperare încheiat între părțile semnatare ale Acordului Schengen ș(cid:13)i ale Convenției Schengen, pe de o parte, ș(cid:13)i Republica Islanda ș(cid:13)i Regatul Norvegiei, pe de altă parte, DECIDE 1. Contribuția Islandei ș(cid:13)i Norvegiei, denumite în cele ce urmează state semnatare ale acordului de cooperare, la costurile de instalare ș(cid:13)i funcționare a C. SIS: Contribuția statelor semnatare ale acordului de cooperare va corespunde cotei lor de participare la valoarea totală a produsului intern brut al părților semnatare ș(cid:13)i al statelor care fac parte din acordul de cooperare. Contribuția părților semnatare se vor calcula în conformitate cu articolul 119 alineatul (1) din Convenția Schengen. 2. Metoda de calcul: — contribuția Islandei ș(cid:13)i Norvegiei se va calcula printr-o comparație valorilor produsului intern brut al tuturor părților semnatare ș(cid:13)i al statelor care fac parte din acordul de cooperare; — contribuția părților semnatare care sunt state membre ale Uniunii Europene se vor calcula prin raportare la baza de calcul a taxei pe valoarea adăugată, în conformitate cu articolul 119 alineatul (1) teza a doua din Convenția Schengen, după scăderea contribuțiilor Islandei ș(cid:13)i Norvegiei. 3. Se stabileș(cid:13)te data de 1 ianuarie 1997 ca termen pentru plata contribuțiilor ce revin statelor nordice. Viena, 7 octombrie 1997. Preș(cid:13)edintele K. SCHLÖGL


title: REGOLAMENTO (CE) N. 741/97 DELLA COMMISSIONE del 25 aprile 1997 che modifica il regolamento (CEE) n. 1833/92 che fissa gli aiuti per la fornitura di prodotti del settore dei cereali di origine comunitaria alle Azzorre ed a Madera

eurovoc_concepts:
Azores
EU aid
EU production
Madeira
cereals
supply


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 759/97 af 25. april 1997 om fastsættelse af landbrugsomregningskurserne

eurovoc_concepts:
primary sector
representative rate


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 760/97, annettu 25 päivänä huhtikuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 760/97 of 25 April 1997 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 761/97 af 25. april 1997 om afvisning af ansøgninger om eksportlicenser for produkter henhørende under KN-kode 1101 00 15

eurovoc_concepts:
cereal flour
export licence
export refund


title: RÈGLEMENT (CE) N° 756/97 DE LA COMMISSION du 25 avril 1997 déterminant la mesure dans laquelle les demandes de licences d'importation introduites en avril 1997 pour certains produits à base de viande de porc dans le cadre du régime prévu par l'accord conclu par la Communauté avec la Slovénie peuvent être acceptées

eurovoc_concepts:
import licence
import policy
meat product
pigmeat
veterinary legislation


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 762/97 DER KOMMISSION vom 25. April 1997 zur Änderung der im Zuckersektor für bestimmte Erzeugnisse geltenden repräsentativen Preise und zusätzlichen Einfuhrzölle

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: Schengenregelverket - Verkställande kommitténs beslut av den 7 oktober 1997 om Norges och Islands andel av anläggnings- och driftskostnaderna för C.SIS (SCH/Com-ex (97) 18)

formats: html print


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 743/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 25ης Απριλίου 1997 για τον καθορισμό των ποσών των ενισχύσεων για την προμήθεια στις Αζόρες και στη Μαδέρα προϊόντων ρυζιού κοινοτικής προελεύσεως

eurovoc_concepts:
Azores
EU aid
EU production
Madeira
rice
supply


title: REGULAMENTO (CE) Nº 746/97 DA COMISSÃO de 25 de Abril de 1997 relativo ao fornecimento de produtos lácteos a título de ajuda alimentar

eurovoc_concepts:
Angola
Peru
award of contract
food aid
skimmed milk powder
vitamin


title: Komisjoni otsus, 25. aprill 1997, millega asendatakse komisjoni 29. juuli 1996. aasta otsus 96/536/EÜ, millega kehtestatakse selliste piimapõhiste toodete loetelu, mille puhul on liikmesriikidel lubatud kehtestada konkreetseid või üldisi erandeid vastavalt direktiivi 92/46/EMÜ artikli 8 lõikele 2, ja kõnealuste toodete valmistamisel kohaldatavate erandite laad

eurovoc_concepts:
cheese
dairy industry
derogation from EU law
health legislation
milk
milk product

text: 62 ET Euroopa Liidu Teataja 03/21. kd 31997D0284 1. 5. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 114/45 KOMISJONI OTSUS, 25. aprill 1997, millega asendatakse komisjoni 29. juuli 1996. aasta otsus 96/536/EÜ, millega kehtestatakse selliste piimapõhiste toodete loetelu, mille puhul on liikmesriikidel lubatud kehtestada konkreetseid või üldisi erandeid vastavalt direktiivi 92/46/EMÜ artikli 8 lõikele 2, ja kõnealuste toodete valmista- misel kohaldatavate erandite laad (97/284/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, kui liikmesriik kehtestab erandi vastavalt otsusele 96/536/EÜ, ei anna see asjaomaste toodete tootjatele õigust nende toodete turustamiseks, kasutades nimetusi, mis on reserveeritud vasta- valt nõukogu 14. (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (4) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 535/97 (5); aasta määrusele juuli 1992. juuni 1992. aasta direktiivi võttes arvesse nõukogu 16. täispiima, kuumtöödeldud 92/46/EMÜ, milles piima turuleviimise tootmise sanitaareeskirjad, (1) viimati muudetud nõukogu direktiiviga 96/23/EÜ, (2) eriti selle artikli 8 lõiget 2; sätestatakse toodete ja piimapõhiste ja ning arvestades, et: nõukogu direktiivi 92/46/EMÜ artikli 8 lõike 2 esimeses lõigus sätestatakse kehtestada konkreetseid või üldisi erandeid teatavatest kõnealuse direktiivi sätetest; liikmesriikidel võimalus lubada komisjoni otsusega 96/536/EÜ (3) liikmesriikidel kehtestada erandeid teatavatest direktiivi 92/46/EMÜ artikli 7 A osa punktide 1–4 sätetest ja määratletakse kõnealuste erandite laad; lubatakse eespool nimetatud otsuse teksti tuleb kohandada, et muuta see selgemaks; peale selle ei tuleks avaldada selliste piimapõhiste toodete loetelu, mille puhul liikmesriikidel on lubatud kehtes- tada konkreetseid või üldisi erandeid vastavalt direktiivi 92/46/EMÜ artikli 8 lõikele 2; käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise veterinaarkomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Otsuse 96/536/EÜ tekst asendatakse järgmisega: “Artikkel 1 Direktiivi 92/46/EMÜ artikli 8 lõike 2 ja käesoleva otsuse kohaldamisel omadustega piimapõhised tooted” piimapõhiseid tooteid, mis: “tavapäraste tähendavad (1) EÜT L 268, 14. 9. 1992, lk 1. (2) EÜT L 125, 23. 5. 1996, lk 10. (3) EÜT L 230, 11. 9. 1996, lk 12. (4) EÜT L 208, 24. 7. 1992, lk 1. (5) EÜT L 83, 25. 3. 1997, lk 3. 03/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 63 — on ajalooliselt tuntud, või — on valmistatud liikmesriigis, kus neid on tavapäraselt registreeritud valmistatud, vastavalt kodeeritud või tehnilistele eeskirjadele või tootmismeetoditele, või — on kaitstud liikmesriigis, kus neid on traditsiooniliselt valmistatud, riiklike, piirkondlike või kohalike õigusakti- dega. Artikkel 2 Liikmesriikidel on lubatud kehtestada teatavate artiklis 1 määratletud tavapäraste omadustega piimapõhiseid tooteid valmistavatele ettevõtetele konkreetseid või üldisi erandeid nõuetest, mis on sätestatud: a) direktiivi 92/46/EMÜ B lisa I peatüki punktis 6 ja C lisa III peatüki punktis 2 seoses kõnealuste toodete etteval- mistamise, pakendamise ja pakkimise vahendite ja sead- mete materjaliga; kõnealused vahendid ja seadmed peavad siiski olema pidevalt puhtad ja neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida; b) direktiivi 92/46/EMÜ B lisa I peatüki punkti 2 alapunk- tides a, b, c ja d seoses kõnealuste toodete laagerduskeld- rite või -ruumidega; kõnealused laagerduskeldritel ja -ruumidel võivad olla looduslikust pinnasest seinad ja seinad, põrandad, laed ja uksed, mis ei ole siledad, vettpidavad, kulumiskindlad, värviga kaetud ega korrodeerumatust materjalist. Kõne- aluste keldrite ja ruumide ümbruse taimestiku arves- sevõtmiseks tuleb puhastamis- ja desinfitseerimismeet- mete sagedus ja laad kohandada vastavalt tegevusele. ” Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 2 Brüssel, 25. aprill 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER


title: Regolamento(CE) n. 750/97 della Commissione del 25 aprile 1997 che modifica il regolamento (CE) n. 3582/93 recante modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 2073/92 del Consiglio relativo alla promozione del consumo nella Comunità e all'ampliamento dei mercati del latte e di prodotti lattiero-caseari

eurovoc_concepts:
EU financing
food consumption
market enlargement
milk
milk product
sales promotion

formats: html pdfa1b print


title: Kommissionens Forordning (EF) nr. 749/97 af 25. april 1997 om ændring af bilag I, II og III til Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
health control
veterinary drug
veterinary medicinal product
waste


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 759/97 of 25 April 1997 fixing the agricultural conversion rates


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 751/97 af 25. april 1997 om fastsættelse af maksimumsopkøbsprisen og de oksekødsmængder, der opkøbes ved intervention som følge af den 180. dellicitation i forbindelse med de generelle interventionsforanstaltninger, der foretages i henhold til forordning (EØF) nr. 1627/89

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention buying
maximum price
purchase price
quantitative restriction


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 757/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 25ης Απριλίου 1997 για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται στα προϊόντα των τομέων σιτηρών και όρυζας που παραδίδονται στο πλαίσιο κοινοτικών και εθνικών μέτρων επισιτιστικής βοήθειας

eurovoc_concepts:
EU aid
State aid
cereals
export refund
food aid
rice


title: RÈGLEMENT (CE) N° 761/97 DE LA COMMISSION du 25 avril 1997 prévoyant le rejet des demandes de certificats d'exportation pour les produits relevant du code NC 1101 00 15


title: VERORDENING (EG) Nr. 739/97 VAN DE COMMISSIE van 25 april 1997 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 391/92 tot vaststelling van de steunbedragen voor de levering van graanproducten van oorsprong uit de Gemeenschap aan de Franse overzeese departementen

eurovoc_concepts:
EU aid
EU production
cereals
supply


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 748/97 tal-25 ta’April 1997 li jemenda l-Annessi I u II tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2377/90 li jistabbilixxi proċedura tal-Komunità għat-twaqqif ta’ limiti massimi ta’ residwu għal prodotti mediċinali veterinarji f’oġġetti ta’ l-ikel li ġejjin mill-annimali

