title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä (kodifioitu toisinto)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 08. 04. 1997 KOM(97) 139 lopull. 97/ 0013 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY^ tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säilyttämis- toimenpiteistä (kodifioitu toisinto) (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Osana "kansalaisten Eurooppaa" komissio pitää tärkeänä yhteisön oikeuden yksinker taistamista ja ymmärtää sitä ja saisivat näin uusia mahdollisuuksia ja erityisiä oikeuksia, joihin he voisivat vedota. ja selventämistä, jotta kansalaiset voisivat paremmin hyödyntää Kyseistä tavoitetta ei voi saavuttaa niin kauan kuin on olemassa hyvin suuri määrä säännöksiä, joita on muutettu useita kertoja ja usein huomattavastikin ja jotka on siro teltu osittain alkuperäiseen säädökseen ja osittain myöhempiin muutossäädöksiin. Suu reen määrään säädöksiä kohdistuva tutkimus- ja vertailutyö on sen vuoksi tarpeen voi massa olevien säännösten selville saamiseksi Tästä syystä yhteisön oikeuden selvyys ja avoimuus riippuu myös sellaisten säädösten kodifioinnista, joita on muutettu usein. 2. Komissio on 1 päivänä huhtikuuta 1987 tekemällään päätöksellä antanut yksiköilleen ohjeet toteuttaa säädösten virallinen kodifiointi viimeistään sen jälkeen, kun niitä on muutettu kymmenennen kerran. Lisäksi komissio on korostanut sitä, että tämä on vähimmäissääntö, sillä yhteisön oikeuden selvyyden ja ymmärrettävyyden edistämisek si yksiköiden olisi pyrittävä kodifioimaan niiden vastuulla olevat tekstit mahdollisim man h/hyin väliajoin. 3. Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Edinburghin huippukokouksessa joulukuussa 1992 esittämissä päätelmissä vahvistetaan nämä välttämättömät seikat ja korostetaan virallisen kodifioinnin merkitystä, koska "sillä taataan oikeusvarmuus tiettynä ajankoh tana tiettyyn kysymykseen sovellettavan lainsäädännön suhteen". Tämä kodifiointi on toteutettava kunnioittaen kokonaisuudessaan yhteisön tavanomais ta lainsäädäntömenettelyä. Koska virallisessa kodifioinnissa ei voi muuttaa kodifioitavien säädösten asiasisältöä, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sopineet 20 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä toimielinten välisellä sopimuksella nopeutetusta käsittelymenettelystä, jolla py ritään kodifioitujen säädösten antamiseen nopeasti. 4. Tällä tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säityttämistoimenpiteistä 12 päivänä kesäkuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1866/86 kodifiointia (l) koskevalla ehdotuksella on tarkoitus toteuttaa seu raavanlainen kodifiointi: uusi asetus korvaa kodifioinnin kohteena olevat eri asetuk set (2); siinä on täysin kunnioitettu kodifioinnin kohteena olevien tekstien asiasisältöä ja siinä rajoitutaan niiden uudelleenryhmittelyyn tekemällä niihin ainoastaan kodifioin nin vaatimat muodolliset muutokset. 5. Tämä kodifiointiehdotus on laadittu Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimis ton tietojenkäsittelyjärjestelmää käyttäen kaikilla virallisilla kielillä tehdyn asetuksen (ETY) N:o 1866/86 ja sen muutosasetusten aiemman koontamisen perusteella Euroop pa-neuvoston puheenjohtajan Edinburghissa esittämien päätelmien mukaisesti. Artiklo jen aiempi numerointi on säilytetty ehdotuksen luettavuuden parantamiseksi: se on mainittu marginaalissa ja uusi numerointi on artiklojen edellä; molemmat numeroinnit on esitetty myös kodifioidun direktiivin liitteessä VT olevassa A osassa vastaavuus taulukossa. (*) Sisällytetty vuoden 19% lainsäädäntöohjelmaan. (2) Tämän ehdotuksen liite VI, B osa. I EHDOTUS NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) annettu, tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säi lyt tämistoimenpiteistä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk sen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon^), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon^), sekä katsoo, että 1) 2) 3) 4) teknisistä tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen 12 päivänä kesäkuuta 1986 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 1866/86 on muutettu useita kertoja ja huo mattavilta osin; sen vuoksi olisi selkeyden ia järkeistämi sen takia kodifioitava mainittu direktiivi^), säilyttämistoimenpiteistä yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamises ta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston ase tuksen (ETY) N:o 3760/92(4) 2 ja 4 artiklan mukaisesti neuvosto toteuttaa saatavissa olevien tieteellisten lausun tojen perusteella tarvittavat säilyttämistoimenpiteet me ren elollisten kalavarojen järkiperäisen ja vastuullisen hy väksikäytön varmistamiseksi kestävällä pohjalla; tätä tar koitusta varten neuvosto voi vahvistaa pyydyksiä ja nii den käyttötapoja koskevia teknisiä toimenpiteitä, on tarpeen vahvistaa periaatteet ja tietyt yksityiskohtaiset säännöt mainittujen teknisten toimenpiteiden vahvistami sesta yhteisön tasolla, jotta jokainen jäsenvaltio voisi var mistaa lainkäyttövaltaansa tai suvereniteettiinsa kuuluvil la merialueilla harjoitettavan kalastustoiminnan hallin non, neuvoston päätöksellä 83/414/ETY(5) on hyväksytty yhtei sön liittyminen Itämeren ja Belttien kalastusta ja elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä 'Gdanskin yleissopimus', sellaisena kuin se on muutettuna sopimusvaltioiden edustajien kokouspöytäkir jalla, 2250/95 1866/86 (mukautettu) () () (3) (5) EYVL N:o L 162, 18. 