text: 03/Vol. 21 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 51 31997R0748 26. 4. 1997 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 110/21 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KE) Nru 748/97 tal-25 ta’April 1997 li jemenda l-Annessi I u II tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2377/90 li jistabbilixxi proċedura limiti massimi ta’ residwu għal prodotti mediċinali veterinarji tal-Komunità għat-twaqqif ta’ f’oġġetti ta’ l-ikel li ġejjin mill-annimali IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kunsidrat it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, Wara li kunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2377/90 tas-26 ta’ Ġunju 1990 li jistabbilixxi proċedura tal-Komunità għat-twaqqif tal-limiti massimi ta’residwu għal prodotti mediċi- f’oġġetti l-aħħar bir- nali veterinarji (KE) Nru 716/97 (2) u b’mod Regolament tal-Kummissjoni partikolari l- l-Artikoli 6, 7 u 8 dwar dan, ta’l-ikel (1), kif emendat Billi, b’mod konformi mar-Regolament (KEE) Nru 2377/90, limiti massimi ta’ residwu jridu jkunu stabbiliti progressivament għal kull sustanza farmakoloġikament attiva li hi wżata fil- Komunità fi prodotti mediċinali veterinarji maħsubha għat- teħid minn annimali li jipproduċu l-ikel; eżami limiti massimi ta’ residwu għandhom jiġu stabbiliti biss Billi fi ħdan il-Kumitat għall-Prodotti Mediċinali wara Veterinarji fuq l-informazzjoni rilevanti kollha dwar is-sigurtà ta’ residwi tas-sustanza kunċernata għall-konsumatur fi prodotti li ġejjin mill-annimali u l-impatt ta’ residwi fuq l- ta’ ipproċessar industrijali tal-prodotti ta’ l-ikel, l-ikel ta’ fit-twaqqif tal-limiti massimi Billi, residwu ta’ prodotti mediċinali veterinarji fi prodotti ta’l-ikel li ġejjin mill-annimali, huwa meħtieġ li jiġi speċifikat l-ispeċi ta’ l-annimali fejn residwi jistgħu jkunu preżenti, il-livelli li jistgħu jkunu preżenti, f’kull wieħed mit-tessuti tal-laħam rilevanti miksuba mill-annimal ittrattat (tessut bersall) u n-natura tar-residwu li hi rilevanti għall-monitoraġġ ta’ residwi (residwu markatur); jiġu stabbiliti ta’ residwi, kif limiti massimi f’leġiżlazzjoni Billi, għall-kontroll ipprovdut ta’ residwu għandhom xierqa tal-Komunità, ġeneralment fwied jew ta’ kliewi; madankollu, il-fwied u l-kliewi huma ta’ spiss imneħħija fil-kummerċ internazzjonali, u mill-karkassi limiti massimu ta’ residwu għandhom għalhekk dejjem ikunu stabbiliti fuq tessuti ta’ muskolu jew xaħam; fuq tessuti bersalji jiġu spustati li Billi, fil-każ ta’ prodotti mediċinali veterinarji maħsuba għall- użu f’għasafar li jbidu, annimali li jagħmlu l-ħalib jew żunżan li jagħmlu l-għasel, limiti massimi ta’ residwu jridu jiġu stabbiliti għall-bajd, ħalib jew għasel; Billi, moxidektin għandu jiġi mdaħħal Regolament (KEE) Nru 2377/90; fl-Anness I għar- isoxsuprina u praziquantel għandhom jiġu mdaħħla fl- Billi Anness II għar-Regolament (KEE) Nru. 2377/90; Billi perjodu ta’ 60 jum għandu jiġi permess qabel id-dħul fis- seħħ ta’ dan ir-Regolament sabiex jippermetti lill-Istati Membri biex jagħmlu kull bidla li tista’ tkun meħtieġa għall-awtroizzaz- zjonijiet li ġew mogħtija b’mod konformi mad-Direttiva tal- l-aħħar emendata minn Direttiva Kunsill 81/851/KEE (3), kif 93/40/KEE (4) biex jittieħed akkont tad-disposizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament sabiex l-prodotti mediċinali veterinarji konċer- nati jitpoġġew fis-suq; Billi l-miżuri li għalihom hemm ipprovdut f’dan ir-Regolament huma konformi mal-fehma tal-Kumitat Permanenti fuq Prodotti Mediċinali Veterinarji, ADDOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 L-Anness I u II tar-Regolament (KEE) Nru 2377/90 huma minn hawn emendati kif stabbilit fl-Anness għal dan. Artikolu 2 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l- pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. (1) ĠU L 224, tat-18. 8. 1990, p. 1. (2) ĠU L 106, ta’ l-24. 4. 1997, p. 10. (3) ĠU Nru L 317, tas-6. 11. 1981, p. 1. (4) ĠU Nru L 214, ta’ l-24. 8. 1993, p. 31. 52 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 21 Dan ir-Regolament għandu jrbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, il-25 ta’April 1997. Għall-Kummissjoni Martin BANGEMANN Membru tal-Kummissjoni L-ANNESS L-Annessi għal Regolament (KEE) Nru 2377/90 huma emendati kif ġej: A. L-Anness I hu emendat kif ġej: 2. 2. 3. Aġenti anti-parassitiċi Aġenti li jaġixxu kontra l-endo u ekto-parassiti 2. 3. 1. Avermektini Sustanza farmakoloġikament attiva Residwu markatur Speċi tal-annimali “2. 3. 1. 5. Moxidectin Moxidectin Bovin, ovin Tessut bersall Disposizzjonijiet oħra MRLs 500 µg/kg 100 µg/kg Xaħam Fwied 50 µg/kg Muskolu, kliewi” B. L-Anness I hu emendat kif ġej: 2. Komposti organiċi Sustanza farmakoloġikament attiva Speċi tal-annimali Disposizzjonijiet oħra “2. 79 Isoxsuprine 2. 80 Praziquantel (*) ĠU Nru L 125, tat-23. 5. 1996, p. 3” Bovin, ovin Ovin Għal użu terapewtiku biss b'mod konformi mad-Direttiva tal- Kunsill 96/22/KEE (*) Għal użu f'nagħaġ li ma jreddawx biss 0 3 / V o l. 2 1 M T I l - Ġ u r n a l U f f i ċ j a l i t a ' l - U n o n j i E w r o p e a 5 3


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 741/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 25ης Απριλίου 1997 που τροποποιεί τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 1833/92 για τον καθορισμό των ποσών των ενισχύσεων για την προμήθεια στις Αζόρες και τη Μαδέρα προϊόντων σιτηρών κοινοτικής προελεύσεως


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 753/97 of 25 April 1997 determining the extent to which applications lodged in April 1997 for import licences for certain pigmeat products under the regime provided for by the Agreements concluded by the Community with Bulgaria and Romania can be accepted

eurovoc_concepts:
Bulgaria
Romania
import licence
meat product
pigmeat
veterinary legislation


title: Komisijas Regula (EK) Nr. 749/97 (1997. gada 25. aprīlis), ar kuru groza I, II un III pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos

text: 54 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. 31997R0749 L 110/24 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 26. 4. 1997. KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 749/97 (1997. gada 25. aprīlis), ar kuru groza I, II un III pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, tā kā difloksacīns un vedaprofēns būtu jāiekļauj Regulas (EEK) Nr. 2377/90 I pielikumā; ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos (1), kurā jaunākie grozījumi izda- rīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 748/97 (2), un jo īpaši tās 6. , 7. un 8. pantu, tā kā saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2377/90 pakāpeniski jāno- saka visu to farmakoloģiski aktīvo vielu maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi, ko izmanto Kopienā veterinārajās zālēs, kuras paredzēts lietot produktīvajiem dzīvniekiem; tā kā maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi būtu jānosaka tikai pēc tam, kad Veterināro zāļu komiteja ir pārbaudījusi visu būtisko informāciju, kas attiecas uz attiecīgās vielas atlieku nekaitīgumu patērētājiem, kuri lieto dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus, un atlieku ietekmi uz pārtikas produktu rūpniecisko pārstrādi; tā kā, nosakot veterināro zāļu maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, jāprecizē dzīvnieku sugas, kurās atliekas ir pieļaujamas, vielas daudzumi, kas pieļaujami katrā no attiecīgajiem gaļas audiem, kuri iegūti no dzīvnieka, kam lietoti medikamenti, (izmeklējamie substrāti), un to atlieku pamatīpašības, kuras ir svarīgas atlieku uzrau- dzībai, (marķieratliekas); tā kā, lai kontrolētu atliekas, kā paredzēts attiecīgajos Kopienas tiesību aktos, maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi parasti būtu jānosaka izmeklējamiem aknu vai nieru substrātiem; tā kā tomēr starptautiskajā tirdzniecībā, pārvadājot liemeņus, no tiem bieži vien izņem aknas un nieres, tāpēc maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi vienmēr būtu jānosaka arī muskuļu vai tauku audiem; tā kā to veterināro zāļu maksimāli pieļaujamie atlieku dau- dzumi, ko paredzēts lietot dējējputniem, dzīvniekiem laktācijas periodā vai medus bitēm, jānosaka arī olām, pienam vai medum; (1) OV L 224, 18. 8. 1990. , 1. (2) OV L 110, 26. 4. 1997. , 21. lpp. lpp. tā kā tiomersāls un timerfonāts būtu jāiekļauj Regulas (EEK) Nr. 2377/90 II pielikumā; tā kā, lai varētu pabeigt zinātniskos pētījumus, klavulānskābe būtu jāiekļauj Regulas (EEK) Nr. 2377/90 III pielikumā; tā kā, lai varētu pabeigt zinātniskos pētījumus, būtu jāpagarina daudzumu deksametazona maksimāli pagaidu termiņš, kas iepriekš noteikts Regulas (EEK) Nr. 2377/ 90 III pielikumā; pieļaujamo atlieku tā kā pirms šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāatvēl 60 dienu laikposms, kurā dalībvalstis, ņemot vērā šīs regulas noteikumus, var izdarīt jebkurus pielāgojumus, kas vajadzīgi saistībā ar attie- cīgo veterināro zāļu tirdzniecības atļaujām, kuras piešķirtas saskaņā ar Padomes Direktīvu 81/851/EEK (3), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/40/EEK (4); tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās veterināro zāļu komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulas (EEK) Nr. 2377/90 I, II un III pielikumu ar šo groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā. 2. pants Šī regula stājas spēkā sešdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. (3) OV L 317, 6. 11. 1981. , 1. (4) OV L 214, 24. 8. 1993. , 31. lpp. lpp. 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 55 Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1997. gada 25. aprīlī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Martin BANGEMANN Šādi groza Regulas (EEK) Nr. 2377/90 pielikumus: A. Šādi groza I pielikumu: 1. Pretinfekcijas līdzekļi 1. 2. Antibiotikas 1. 2. 3. Hinoloni PIELIKUMS Farmakoloģiski aktīvā viela Marķieratliekas Dzīvnieku suga Atlieku maksimāli pieļaujamie daudzumi Izmeklējamie substrāti Citi noteikumi “1. 2. 3. 3. Difloksacīns Difloksacīns Vistas, tītari 1 900 µg/kg Aknas 600 µg/kg Nieres 300 µg/kg Muskuļi 400 µg/kg Āda/tauki” 4. Pretiekaisuma līdzekļi 4. 1. Nesteroīdie pretiekaisuma līdzekļi 4. 1. 1. Arilpropionskābes atvasinājums Farmakoloģiski aktīvā viela Marķieratliekas Dzīvnieku suga Atlieku maksimāli pieļaujamie daudzumi Izmeklējamie substrāti Citi noteikumi “4. 1. 1. 1. Vedaprofēns Vedaprofēns Zirgi 1 000 µg/kg Nieres 100 µg/kg Aknas 50 µg/kg Muskuļi 20 µg/kg Tauki” B. Šādi groza II pielikumu: 2. Organiskie savienojumi Farmakoloģiski aktīvā(-ās) viela(-as) Dzīvnieku suga Citi noteikumi “2. 82. Tiomersāls 2. 83. Timerfonāts Visas produktīvās sugas Visas produktīvās sugas Var lietot tikai kā konservantu daudzdevu vakcīnās koncentrācijā, kas nepārsniedz 0,02 % Var lietot tikai kā konservantu daudzdevu vakcīnās koncentrācijā, kas nepārsniedz 0,02 %” 5 6 L V E i r o p a s S a v i e n b a s ī O f i c i ā l a i s V ē s t n e s i s 0 3 / 2 1. s ē j. C. Šādi groza III pielikumu: 1. Pretinfekcijas līdzekļi 1. 2. Antibiotikas 1. 2. 10. ß-laktamāzes inhibitori Farmakoloģiski aktīvā(-ās) viela(-as) Marķieratliekas Dzīvnieku suga Atlieku maksimāli pieļaujamie daudzumi Izmeklējamie substrāti Citi noteikumi “1. 2. 10. 1. Klavulānskābe Klavulānskābe Govis, aitas, cūkas 200 µg/kg Muskuļi, aknas, nieres, tauki Govis, aitas 200 µg/kg Piens Atlieku maksimāli pieļaujamo dau- dzumu pagaidu termiņš beidzas 1. 7. 1999. ” 4. Kortikoīdi 4. 1. Glikokortikoīdi Farmakoloģiski aktīvā(-ās) viela(-as) Marķieratliekas Dzīvnieku suga “4. 1. 1. Deksametazons Deksametazons Govis, cūkas, zirgi Govis Atlieku maksimāli pieļaujamie daudzumi Izmeklējamie substrāti Citi noteikumi 2,5 µg/kg Aknas 0,5 µg/kg Muskuļi, nieres 0,3 µg/kg Piens Atlieku maksimāli pieļaujamo dau- dzumu pagaidu termiņš beidzas 1. 7. 1997. ” 0 3 / 2 1. s ē j. L V E i r o p a s S a v i e n b a s ī O f i c i ā l a i s V ē s t n e s i s 5 7


title: Verordnung (EG) Nr. 749/97 der Kommission vom 25. April 1997 zur Änderung der Anhänge I, II und III der Verordnung (EWG) Nr. 2377/90 des Rates zur Schaffung eines Gemeinschaftsverfahrens für die Festsetzung von Höchstmengen für Tierarzneimittelrückstände in Nahrungsmitteln tierischen Ursprungs


title: Регламент (ЕО) № 748/97 на Комисията от 25 април 1997 година за изменение на приложения I и II към Регламент (ЕИО) № 2377/90 на Съвета относно установяване на процедура на Общността за определяне на максимално допустимите граници на остатъчни вещества от ветеринарномедицински продукти в храните от животински произход

formats: html pdf print xhtml

text: 03/т. 21 BG Официален вестник на Европейския съюз 131 31997R0748 L 110/21 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 26. 4. 1997 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 748/97 НА КОМИСИЯТА от 25 април 1997 година за изменение на приложения I и II към Регламент (ЕИО) № 2377/90 на Съвета относно установяване на процедура на Общността за определяне на максимално допустимите граници на остатъчни вещества от ветеринарномедицински продукти в храните от животински произход КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент (EИО) № 2377/90 на Съвета от 26 юни 1990 г. относно установяване на процедура на Общността за опре- деляне на максимално допустимите граници на остатъчни веще- ства от ветеринарномедицински продукти в храните от животин- ски произход (1), последно изменен с Регламент (EO) № 716/97 на Комисията (2), и по-специално членове 6, 7 и 8 от него, като има предвид, че съгласно Регламент (EИО) № 2377/90, трябва постепенно да се определят максимално допустимите граници за всички фармакологично активни субстанции, които се използват в рамките на Общността във ветеринарномедицински продукти, предназначени за употреба при животни, отглеждани за производ- ство на храни; като има предвид, че максимално допустимите граници следва да се определят само след разглеждане, в рамките на Комитета по ветеринарномедицински продукти, на цялата информация, отна- сяща се до безопасността на остатъчните количества от съответ- ното вещество за потребителя на храни от животински произход и до влиянието на остатъчните количества върху промишлената преработка на храните; на граници количества остатъчните като има предвид, че при определянето на максимално допусти- мите от ветеринарномедицински продукти, съдържащи се в храните от животински произход, е необходимо да се посочат животинските видове, у които може да присъстват остатъчни количества, нивата, които може да присъстват във всяка от съответните месни тъкани, получени от третираното животно (прицелна тъкан), както и естес- твото на остатъчното количество, което е подходящо за мониторинга на остатъчните количества (маркерно остатъчно вещество); като има предвид, че за контрола на остатъчните количества, спо- ред съответното законодателство на Общността, обикновено следва да се определят максимално допустими граници на оста- тъчните количества за прицелните тъкани на черния дроб и бъбреците; като има предвид, че при международната търговия черният дроб и бъбреците често се отстраняват от трупното месо, максимално допустими граници на остатъчните количества следва винаги да се определят също и за мускулната и мастната тъкан; като има предвид, че в случаите когато ветеринарномедицинските продукти са предназначени за употреба при птици носачки, млекодайни животни или медоносни пчели, максимално допус- тими граници следва да бъдат определени също така и за яйца, мляко и мед; като има предвид, че Moxidectinum следва да се включи в прило- жение I към Регламент (ЕИО) № 2377/90; като има предвид, че Isoxsuprinum и Praziquantelum следва да се включат в приложение II към Регламент (ЕИО) № 2377/90; като има предвид, че е необходимо да се предвиди период от 60 дни преди влизане в сила на настоящия регламент, за да могат държавите-членки да внесат нужните корекции в разрешителните за пускане на пазара на съответните ветеринарномедицински про- дукти, чиито разрешителни са били издадени съгласно Директива 81/851/ЕИО на Съвета (3), последно изменена с Директива 93/40/ЕИО (4), с цел съобразяване с разпоредбите на настоящия регламент; като има пред вид, че мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет за ветеринарномедицинските продукти, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 Приложения I и II към Регламент (ЕИО) № 2377/90 се изменят, както е посочено в приложението към настоящия регламент. Член 2 сила на 60-ия ден след Настоящият регламент публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. влиза в (1) ОВ L 224, 18. 8. 1990 г. , стр. 1. (2) ОВ L 106, 24. 4. 1997 г. стр. 10. (3) ОВ L 317, 6. 11. 1981 г. , стр. 1. (4) ОВ L 214, 24. 8. 1993 г. , стр. 31. 132 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 21 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 25 април 1997 година. За Комисията Martin BANGEMANN Член на Комисията 03/т. 21 BG Официален вестник на Европейския съюз 133 я и н е ж а р б о ъ с и г у р Д и н а к ъ т и н л е ц и р П В О Г Д М д и в и к с н и т о в и Ж о в т с е щ е в о н ч ъ т а т с о о н р е к р а М и / а н в и т к а о н ч и г о л о к а м р а Ф и / я и ц н а т с б у с и н и т к е м р е в А. “ и ц е р б ъ Б , и л у к с у М g k / g μ 0 5 и н а к ъ т и н т с а М б о р д н е р е Ч g k / g μ 0 0 5 g k / g μ 0 0 1 е ц в о , а д е в о Г m u n i t c e d i x o M m u n i t c e d i x o M. 5 1 3 2 „. 1 3 2. ) * ( а т е в ъ С а н О И Е / 2 2 / 6 9 а в и т к е р и Д с е и в т с т е в т о ъ с в а б е р т о п у а н ч и т в е п а р е т а з о м а С и н т и п о к о н д е , а д е в о Г m u n i r p u s x o s I 9 7 2 „. т я м р ъ к е н о т и о к , е ц в о и р п о м а с а б е р т о п у а З е ц в О m u l e t n a u q i z a r P. 0 8 2. я и н е ж а р б о ъ с и г у р Д д и в и к с н и т о в и Ж и / я и ц н а т с б у с и / а н в и т к а о н ч и г о л о к а м р а Ф : а в д е л с о т к а к , я н е м з и е с I I е и н е ж о л и р П. Б я и н е н и д е ъ с и н ч и н а г р О. 2 Е И Н Е Ж О Л И Р П : а в д е л с о т к а к , т я н е м з и е с 0 9 / 7 7 3 2 № ) О И Е ( т н е м а л г е Р м ъ к а т я и н е ж о л и р П и т и з а р а п о т к е и - о д н е у щ е р с и щ а в т с й е д , а в т с д е р С. 3 2 : а в д е л с о т к а к , я н е м з и е с I е и н е ж о л и р П. А а в т с д е р с и н т и з а р а п и т н А. 2 “. 3. р т с ,. г 6 9 9 1 5 3 2. , 5 2 1 L В О ) * (


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 739/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 25ης Απριλίου 1997 που τροποποιεί τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 391/92 για τον καθορισμό των ποσών των ενισχύσεων για την προμήθεια στα γαλλικά υπερπόντια διαμερίσματα προϊόντων σιτηρών κοινοτικής προελεύσεως


title: 97/284/EF: Kommissionens Beslutning af 25. april 1997 om nyaffattelse af beslutning 96/536/EF om fastsættelse af listen over de mælkebaserede produkter, for hvilke medlemsstaterne kan indrømme individuelle eller generelle undtagelser efter artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/46/EØF, og om arten af de undtagelser, der gælder for fremstillingen af disse produkter


title: Schengen-Besitzstand - Beschluss des Exekutivausschusses vom 25. April 1997 betreffend die Vergabe der Vorstudie des SIS II (SCH/Com-ex (97) 2, 2. Rev.)

eurovoc_concepts:
Portugal
administrative expenditure
financial legislation
information system


title: Regulamento (CE) nº 748/97 da Comissão de 25 de Abril de 1997 que altera os anexos I e II do Regulamento (CEE) nº 2377/90 do Conselho, que prevê um processo comunitário para o estabelecimento de limites máximos de resíduos de medicamentos veterinários nos alimentos de origem animal


title: 97/284/EG: Entscheidung der Kommission vom 25. April 1997 zum Ersatz der Entscheidung 96/536/EG der Kommission zur Festlegung des Verzeichnisses der Milcherzeugnisse, für die die Mitgliedstaaten gemäß Artikel 8 Absatz 2 der Richtlinie 92/46/EWG Einzelausnahmen oder allgemeine Ausnahmen gewähren können, sowie der Art der Ausnahmeregelung für die Herstellung dieser Erzeugnisse


title: Acquis de Schengen - Décision du Comité exécutif du 7 octobre 1997 concernant la participation de la Norvège et de l'Islande aux frais d'installation et de fonctionnement du C.SIS [SCH/Com-ex (97) 18]

eurovoc_concepts:
administrative expenditure
financial legislation
information system


title: Schengenregelverket - Verkställande kommitténs beslut av den 25 april 1997 om tilldelning av kontrakt för den preliminära undersökningen av SIS II (SCH/Com-ex (97) 2 rev. 2)


title: Κεκτημένο του Σένγκεν - Απόφαση της εκτελεστικής επιτροπής της 7ης Οκτωβρίου 1997 σχετικά με τη συμμετοχή της Νορβηγίας και της Ισλανδίας στα έξοδα εγκατάστασης και λειτουργίας του C.SIS [SCH/Com-ex (97) 18]