6. 1986, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1821/% (EYVL N:o L 241, 21. 9. 1996, s. 8). EYVL N:o L 389, 31. 12. 1992, s. 1 EYVL N:o L 237, 26. 8. 1983, s. 4 5) Gdanskin yleissopimus tuli voimaan yhteisön osalta 18 päivänä maaliskuuta 1984 ja yhteisö on hyväksynyt kaik ki siinä Tanskalle ja Saksan liittotasavallalle määrätyt oikeudet ja velvollisuudet, 6) Gdanskin yleissopimuksella perustettu kansainvälinen Itämeren kalastuskomissio on perustamisensa jälkeen päättänyt Itämeren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevasta toimenpidekokonaisuudesta, ja on kirjeillään 20 päivältä syyskuuta 1985, 8 päivältä joulukuuta 1986, 21 päivältä joulukuuta 1987, 29 päivältä lokakuuta 1988, 20 päivältä syyskuuta 1993, 20 päivältä syyskuuta 1994 ja 11 päivältä syyskuuta 1995 ilmoittanut sopimusvaltioille tietystä määrästä suosituksia, ja joilla pyritään muutta maan teknisiä toimenpiteitä, 7) Gdanskin yleissopimuksesta johtuu, että yhteisön on saa tettava mainitut suositukset voimaan Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla, jollei yleissopimuksen XI artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti laadituista vas talauseista muuta johdu, ja 8) tehokkain keino vähentää mahdollisimman paljon pieni kokoisten kalojen pyyntiä on kieltää kalastus niillä alueilla, joilla niitä esiintyy runsaimmin, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 3. 1866/86 (mukautettu) 2250/95 (mukautettu) 1866/86 2244/87 2178/88 887/89 2250/95 1821/96 2250/95 (mukautettu) 2156/91 / artikla 1866/86 (mukautettu) Maantieteellisen alueen rajaaminen 1. Tämä asetus koskee niillä Itämeren, Belttien ja Juu tinrauman vesialueilla, jotka lännessä rajoittuvat linjaan Hasenore Hovedista Gniben Oddeen, linjaan Korshagista Spodsbjergiin ja linjaan Gilbjerg Hovedista Kulleniin, olevi en kalavarojen pyyntiä ja aluksesta purkamista. Sitä ei so velleta perusviivojen sisäpuolella oleviin vesialueisiin. 2. Tätä asetusta sovelletaan: — yhteisön kalastajiin 1 kohdassa esitetyllä maantieteelli sellä alueella, — kaikkiin kalastajiin kyseisellä alueella olevilla jäsenval tioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesialueilla. 3. Maantieteellinen alue jaetaan 11 osa-alueeseen, jotka on numeroitu 22:sta 32:een ja jotka määritellään liittees sä I. 2 artikla Tiettyjä lajeja tiettyinä aikoina tietyillä maantieteellisillä alueilla koskevat pyyntikiellot 1. Seuraavassa lueteltujen kalalajien, jotka on pyydetty seuraavilla maantieteellisillä alueilla ja seuraavina aikoina, säilyttäminen aluksella on kielletty: 887/89 1 artiklan 1 kohta Kampela flesus) Kampela Laji Maantieteellinen alue PyyntUdellon voimassa oloaika (Platicthys osa-alue 26 1. 2. -30. 4. osa-alueet 28 linjan 59*30' pohjoista leveyttä eteläpuolella ja 29 1. 2. -30. 4. Kampela osa-alue 32 1. 2. -30. 6. Naaraskampela osa-alue 22 lukuun ot- 1. 2. -30. 4. tamatta II määriteltyä maantie teellistä aluetta liitteessä Punakampela (Pleuro- osa-alue 26 nectes platessa) 1. 2. -30. 4. Punakampela Naaraspunakarapela osa-alueet 27, 28 ja 29 1. 2. -30. 4. linjan 59*30' pohjoista leveyttä eteläpuolella liitteessä osa-alue 22 lukuun ot- 1. 2. -30. 4. tamatta II määriteltyä maantie teellistä aluetta sekä osa-alueet 24 ja 25 (mukautettu) Laji Piikkikampela maxima) :—I ;. —: Maantieteellinen alue. Pyyntikiellon voimassa oloaika 887/89 1 artiklan 1 kohta. (Psetta osa-alueet 22, 24, 25 ja 1. 6. -31. 7. 26 Silokampela thalmus rhombus) 26 (Scoph- osa-alueet 22, 24, 25 ja 1. 6. -31. 7. 1866/86 2 artiklan 2 kohta 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, on sallittua pitää aluksella turskan pyynnissä sivusaaliina saatuja kam peloita ja punakampeloita, jotka on pyydetty mainitussa kohdassa tarkoitettuina pyyntikieltoaikoina ja joiden paino on enintään 10 prosenttia aluksella olevan turskasaaliin ko konaispainosta. 3 artikla Kalojen vahimmäismitta 1. Kalaa pidetään alamittaisena, jos se ei täytä liitteessä III kyseiselle lajille ja maantieteelliselle alueelle vahvistet tuja vähimmäisvaatimuksia. 2. Kalan koko on mitattava kuonon kärjestä (suu suljet tuna) pyrstöevän kärkeen. 3. Kaloja, jotka eivät täytä säädettyä vähimmäismittaa, ei saa pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, kuljet taa, jalostaa, säilöä, myydä tai varastoida, asettaa näytteille tai saattaa myyntiin, vaikka kyseessä olisivat sivusaaliit. Ne on laskettava, jos suinkin mahdollista elävinä takaisin me reen heti pyynnin jälkeen. 4. Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, on sallittua pitää aluksella alamittaisia turskia, joiden paino on enin tään viisi prosenttia aluksella olevan turskasaaliin painosta. 2250/95 1 artiklan 2 kohta 5. Silliä ja kilohailia pyydettäessä turskan sivusaaliiden prosentuaalinen osuus saa olla enintään 10 prosenttia saa liiden kokonaispainosta. Tästä turskan sivusaaliiden prosen tuaalisesta osuudesta alamittaisia turskia aluksella saa olla enintään 5 prosenttia. 2250/95 1 artiklan 3 kohta 4 artikla 1866/86 Sivusaaliin prosenttiosuuden määrittäminen 1. Edellä 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sivusaa liiden prosentuaalinen osuus on mitattava painona turskan kokonaismäärästä aluksella lajittelun jälkeen tai turskan kokonaismäärästä ruumassa tai aluksesta purettaessa. 2. Edellä 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen sivusaalii den prosenttiosuus on mitattava painona aluksella olevasta kalan kokonaismäärästä lajittelun jälkeen tai kalan koko naismäärästä ruumassa tai aluksesta purettaessa. 1866/86 3. Sivusaaliiden prosenttiosuuden määrittämistä koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä voidaan antaa noudattaen 13 ar tiklassa tarkoitettua menettelyä. 5 artikla Vähimmäissilmäkoko 1. Sellaisten troolien, ankkuroitujen kierrenuottien tai vastaavien verkkopyydysten käyttö ja vetäminen kielletään, joiden silmäkoko on pienempi kuin kyseessä olevalle maan tieteelliselle alueelle ja kalalajille tai -lajiryhmälle liitteessä IV vahvistettu silmäkoko. 2. Lohen kalastuksessa kielletään sellaisten ankkuroitu jen pintaverkkojen ja ajoverkkojen käyttö, joiden silmäko ko on pienempi kuin kyseiselle lajille liitteessä IV vahvis tettu silmäkoko. 3. On kiellettyä käyttää verkkoja, joiden silmäkoko on pienempi kuin kyseessä olevalle maantieteelliselle alueelle ja kalalajille tai -lajiryhmälle liitteessä IV vahvistettu silmä koko. 887/89 1 artiklan 2 kohta (mukautettu) 6 artikla 1866/86 Silmäkoon mittaaminen 2250/95 1 artiklan 4 kohta 1. Verkkoja tarkastettaessa silmäkoot on mitattava lit teän, kahden millimetrin paksuisen tulkin avulla, joka on valmistettu kestävästä ja muotonsa säilyttävästä aineesta. Tulkeissa on oltava joko useampia suorareunaisia sivuja, jotka on yhdistetty viistoreunaisilla väliosilla ja joiden kal tevuus on joka sivulla yksi senttimetri kahdeksaa senttimet riä kohti, tai ainoastaan viistoreunaisia sivuja, joiden kalte vuus on sama kuin edellä määritelty. Kunkin tulkin mahdollisen suorareunaisen osan ja viiston osan päälle on merkittävä leveys millimetreinä mitattuna. Viistoihin osiin on tehtävä millimetriasteikko, ja leveys on merkittävä sään nöllisin välein. 2. Silmäkoon mittaamiseksi tulkki pujotetaan kapeim- masta kohdastaan silmään kohtisuorassa hapaan tasoon nähden siten, että voidaan mitata lävistäjän suuntaisesti pi tuussuuntaan vedetyn silmän pituusakseli. Tulkki pujotetaan käsin silmään, kunnes silmän vastus pysäyttää sen viistojen sivujen kohdalla. Silmän koko on sama kuin tulkin leveys sen pysäytyspisteessä. 1866/86 1866/86 (mukautettu) 2178/88 1 artiklan 2 alakohta (mukautettu) 3. Verkon silmäkoon on oltava verkon pituusakselilta va litun vähintään yhden 20 yhtäjaksoisen silmän sattumanva raisesti valitun sarjan keskimitta. Silmiä, joita on alle 10 kappaletta ja 50 senttimetrin päässä jameista, nostoköydes- tä tai sulkuköydestä, ei mitata. Kyseinen etäisyys mitataan kohtisuorassa jameita, nostoköyttä tai sulkuköyttä vasten hapaan ollessa vedettynä mittaussuunnassa. 4. Silmäkoko mitataan ainoastaan verkkojen ollessa mär kiä. 5. Silmän ei katsota olevan alle vaaditun vähimmäismi- tan, jos se tulkin osa, joka vastaa liitteessä IV olevassa luettelossa kullekin kyseessä olevalle lajille, maantieteelli selle alueelle ja verkkolajille määritettyä vähimmäismittaa, menee helposti kyseisen silmän läpi. 7 artikla Osien kiinnittäminen verkkoihin 1. Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, sallitaan mitä tahansa kangasta, havasta tai muuta ainetta olevan kaistaleen kiinnittäminen troolin, ankkuroidun kier- renuotan tai muun vastaavan verkkopyydyksen perän alem man puoliskon ulkopuolelle, jos tarkoituksena on ehkäistä tai vähentää kulumista. Nämä kaistaleet voidaan kiinnittää ainoastaan troolin perän etu- ja sivureunoihin. 2. Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, sallitaan troolin perän suojuksen kiinnittäminen troolin pe rän ja perän jatko-osan ulkopuolelle. Suojus on lieriön muotoinen verkkokaistale, joka ympäröi kokonaan troolin perän ja perän jatko-osan. Se voi olla valmistettu samasta tai raskaammasta aineesta kuin perä tai perän jatko-osa. Troolin perän suojuksen silmäkoon on oltava vähintään sa mankokoinen tai kaksi kertaa niin suuri kuin troolin perän silmäkoko, eikä se saa missään tapauksessa olla alle 80 millimetriä. Troolin perän suojus voidaan kiinnittää seuraavista kohdis ta: a) sen etummaisesta kohdasta ja b) sen takimmaisesta kohdasta ja, joko c) jamomalla erityisesti troolin perän ja perän jatko-osan ympärille silmäriviä seuraten, tai d) jamomalla pitkittäissuuntaisesi yhtä silmäriviä pitkin. 3. Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, trooleissa, ankkuroiduissa kierrenuotissa ja vastaavissa verkkopyydyksissä sallitaan sellaisen nielun käyttö, jonka silmäkoko on pienempi kuin perän. 1866/86 Nielu voidaan kiinnittää joko perän sisäpuolelle tai perän etuosaan. Nielun edessä olevan kiinnityspisteen ja perän perimmäisen osan välisen etäisyyden on oltava vähintään kolme kertaa niin pitkä kuin nielu. 1866/86 8 artikla Pyydysten käyttö 1. Pyydykset, joiden käyttö on kielletty tietyllä maantie teellisellä alueella tai tiettynä ajanjaksona, on säilytettävä aluksella siten, että ne eivät ole toimintavalmiita sillä alu eella tai sinä ajanjaksona, jota kielto koskee. Varapyydykset on säilytettävä erikseen siten, että ne eivät ole käyttöval miita. 2. Käyttövalmiina ei pidetä: — trooleja, ankkuroituja kierrenuottia ja muita vastaavia verkkopyydyksiä, jos: a) trooliovet on kiinnitetty reelingin tai trooli- pukkien sisä- tai ulkopuolelle (mukautettu) ja b) troolin troppuvaijerit on irrotettu trooliovista tai painoista, — lohenkalastukseen tarkoitettuja pyydyksiä, jos: a) verkot on ahdattu supjakankaan alle; b) siimat ja koukut pidetään suljetuissa laatikoissa, — kurenuottia, jos pää- tai alavaijeri on irrotettu nuotas ta. 3. Kalastus trooleilla, ankkuroiduilla kierre nuotilla tai vas taavilla verkkopyydyksillä on kielletty koko vuoden maantie teellisellä alueella, jota rajoittaa seuraavat koordinaatit yhdis tävä linja: 2156/91 1 artikla 54* 23' N 54* 14' N 54* 17' N 54* 24' N 54* 27' N 54* 23' N 14* 35' E 14* 25' E 14* 17' E 14* 11' E 14* 25' E 14* 35' E. 4. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, pyydettäes sä turskaa aluksella saa pitää ainoastaan tämän lajin pyyn tiin sallittuja pyydyksiä tai pyydyksiä, joiden silmäkoko on suurempi kuin liitteessä IV vahvistetut silmäkoot. Jos aluk selta löytyy pyydyksiä, joita ei ole sallittu turskan pyyntiin, tursk aaliin purkaminen kielletään. 2250/95 1 artiklan 5 alakohta (mukautettu) 9 artikla 2178/88 1 artiklan 3 kohta Lohen ja meritaimenen pyyntirajoitukset 1. Lohen (Salmo salar) ja meritaimenen (Salmo trutta) kalastuksessa on kiellettyä: 1821/96 1 artiklan 1 kohta — käyttää ajoverkkoa tai ankkuroitua verkkoa 15 päivästä kesäkuuta 30 päivään syyskuuta osa-alueilla 22—28 ja 29 linjan 59*30' pohjoista leveyttä etelä puolella sekä osa-alueella 32, — käyttää ajoverkkoa tai ankkuroitua verkkoa 1 päivästä kesäkuuta 15 päivään syyskuuta linjan 59*30' pohjois ta leveyttä pohjoispuolella olevilla osa-alueilla 29, 30 ja 31, — käyttää ajosiimaa tai ankkuroitua siimaa 1 päivästä huhtikuuta 15 päivään marraskuuta osa-alueilla 22—31, — käyttää ajosiimaa tai ankkuroitua siimaa 1 päivästä heinäkuuta 15 päivään syyskuuta osa-alueella 32. Pyyntikieltoaiue pyyntikieltoaikana on neljän meripeninkul man ulkopuolella perusviivoista mitattuna. Kuitenkin pyynti ajosiimoilla ja ankkuroiduilla siimoilla on kielletty 1 päiväs tä heinäkuuta 15 päivään syyskuuta osa-alueella 32 ja sillä alueella, joka on linjan 22*30' itäistä pituutta (Bengtskärin majakka) itäpuolella Suomen kalastusvyöhykkeellä. 2. Lohen (Salmo salar) tai meritaimenen (Salmo trutta) kalastuksessa on kiellettyä: 2178/88 1 artiklan 3 kohta — käyttää kalastettaessa suorilla ankkuroiduilla verkoilla ja ajoverkoilla yli 600 verkkoa samanaikaisesti alusta kohti kunkin verkon ollessa enintään 35 metrin pitui nen yläpaulasta mitattuna. Pyynnissä käytettävien verkkojen sallitun enimmäismäärän lisäksi aluksella ei saa missään tapauksessa olla yli 100 varaverkkoa, — käyttää ajo- tai kiintosiimakalastuksessa yli 2 000 kouk (mukautettu) kua samanaikaisesti alusta kohti. Ajo- ja kiintosiimoissa käytettävien koukkujen kärkivälin (pienin etäisyys koukun kärjen ja varren välillä) on oltava vähintään 19 millimetriä. Pyynnissä käytettävien koukkujen sallitun enimmäismäärän lisäksi aluksella saa olla enintään 200 varakoukkua. Yleiset säännökset 1866/86 10 artikla 1. Turskan ja kampeloiden (Pleuronectidae) kohdennettu pyynti aluksesta purettavaksi muihin tarkoituksiin kuin ih misravinnoksi on kielletty. 10 2. Kalojen pyynnissä ei saa käyttää räjähdysaineita, myrkkyjä tai huumaavia aineita. 1866/86 (mukautettu) (mukautettu) 3. Sellaisten ankkuroitujen pyydysten tai ajopyydysten käyttö, joita ei ole merkitty poijuilla tai muilla tunnistamis- merkeillä, on kielletty. 4. vieraiden lajien päästäminen Itämereen, Beltteihin ja Juutinraumaan sekä vieraiden lajien ja sammen kalastus on kielletty, jollei sitä sallita 13 artiklassa tarkoitettua menet telyä noudattaen annetuissa ja Gdanskin yleissopimuksesta johtuvien velvoitteiden mukaisissa säännöissä. Vierailla la jeilla tarkoitetaan lajeja, jotka eivät esiinny luonnostaan Itämeressä, Belteissä ja Juutinraumassa 11 artikla Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota suorite taan yksinomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin asian omaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden lu valla ja alaisuudessa, jos kyseisestä toiminnasta on annettu etukäteen tieto komissiolle ja niille jäsenvaltioille, joiden vesillä tutkimukset suoritetaan. Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuihin tarkoituksiin pyy detyt kalat, äyriäiset ja nilviäiset voidaan myydä, varastoi da, asettaa näytteille tai saattaa myyntiin sillä edellytyksel lä, että: — ne täyttävät liitteessä II ja ITI vahvistetut vaatimukset sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3759/92(1) 2 ar tiklan mukaisesti annetut kaupan pitämistä koskevat vaatimukset tai — ne myydään välittömästi muihin tarkoituksiin kuin ih misravinnoksi. Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua toimintaa harjoittavil la aluksilla on oltava mukanaan sen jäsenvaltion myöntämä lupa, jonka lipun alla ne purjehtivat. 12 artikla Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota harjoite taan kantojen keinotekoisen elvyttämisen tai kalojen, äyri äisten tai nilviäisten siirtoistutusten yhteydessä. Ensimmäisessä kohdassa mainittuihin tarkoituksiin pyydet tyjä kaloja, äyriäisiä tai nilviäisiä ei saa myydä ihmisravin noksi tämän asetuksen muiden säännösten vastaisesti. 2178/88 1 artiklan 4 alakohta (mukautettu) 13 artikla 1866/86 1. Jr*- 'nvaltiot saavat toteuttaa kantojen säilyttämiseen ja hoitoon liittyviä toimenpiteitä, jotka koskevat: (*) EYVL N:o L 388, 31. 12. 1992, s. 1 11 a) pelkästään paikallisia kantoja, joilla on merkitystä ai noastaan asianomaisen jäsenvaltion kalastajille 1866/86 (mukautettu) (mukautettu) tai b) sellaisia edellytyksiä tai yksityiskohtaisia sääntöjä, joil la pyritään rajoittamaan pyyntiä teknisin toimenpitein: i) täydentämällä kalastusta koskevassa yhteisön sääntelyssä määriteltyjä edellytyksiä ja yksityis kohtaisia sääntöjä tai ii) antamalla kyseisessä vähimmäisvaatimuksia tiukempia vaatimuksia, sääntelyssä määriteltyjä sillä edellytyksellä, että kyseisiä toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion kalastajiin ja että ky seiset toimenpiteet ovat sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa ja että ne ovat yhteisen kalastuspolitiikan tai Gdanskin yleissopimukseen kuuluvien velvoitteiden mukai set 2. Komissiolle on annettava tieto kaikista kansallisten teknisten toimenpiteiden toteuttamiseksi tai muuttamiseksi tehdyistä ehdotuksista niin hyvissä ajoin, että se voi esittää huomautuksensa. Jos komissio esittää pyyntönsä kuukauden kuluessa kysei sestä ilmoituksesta, jäsenvaltion on lykättävä suunniteltujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa kolmella kuukaudella il moituspäivästä lukien, jotta komissio voi kyseisessä mää räajassa päättää, ovatko kyseiset toimenpiteet 1 kohdan säännösten mukaiset Jos komissio toteaa päätöksessään, josta sen on ilmoitetta va muille jäsenvaltioille, että jokin suunniteltu toimenpide ei ole 1 kohdan mukainen, asianomainen jäsenvaltio ei saa soveltaa sitä tekemättä siihen tarvittavia muutoksia. Kyseisen jäsenvaltion on viipymättä annettava päätetyt toi menpiteet tiedoksi muille jäsenvaltioille ja komissiolle teh tyään tarvittaessa siihen tarvittavat muutokset. 3. Jäsenvaltioiden on komission pyynnöstä toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi, ovatko jä senvaltioiden kansalliset tekniset toimenpiteet 1 kohdan mukaiset. kansallisen toteuttaman Jäsenvaltion 4. teknisen toimenpiteen yhdenmukaisuutta 1 kohdan kanssa voidaan komission aloitteesta tai minkä tahansa jäsenvaltion pyyn nöstä tutkia (ETY) N:o 3760/92 17 artiklassa tarkoitetussa hallintokomiteassa, ja päätös voidaan tehdä mainitun ase tuksen 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Jos kyseinen päätös tehdään, sovelletaan 2 kohdan kolmatta ja neljättä alakohtaa soveltuvin osin. 5. Jos komissio toteaa, että ilmoitettu toimenpide ei ole 1 kohdan mukainen, se päättää vuoden kuluessa toimenpi teen iimoituspäivämäärästä, että jäsenvaltion on keskeytet tävä kyseinen toimenpide tai muutettava sitä komission asettamassa määräajassa. Soveltuvin osin sovelletaan 2 koh dan neljättä alakohtaa. 12 6. Vesiviljelyä ja rannalta tapahtuvaa kalastusta koskevat tiedot toimitetaan komissiolle ainoastaan tiedoksi. 1866/86 'Vesiviljelyllä' tarkoitetaan kalojen, äyriäisten ja nilviäisten kasvatusta suola- tai murtovedessä. 14 artikla Tämän asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 ar tiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. (mukautettu) 15 artikla Kumotaan asetus (ETY) N:o 1866/86. Viittauksia mainittuun asetukseen pidetään viittauksina tä hän asetukseen ja ne luetaan liitteessä VI olevassa A osas sa olevan vastaavuustaulukon mukaisesti 16 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päi vänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovel letaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 13 LUTE I 1866/86 EDELLÄ 1 ARTIKLASSA TARKOITETUN MAANTIE TEELLISEN ALUEEN OSA-ALUEET Osa-alue 22 2250/95 1 artiklan 6 kohta (mukautettu) 2250/95 1 artiklan 6 kohta (mukautettu) joita rajoittaa Vesialueet linja Hasen0re Hovedista (56* 09' pohjoista leveyttä, 10* 44' itäistä pituutta) Juutin- maan itärannikolla Gniben Oddeen (56° 01' pohjoista le veyttä, 11* 18' itäistä pituutta) Sjaellandin länsirannikolla; sieltä Sjaellandin länsi- ja etelärannikkoa pitkin linjaan 12* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Falstersaarel- le; sitten Falstersaaren itärannikkoa pitkin Gedser Oddeen (54*34' pohjoista leveyttä, 11*58' itäistä pituutta); sieltä suoraan itään 12* OO7 itäistä pituutta; sitten suoraan ete lään Saksan rannikolle: sieltä lounaissuunnassa Saksan rannikkoa pitkin ja Juutiiunaan itärannikkoa pitkin alkupi&i teesgen, Osa-alue 23 Vesialueet, joita rajoittaa linja Gilbjerg Hovedista (56* 08' pohjoista leveyttä, 12* 18' itäistä pituutta) Sjaellandin poh joisrannikolla ja Kuileniin (56* 18' pohjoista leveyttä, 12* 28' itäistä pituutta) Ruotsin rannikolla; sieltä etelä suunnassa Ruotsin rannikkoa pitkin Paiste rbon majakalle (55* 23' pohjoista leveyttä, 12* 50* itäistä pituutta); sieltä Juutinrauman eteläisen suuaukon poikki Stevnsin majakalle (55* 19' pohjoista leveyttä, 12* 28' itäistä pituutta) Sjaellan din rannikolla; sieltä pohjoissuunnassa Sjaellandin itärannik koa pitkin alkupisteeseen. Osa-alue 24 Vesialueet joita rajoittaa linja, joka alkaa Stevnsin maja kalta (55* 19* pohjoista leveyttä, 12* 28' itäistä pituutta) Sjaellandin itärannikolta Juutinrauman eteläisen suuaukon kautta Falsterbon majakalle (55* 23' pohjoista leveyttä, 12* 50' itäistä pituutta) Ruotsin rannikolle; sieltä Ruotsin etelärannikkoa pitkin Sandhammaren majakalle (55* 24' pohjoista leveyttä, 14* 12' itäistä pituutta); sieltä Hamme- rodden majakalle (55* 18' pohjoista leveyttä, 14* 47' itäistä pituutta) Bornholmin pohjoisrannikolle; sieltä pitkin Born- holmin länsi- ja etelärannikkoa pitkin linjaan 15° OO7 itäistä pituutta, sitten suoraan etelään Puolan rannikolle; sieltä länsisuunnassa Puolan ja Saksan rannikkoa pitkin linjaan 12* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pistee seen 54* 34' pohjoista leveyttä ja 12° Ob' itäistä pituutta; sieltä suoraan länteen Gedser Oddeen (54° 34' pohjoista leveyttä ja 11' 58' itäistä pituutta); sitten pitkin Falstersaa ren itä- ja pohjoisrannikkoa linjaan 12° 0& itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Sjaellandin etelärannikolle; sieltä länsi- ja pohjoissuunnassa Sjaellandin länsirannikkoa pitkin alkupisteeseen. 14 1866/86 (mukautettu) Osa-alue 25 Vesialueet joita rajoittaa Ruotsin itärannikolta 56* 30' pohjoista leveyttä alkava linja ja jatkuu sitten suoraan itään Öölannin länsirannikolle; sieltä ohittaen etelästä Öölannin itärannikolle linjaan 56* 307 pohjoista leveyttä, suoraan itään pisteeseen 18* 007 itäistä pituutta; sitten suoraan ete lään Puolan rannikolle; sitten länsisuunnassa Puolan ran nikkoa pitkin linjaan 15* Otf itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Bornholmin saarelle; sieltä Bornholmin saaren eteläisen osan länsirannikkoa pitkin Hammerodden maja kalle (55* 18' pohjoista leveyttä, 14* 47' itäistä pituutta); sieltä suoraan Sandhammarenin majakalle (55* 24' pohjois ta leveyttä, 14* 12/ itäistä pituutta) Ruotsin etelärannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupis teeseen. Osa-alue 26 Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 56* 2XY pohjoista leveyttä ja 18° 00" itäistä pituutta; sieltä suoraan itään entisen Neuvostoliiton länsirannikolle; sieltä etelä suunnassa entisen Neuvostoliiton ja Puolan rannikkoa pit kin linjaan 18* 00' itäistä pituutta Puolan rannikolle; sitten suoraan pohjoiseen alkupisteeseen. (mukautettu) Osa-alue 27 Vesialueet joita rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin itäiseltä mannerrannikolta pisteestä 59* 41' pohjoista leveyttä ja 19* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Godannin pohjoisrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Gotlannin länsiran nikkoa pitkin linjaan 57* 007 pohjoista leveyttä; sieltä suo raan länteen linjaan 18' 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään linjaan 56* 307 pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Öölannin itärannikolle; sieltä ohitettuaan Öölannin etelästä sen länsirannikolle linjaan 56* 307 pohjoista leveyt tä; sieltä suoraan länteen Ruotsin rannikolle; sieltä pohjois suunnassa Ruotsin rannikkoa pitkin alkupisteeseen. 