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 743/97 af 25. april 1997 om fastsættelse af støtten for levering af risprodukter med oprindelse i Fællesskabet til Acorerne og Madeira


title: Commission Regulation (EC) No 748/97 of 25 April 1997 amending Annex I and II of Council Regulation (EEC) No 2377/90 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin

text: L_1997110EN. 01002101. xml 26. 4. 1997    EN Official Journal of the European Communities L 110/21 COMMISSION REGULATION (EC) No 748/97 of 25 April 1997 amending Annex I and II of Council Regulation (EEC) No 2377/90 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 2377/90 of 26 June 1990 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 716/97 (2), and in particular Articles 6, 7 and 8 thereof, Whereas, in accordance with Regulation (EEC) No 2377/90, maximum residue limits must be established progressively for all pharmacologically active substances which are used within the Community in veterinary medicinal products intended for administration to food-producing animals; Whereas maximum residue limits should be established only after the examination within the Committee for Veterinary Medicinal Products of all the relevant information concerning the safety of residues of the substance concerned for the consumer of foodstuffs of animal origin and the impact of residues on the industrial processing of foodstuffs; Whereas, in establishing maximum residue limits for residues of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin, it is necessary to specify the animal species in which residues may be present, the levels which may be present in each of the relevant meat tissues obtained from the treated animal (target tissue) and the nature of the residue which is relevant for the monitoring of residues (marker residue); Whereas, for the control of residues, as provided for in appropriate Community legislation, maximum residue limits should usually be established for the target tissues of liver or kidney; whereas, however, the liver and kidney are frequently removed from carcasses moving in international trade, and maximum residue limits should therefore also always be established for muscle or fat tissues; Whereas, in the case of veterinary medicinal products intended for use in laying birds, lactating animals or honey bees, maximum residue limits must also be established for eggs, milk or honey; Whereas, moxidectin should be inserted into Annex I to Regulation (EEC) No 2377/90; Whereas isoxsuprine and praziquantel should be inserted into Annex II to Regulation (EEC) No 2377/90; Whereas a period of 60 days should be allowed before the entry into force of this Regulation in order to allow Member States to make any adjustment which may be necessary to the authorisations to place the veterinary medicinal products concerned on the market which have been granted in accordance with Council Directive 81/851/EEC (3), as last amended by Directive 93/40/EEC (4), to take account of the provisions of this Regulation; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Standing Committee on Veterinary Medicinal Products, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Annex I and II of Regulation (EEC) No 2377/90 are hereby amended as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on the sixtieth day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 25 April 1997. For the Commission Martin BANGEMANN Member of the Commission (1)  OJ No L 224, 18. 8. 1990, p. 1. (2)  OJ No L 106, 24. 4. 1997, p. 10. (3)  OJ No L 317, 6. 11. 1981, p. 1. (4)  OJ No L 214, 24. 8. 1993, p. 31. ANNEX The Annexes to Regulation (EEC) No 2377/90 are amended as follows: A. Annex I is amended as follows: 2. Anti-parasitic agents 2. 3. Agents acting against endo- and ectoparasites 2. 3. 1. Avermectins Pharmacologically active substance Marker residue Animal species MRLs Target tissues Other provisions ‘2. 3. 1. 5. Moxidectin Moxidectin Bovine, ovine 500 μg/kg Fat   100 μg/kg Liver 50 μg/kg Muscle, kidney’ B. Annex II is amended as follows: 2. Organic compounds Pharmacologically active substance(s) Animal species Other provisions ‘2. 79. Isoxsuprine Bovine, equidae For therapeutic use only in accordance with Council Directive 96/22/EEC (1) 2. 80. Praziquantel Ovine For use in non-lactating sheep only (1)  OJ No L 125, 23. 5. 1996, p. 3. ’


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 762/97 av den 25 april 1997 om ändring av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vissa sockerprodukter


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 747/97 DER KOMMISSION vom 25. April 1997 zur Festsetzung der Erstattungssätze bei der Ausfuhr von bestimmten Milcherzeugnissen in Form von nicht unter Anhang II des Vertrages fallenden Waren

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk


title: 97/284/EY: Komission päätös, tehty 25 päivänä huhtikuuta 1997, sellaisia maitopohjaisia tuotteita, joiden osalta jäsenvaltiot voivat myöntää yksittäisiä tai yleisiä poikkeuksia direktiivin 92/46/ETY 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti, koskevan luettelon laatimisesta ja näiden tuotteiden valmistukseen sovellettavien poikkeusten luonteesta tehdyn komission päätöksen 96/536/EY korvaamisesta


title: Nařízení Komise (ES) č. 749/97 ze dne 25. dubna 1997, kterým se mění přílohy I, II a III nařízení Rady (EHS) č. 2377/90, kterým se stanoví postup Společenství pro stanovení maximálních limitů reziduí veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočišného původu

text: 54 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 21 31997R0749 L 110/24 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 26. 4. 1997 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 749/97 ze dne 25. dubna 1997, kterým se mění přílohy I, II a III nařízení Rady (EHS) č. 2377/90, kterým se stanoví postup Spole- čenství pro stanovení maximálních limitů reziduí veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočišného původu KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, vzhledem k tomu, že difloxacin a vedaprofenmusí být zařa- zeny do přílohy I nařízení (EHS) č. 2377/90; s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 ze dne 26. června 1990, kterým se stanoví postup Společenství pro stanovení maximálních limitů reziduí veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočišného původu (1), naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 748/97 (2), a zejména na články 6, 7 a 8 uvedeného nařízení, že v souladu s nařízením (EHS) vzhledem k tomu, č. 2377/90 musí být maximální stanoveny postupně pro všechny farmakologicky účinné látky, které jsou používány ve Společenství ve veterinárních léčivých přípravcích určených k podání zvířatům určeným k produkci potravin; limity reziduí vzhledem k tomu, že maximální limity reziduí mohou být stanoveny až po tom, co Výbor pro veterinární léčivé přípravky zhodnotí všechny významné informace, které se týkají bezpeč- nosti reziduí příslušných látek pro spotřebitele potravin živočiš- ného původu a vlivu reziduí na průmyslové zpracování potravin; vzhledem k tomu, že při stanovování maximálních limitů pro rezidua veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočiš- ného původu je nezbytné výslovně uvést druhy zvířat, u kte- rých mohou být rezidua přítomna, povolené hladiny ve všech významných poživatelných tkáních získávaných z ošetřených zvířat (cílová tkáň) a charakter rezidua, které je významné pro sledování reziduí (indikátorové reziduum); vzhledem k tomu, že pro kontrolu reziduí, jak je stanoveno v příslušných právních předpisech Společenství, musí být maximální limity reziduí obecně stanoveny pro cílové tkáně jater nebo ledvin; že játra a ledviny jsou však často z jatečních těl, která jsou předmětem mezinárodního obchodu, odstraňo- vány a maximální limity reziduí proto musí být rovněž vždy stanoveny i pro svalovou tkáň a tkáň tukovou; že vzhledem k tomu, léčivých v případě přípravků, které jsou určeny k použití u nosnic, u zvířat produkujících mléko nebo u včel, musí být maximální limity reziduí stanoveny rovněž pro vejce, mléko či med; veterinárních vzhledem k tomu, že thiomersal a timerfonátmusí být zařa- zeny do přílohy II nařízení (EHS) č. 2377/90; vzhledem k tomu, že kyselina klavulanová musí být zařazena (EHS) č. 2377/90 tak, aby bylo do přílohy III nařízení umožněno dokončení vědeckých studií; vzhledem k tomu, že trvání platnosti prozatímních limitů reziduí v předchozím období definovaných v příloze III naří- (EHS) č. 2377/90 musí být v případě dexamethasonu zení prodlouženo tak, aby bylo umožněno dokončení probíhajících vědeckých studií; vzhledem k tomu, že před tím, než toto nařízení vstoupí v platnost, musí být stanovena lhůta 60 dnů k tomu, aby členské státy mohly učinit veškeré úpravy, které mohou být nezbytné s ohledem na rozhodnutí o registraci příslušných veterinárních léčivých přípravků vydaná v souladu se směrnicí Rady směrnicí naposledy 93/40/EHS (4) tak, aby byla zohledněna ustanovení tohoto naří- zení; 81/851/EHS (3) pozměněnou vzhledem k tomu, že opatření uvedená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem stálého Výboru pro veterinární léčivé přípravky; PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Příloha I, II a III nařízení (EHS) č. 2377/90 se mění tak, jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení. Článek 2 Toto nařízení vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. v platnost vstupuje šedesátým dnem po (1) Úř. věst. L 224, 18. 8. 1990, s. 1. (2) Úř. věst. L 110, 26. 4. 1997, s. 21. (3) Úř. věst. L 317, 6. 11. 1981, s. 1. (4) Úř. věst. L 214, 24. 8. 1993, s. 31. 03/sv. 21 CS Úřední věstník Evropské unie 55 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 25. dubna 1997. Za Komisi Martin BANGEMANN člen Komise PŘÍLOHA Přílohy nařízení (EHS) č. 2377/90 se mění takto: A. Příloha I se mění takto: 1. Antiinfektiva 1. 2. Antibiotika 1. 2. 3. Chinolony Farmakologicky účinná látka (účinné látky) Indikátorové reziduum Druh zvířat MRL Cílové tkáně Další ustanovení „1. 2. 3. 3 Difloxacin Difloxacin Kur domácí, krůty 1 900 µg/kg Játra 600 µg/kg Ledviny 300 µg/kg Svalovina 400 µg/kg Kůže/tuk“ 4. Antiflogistika 4. 1. Nesteroidní antiflogistika 4. 1. 1. Deriváty kyseliny arylpropionové Farmakologicky účinná látka (účinné látky) Indikátorové reziduum Druh zvířat MRL Cílové tkáně Další ustanovení „4. 1. 1. 1 Vedaprofen Vedaprofen Koňovití 1 000 µg/kg Ledviny 100 µg/kg Játra 50 µg/kg Svalovina 20 µg/kg Tuk“ B. Příloha II se mění takto: 2. Organické látky Farmakologicky účinná látka (účinné látky) Druh zvířat Další ustanovení „2. 82 Thiomersal 2. 83 Timerfonát Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin Pouze pro použití jako konzervační látka ve vakcínách ve více- dávkovém balení v koncentraci nepřevyšující 0,02 % Pouze pro použití jako konzervační látka ve vakcínách ve více- dávkovém balení v koncentraci nepřevyšující 0,02 %“ 5 6 C S Ú ř e d n í v ě s t n í k E v r o p s k é u n i e 0 3 / s v. 2 1 C. Příloha III se mění takto: 1. Antiinfektiva 1. 2. Antibiotika 1. 2. 10. Inhibitory beta-laktamázy Farmakologicky účinná látka (účinné látky) Indikátorové reziduum Druh zvířat MRL Cílové tkáně Další ustanovení „1. 2. 10. 1. Kyselina klavulanová Kyselina klavulanová Skot, ovce, prasata 200 µg/kg Svalovina, játra, ledviny, tuk Skot, ovce 200 µg/kg Mléko Prozatímní MRL platí do 1. 7. 1999“ 4. Kortikoidy 4. 1. Glukokortikoidy Farmakologicky účinná látka (účinné látky) Indikátorové reziduum Druh zvířat MRL Cílové tkáně Další ustanovení „4. 1. 1 Dexamethason Dexamethason Skot, prasata, equidi 2,5 µg/kg Játra 0,5 µg/kg Svalovina, ledviny Prozatímní MRL platí do 1. 7. 1997“ Skot 0,3 µg/kg Mléko 0 3 / s v. 2 1 C S Ú ř e d n í v ě s t n í k E v r o p s k é u n i e 5 7


title: REGOLAMENTO (CE) N. 744/97 DELLA COMMISSIONE del 25 aprile 1997 che fissa le restituzioni all'esportazione del riso e delle rotture di riso

eurovoc_concepts:
export refund
rice
third country


title: Kommissionens Forordning (EF) nr. 748/97 af 25. april 1997 om ændring af bilag I og II til Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 739/97 of 25 April 1997 amending Regulation (EEC) No 391/92 setting the amounts of aid for the supply of cereals products from the Community to the French overseas departments


title: Reglamento (CE) nº 749/97 de la Comisión de 25 de abril de 1997 por el que se modifican los Anexos I, II y III del Reglamento (CEE) nº 2377/90 del Consejo por el que se establece un procedimiento comunitario de fijación de los límites máximos de residuos de medicamentos veterinarios en los alimentos de origen animal


title: Verordening (EG) nr. 749/97 van de Commissie van 25 april 1997 tot wijziging van de bijlagen I, II en III bij Verordening (EEG) nr. 2377/90 van de Raad houdende een communautaire procedure tot vaststelling van maximumwaarden voor residuen van geneesmiddelen voor diergeneeskundig gebruik in levensmiddelen van dierlijke oorsprong


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 748/97, 25. aprill 1997, millega muudetakse I ja II lisa nõukogu määruses (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus

text: 03/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 51 31997R0748 26. 4. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 110/21 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 748/97, 25. aprill 1997, millega muudetakse I ja II lisa nõukogu määruses (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, lakteerivatele loomadele või mesilastele ette- munalindudele, nähtud veterinaarravimite puhul tuleb kehtestada jääkide piir- normid ka munades, piimas või mees; võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, moksidektiin tuleks lisada määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisasse; võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaar- ravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus, (1) viimati (EÜ) komisjoni nr 716/97, (2) eriti selle artikleid 6, 7 ja 8, määrusega muudetud ning arvestades, et: isoksupriin ja prasikvanteel nr 2377/90 II lisasse; tuleks lisada määruse (EMÜ) käesoleva määruse et ajavahemik, enne jõustumist kehtestada tuleks liikmesriigid saaksid käesoleva 60päevane määruse sätete arvestamiseks teha kõik vajalikud kohandused kõnealuste veterinaarravimite müügilubadesse, mis on antud vastavalt viimati muudetud direktiiviga 93/40/EMÜ (4); 81/851/EMÜ, (3) direktiivile nõukogu vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2377/90 tuleb jääkide piirnormid kehtestada järk-järgult kõikide farmakoloogiliste toimeainete suhtes, mida kasutatakse ühenduses toiduloomadele manusta- miseks ettenähtud veterinaarravimites; käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veteri- naarravimite alalise komitee arvamusega, jääkide piirnormid tuleks kehtestada alles pärast seda, kui vete- rinaarravimite komitee on kontrollinud kogu asjakohast teavet kõnealuste toimeainete jääkide ohutuse kohta loomse toidu tarbijale ja nende jääkide mõju toiduainete tööstuslikule töötle- misele; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: loomses toidus leiduvate veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamisel on vaja täpsustada loomaliigid, mille puhul jäägid võivad esineda, loomadelt saadud söödavas koes (sihtkude), kellele on manustatud ravi- ja jääkide laad, mis on oluline jääkide kontrollimiseks meid, (markerjääk); lubatud määrad nendelt samuti Artikkel 1 Määruse (EMÜ) nr 2377/90 I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. jääkide kontrollimiseks vastavalt ühenduse õigusaktidele tuleks üldiselt kehtestada jääkide piirnormid maksa või neeru sihtkoes; maks ja neerud eemaldatakse sageli rümbast rahvusvahelise kaubanduse puhul ja seepärast tuleks kehtestada jääkide piir- normid ka rasv- või lihaskoes; Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kuuekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. (1) EÜT L 224, 18. 8. 1990, lk 1. (2) EÜT L 106, 24. 4. 1997, lk 10. (3) EÜT L 317, 6. 11. 1981, lk 1. (4) EÜT L 214, 24. 8. 1993, lk 31. 52 ET Euroopa Liidu Teataja 03/21. kd Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 25. aprill 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Martin BANGEMANN Määruse (EMÜ) nr 2377/90 lisasid muudetakse järgmiselt. A. I lisa muudetakse järgmiselt: 2. Antiparasiitikumid 2. 3. Endo- ja ektoparasiitide vastased ained 2. 3. 1. Avermektiinid LISA Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliik Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “2. 3. 1. 5. Moksidektiin Moksidektiin Veised, lambad 500 µg/kg 100 µg/kg 50 µg/kg Rasvkude Maks Lihaskude, neer” B. II lisa muudetakse järgmiselt: 2. Orgaanilised ühendid Farmakoloogilised toimeained Loomaliik Muud sätted “2. 79. Isoksupriin 2. 80. Prasikvanteel (*) EÜT L 125, 23. 5. 1996, lk 3. ” Veised, hobuslased Lambad Üksnes ravi otstarbel vastavalt nõukogu direktiivile 96/22/EÜ (*) Üksnes mitte-lakteerivate lammaste puhul kasutamiseks 0 3 / 2 1. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 5 3


title: 97/284/CE: Decisione della Commissione del 25 aprile 1997 che sostituisce la decisione 96/536/CE che stabilisce l'elenco dei prodotti a base di latte per i quali gli Stati membri sono autorizzati a concedere deroghe individuali o generali ai sensi dell'articolo 8, paragrafo 2 della direttiva 92/46/CEE, nonché la natura delle deroghe applicabili alla fabbricazione di tali prodotti


title: Решение на Изпълнителния комитет от 7 октомври 1997 година относно вноските на Исландия и Норвегия за разходите по въвеждането и експлоатацията на Ц.ШИС (SCH/Com-ex (97) 18)

text: 26 BG Официален вестник на Европейския съюз 19/т. 3 41997D0018 22. 9. 2000 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 239/441 РЕШЕНИЕ НА ИЗПЪЛНИТЕЛНИЯ КОМИТЕТ от 7 октомври 1997 година относно вноските на Исландия и Норвегия за разходите по въвеждането и експлоатацията на Ц. ШИС (SCH/Com-ex (97) 18) ИЗПЪЛНИТЕЛНИЯТ КОМИТЕТ, като взе предвид член 132 от Конвенцията за прилагане на Споразумението от Шенген, като взе предвид членове 92 и 119 от посочената по-горе конвенция, като взе предвид членове 2 и 3 от Споразумението за сътрудничество между договарящите страни към Споразумението от Шенген и Шенгенската конвенция, от една страна, и Република Исландия и Кралство Норвегия, от друга, РЕШИ: 1. Вноските на Исландия и Норвегия, наричани по-долу държавите от Споразумението за сътрудничество, към разходите за въвеждане и експлоатация на Ц. ШИС: Вноските на държавите от Споразумението за сътрудничество съответстват на техния дял в общия размер на брутния вътрешен продукт на договарящите страни и държавите от Споразумението за сътрудничество. Вноските на държавите от Споразумението за сътрудничество се изчисляват съгласно член 119, параграф 1 от Шенгенската конвенция. 2. Метод на изчисление: — Вноските на Исландия и Норвегия се изчисляват чрез сравнение на размерите на брутния вътрешен продукт на всяка от договарящите страни и държавите от Споразумението за сътрудничество. — Вноските на договарящите страни, които са държави-членки на ЕС, се изчисляват на основата на оценка на данък добавена стойност съгласно второто изречение от член 119, параграф 1 от Шенгенската конвенция след приспадане на вноските, които са направени от Исландия и Норвегия. 3. Крайният срок за плащане на вноските от страна на двете скандинавски държави се определя на 1 януари 1997 г. Съставено във Виена на 7 октомври 1997 година. Председател K. SCHLÖGL


title: Komission asetus (EY) N:o 749/97, annettu 25 päivänä huhtikuuta 1997, yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteiden I, II ja III muuttamisesta


title: VERORDENING (EG) Nr. 741/97 VAN DE COMMISSIE van 25 april 1997 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 1833/92 tot vaststelling van de steunbedragen voor de levering van graanproducten van oorsprong uit de Gemeenschap aan de Azoren en Madeira

eurovoc_concepts:
Azores
EU aid
EU production
Madeira
cereals
supply


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 744/97, annettu 25 päivänä huhtikuuta 1997, riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien vientitukien vahvistamisesta


title: Kommissionens förordning (EG) nr 749/97 av den 25 april 1997 om ändring av bilagorna I, II och III i rådets förordning (EEG) nr 2377/90 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung


title: Het Schengenacquis - Besluit van het Uitvoerend Comité van 7 oktober 1997 betreffende het aandeel van Noorwegen en IJsland in de kosten voor de inrichting en werking van het C.SIS (SCH/Com-ex(97) 18)


title: REGULAMENTO (CE) Nº 756/97 DA COMISSÃO de 25 de Abril de 1997 que determina em que medida podem ser aceites os pedidos de certificados de importação de determinados produtos do sector da carne de suíno apresentados em Abril de 1997 ao abrigo do regime previsto no acordo concluído pela Comunidade com a Eslovénia


title: Règlement (CE) nº 750/97 de la Commission du 25 avril 1997 modifiant le règlement (CE) nº 3582/93 portant modalités d'application du règlement (CEE) nº 2073/92 du Conseil relatif à la promotion de la consommation dans la Communauté et à l'élargissement des marchés du lait et des produits laitiers


title: VERORDENING (EG) Nr. 743/97 VAN DE COMMISSIE van 25 april 1997 tot vaststelling van de steunbedragen voor de levering van rijstproducten van oorsprong uit de Gemeenschap aan de Azoren en Madeira