15 1866/86 (mukautettu) (mukautettu) Osa-alue 28 Vesialueet joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 58* 307 pohjoista leveyttä ja 19* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan itään Saarenmaan länsirannikolle; sieltä ohitettuaan Saa renmaan pohjoisesta sen itärannikolle linjaan 58* 3(Y poh joista leveyttä; sitten suoraan itään entisen Neuvostoliiton rannikolle; sitten eteläsuunnassa entisen Neuvostoliiton län sirannikkoa pitkin linjaan, joka sijaitsee 56* 30' pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen 18* 007 itäistä pituutta, sit ten suoraan pohjoiseen 57* OO7 pohjoista leveyttä; sitten suoraan itään Gotlannin länsirannikolle; sieltä pohjoissuun nassa Gotlannin pohjoisrannikolle linjaan 19* 00' itäistä pi tuutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen. Osa-alue 29 Vesialueet, joita rajoittaa Ruotsin mannerrannikolla linjaan 60* 30' pohjoista leveyttä alkava linja, sieltä suoraan itään Suomen mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Suomen länsi- ja etelärannikkoa pitkin linjaan 23* 00* itäistä pituut ta mantereen eteläosassa; sieltä suoraan etelään linjaan 59* 00' pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään entisen Neu vostoliiton mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa entisen Neuvostoliiton länsirannikkoa pitkin linjaan 58* 30* poh joista leveyttä; sieltä suoraan länteen Saarenmaan itäranni kolle; sitten ohitettuaan Saarenmaan pohjoisesta sen länsi rannikolle linjaan 58* 307 pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen linjaan 19* 00" itäistä pituutta; sieltä suoraan poh joiseen Ruotsin itäiselle rannikolle linjaan 59* 41' pohjoista leveyttä; sieltä pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pit kin alkupisteeseen. Osa-alue 30 itärannikolta 63* 30' Vesialueet joita rajoittaa Ruotsin pohjoista leveyttä alkava linja, joka alkaa sieltä suoraan itään Suomen mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Suo men rannikkoa pitkin linjaan 60* 30" pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Ruotsin mannerrannikolle; sitten pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupistee seen. 16 Osa-alue 31 | 1866/86 Vesialueet joita rajoittaa Ruotsin itärannikolta 63* 30' pohjoista leveyttä alkava linja, joka alkaa sieltä, ohitettuaan Pohjanlahden pohjoisesta, Suomen mannerrannikon länti seen osaan linjaan 63* 307 pohjoista leveyttä, sieltä suoraan länteen alkupisteeseen. Osa-alue 32 Vesialueet joita rajoittaa Suomen etelärannikolta 23* 00' itäistä pituutta alkava linja, sieltä ohitettuaan Suomenlah den idästä entisen Neuvostoliiton länsirannikolle linjaan 59* 00' pohjoista leveyttä; sitten suoraan länteen linjaan 23* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupis teeseen. | (mukautettu) 17 LIITE II 1866/86 TIETTYJEN 2 ARTIKLASSA TARKOITETTUJEN MAAN TIETEELLISTEN ALUEIDEN RAJAT Naaraskampeloiden ja naaraspunakampeloiden kalastusta koskevat maantieteellisten alueiden rajat Juutinrauman, Iso-Beltin ja Pikku-Beltin merensalmissa: 2244/87 1 artiklan 5 kohta — Falsterbon majakka — Stevnsin majakka — Jungshoved — Bogenaessand — Hestehovedin majakka — Maddes Klint — Skelby Kirke — Flinthorne Odde — Kappel Kirke — Gulstav — Ristingehale — j£r0hale — Skjoldnaes — P0ls Huk — Christian X:n silta S0nderborgissa 18 LIITE III EDELLÄ 3 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU VÄHIMMÄISMITTA 2250/95 1 artiklan 7 kohta (mukautettu) Lajit 1 Maantieteellinen alue Turska (Gadus morhua) Kaikki linjan osa-alueet 59*30' pohjoista leveyttä ete läpuolella Kampela (Platichthys flesus) osa-alueet 22-25 osa-alueet 26-28 osa-alueet 29 ja 32 linjan 59*30' pohjoista leveyttä ete läpuolella mitta 35 cm 25 cm 21 cm 18 cm Punakampela platessa) (Pleuronectes osa-alueet 22-25 25 cm osa-alueet 26-28 osa-alueet 29 ja 32 linjan 59*30' pohjoista leveyttä ete läpuolella Piikkikampela (Psetta maxi- osa-alueet 22-32 ma) 21 cm 18 cm 30 cm Silokampela (Scophthalmus osa-alueet 22-32 30 cm rhombus) Ankerias (Anguilla anguilla) osa-alueet 22-32 Lohi (Salmo salar) osa-alueet 22-32 35 cm 60 cm 19 LIITE IV EDELLÄ 5 ARTIKLASSA SÄÄDETTY SILMÄKOON MITTA 2250/95 1 artiklan 8 alakohta (mukautettu) Lajit Maantieteellinen alue Verkon tyyppi Silmäkoon vä- himmäismitta Pitkittäislävistä- jän pituus (Ga- Turska dus morhua) osa-alueet 22-32 verkot 105 mm osa-alueet 22-32 osa-alueet 22-32 osa-alueet 22-27 Kampela (Pleuronecti- dae) osa-alue 28 osa-alueet 29 ja 32 linjan 59*30' poh joista leveyttä ete läpuolella osa-alueet 22-32 (Clupea Silli harengus) osa-alueet 22-27 troolit ankkuroi dut kierrenuotat ja vastaavat verkko pyydykset1) troolit ankkuroi dut kierrenuotat ja vastaavat verkko pyydykset ankkuroi troolit dut kierrenuotat, vastaavat verkko pyydykset ja verkot ankkuroi troolit dut kierrenuotat vastaavat verkko pyydykset ja verkot verkot ankkuroi troolit dut kierrenuotat ja vastaavat verkko pyydykset ankkuroi troolit dut kierrenuotat ja vastaavat verkko pyydykset^) ankkuroi troolit dut kierrenuotat ja vastaavat verkko pyydykset osa-alueet 28 ja 29 linjan 59*3œ poh joista leveyttä ete läpuolella ankkuroi troolit, dut kierrenuotat ja vastaavat verkko pyydykset osa-alueet 30-32 ja osa-alue 29 lin jan 59*30' pohjois ta leveyttä pohjois puolella osa-alueet 22-32 ankkuroi troolit dut kierrenuotat ja vastaavat verkko pyydykset troolit ankkuroi dut kierrenuotat ja vastaavat verkko pyydykset Kilohaili (Sprattus sprattus) 105 ram 120 mirn?) 120mm(2)(3) 110 ram 100 mm 110 mm 105 mm(4) 32 ram 28 mm 16 mm 16 mm 20 Lajit Maantieteellinen alue Verkon tyyppi Silmäkoon vä- himmäismitta Pitkittäislävistä- jän pituus 2250/95 1 artiklan 8 alakohta (mukautettu) (Salmo osa-alueet 22-32 Lohi salar) ankkuroidut pinta- verkot ja ajoverkot 157 mm (1) Verkot, joihin on kiinnitetty sellaisia välineitä, kuten valikointipaneeieita tai liitteessä V annettujen määräysten mukaisia rakenteita, joilla vähintään 38 senttimetrin selektiopituudessa valikoivuudeksi voidaan varmistaa SO prosent tia. (2) Troolin perän 8 viimeisen metrin, sulkuköysistä mitattuna, kaikkiin silmiin sovellettava silmäkoko, kun silmät on vedetty suoriksi verkon pituusakselin mukaisesti. (3) Lukuun ottamatta osa-alueita 22 ja 23, joilla kielikampelan kohdennetussa kalastuksessa sallitaan 90 mm:n silmäkoon vähimraäismitta. (4) Lukuun ottamatta osa-alueita 22, 23 ja 24, joilla tavallisten troolien ja ank kuroitujen kierrenuottien sallittu silmäkoko on 90 mm. 1821/96 1 artiklan 2 alakohta 21 LIITE V 2250/95 1 artiklan 9 alakohta ERITYISET VAUKOIVUUTTA TEHOSTAVAT VÄLINEET Niiden troolien, ankkuroitujen kierrenuottien ja vastaavien verkkopyydysten valikoivuuden varmistamiseksi, joiden sil mäkoko on erikseen määritelty ja jotka on mainittu liittees sä IV, sallitaan seuraavat kaksi valikointipaneelia: Valikointipaneeli (malli 1) Kaksi valikointipaneelia, joiden auki pakotetut vinoneliösU- mät on päällystetty muovilla, kiinnitetään troolien ja ank kuroitujen kierrenuottien perään turskan pyyntiä varten. Silmäkoon on oltava vähintään 105 millimetriä. Valikointi- paneelit kiinnitetään erillistä havaskappaletta käyttäen (ta vallisten vinoneliösilmien ja valikointipaneelin silmien vä liin). Tämän erillisen havaskappaleen silmäkoko on yhtä suuri kuin valikointipaneelin silmätangon pituus kertaa kahden neliöjuuri. Valikontipaneeli kiinnitetään perän molemmille puolille, ja verkon takimmaisen kohdan ja valikointipaneelin välinen etäisyys on 40-50 senttimetriä. Paneelin pituus on 80 pro senttia perän kokonaispituudesta ja sen korkeus on 50 senttimetriä. Paneeli kiinnitetään niin, että paneelin ylä- ja alajameen väliin jää 15-20 senttimetrin väli. Valikointipaneeli (malli 2) Paneelien tunnistus Paneelit ovat nelikulmaisia verkon perään kiinnitettyjä ha- vaskappaleita. Perää kohti on kaksi paneelia. Paneelien koko Kaikki paneelit ovat vähintään 45 senttimetriä leveitä koko pituudeltaan. Kaikki paneelit ovat vähintään 3,5 metriä pit kiä niiden sivuja pitkin mitattuna (kaavion 2 kuva 1). Paneelien silmäkoko Paneelien silmien vähimmäiskoko on 105 millimetriä. Sil mät ovat neliösilmiä, toisin sanoen paneelihavaksen kaikki neljä reunaa muodostuvat silmistä, joiden molemmat silmä- tangot on leikattu (''molempien siirnätankojen" leikkaus — kaavion 2 kuva 2). Havaskappale kiinnitetään niin, että sil mien reunat ovat perän pituussuuntaan nähden samansuun taisesti ja kohtisuorassa (kuva 2). Paneelin leveys on 8 auki pakotettua neliösilmää. Pituus on 57-62 neliösilmää (kaa vion 2 kuva 2). Paneelien sijainti Pyydyksen perä jaetaan ylempään ja alempaan paneeliin ja- meilla, jotka ovat aluksen kulkusuuntaan nähden perän va semman ja oikean puoleisilla sivuilla (kaavion 2 kuva 1). Molemmat valikointipaneelit sijoitetaan alempaan paneeliin aivan jameiden viereen niiden alapuolelle (kaavion 2 kuva 1). Valikointipaanelit sijoitetaan vähintään 2 metrin ja enintään 2,5 metrin päähän sulkuköysistä. 22 2250/95 1 artiklan 9 alakohta (mukautettu) Valikointipaneelin etuosa kiinnitetään 8 silmään, jotka ovat perän tavallisen havaksen levyisiä (kaavion 2 kuva 3). Yksi reuna kiinnitetään jameeseen tai aivan jameen viereen ja toinen reuna kiinnitetään perän alaosaan tavalliseen havak- seen sellaisten silmien muodostamaa suoraa pitkin, joiden molemmat silmätangot on leikattu ('molempien silmätanko- jen leikkaus'). Koko perän silmäkoko Pyydyksen perän kaikkien osien vähimmäissilmäkoko on 105 millimetriä. 23 Kaavio 1 2250/95 1 artiklan 9 alakohta Valikointipaneelin malli 1 40-50 cm H 15-20 cm 50 cm 24 Kaavio 2 Valikointipaneelin malli 2 2250/95 1 artiklan 9 alakohta (mukautettu) Kuva 1. Neliösilmäisten paneelien sijainti verkon perässä Ehdotettu eritelmä Rungon takaosa Nosropussin köysi JK. -I h 0,3 m Paneelit 3,54 m •I I- 0,3 m 1,8 m Neliösilmäisten paneelien korkeus on 0,48 m. Troolin perän poikkileikkaus 4 siimaa jänteessä 4 silmää jamccssa 8 silmää neliösilmäistä paneelia varten 25 Kuva 2. Neliösilmäinen havas 2250/95 1 artiklan 9 alakohta (mukautettu) Ehdotettu eritelmä Neliösilmäinen paneeli 8 x 59 neliösilmää 60 mm:n solmuväli 0 4 mm kaksinkertaista polyeteeniä silmän sisämitta 107 mm Jokainen sivu on vahvistettu 8 mm paksulla polypropeenijameella Ehdotettu eritelmä 26 Kuva 3. Paneelin kiinnittäminen troolin perään 2250/95 1 artiklan 9 alakohta (mukautettu) Ehdotettu eritelmä Jame Perän etuosa mm c:::::::) fffl+ro molemmat silmitangot on leikattu Neliösilmäinen paneeli molemmat :fflffl=F> on leikattu Nostopussin renkaat f ; Troolin perän silmäkoko 120 mm j 100 solmuväliä, joiden leveys 60 mm J 49'h silmää (pituus) = 6 m ; 04 mm kaksinkertaista polyeteeniä • silmän sisämitta 107 mm 354 cm Suoraksi vedetty pituus Ali 1 , , 2% silmää - 30 cm 29'A silmää - 3 54 cm , 2 % silmää — 30 cm 15 siima* - 1 80 cm 1 Aukko neliösilmäiselle paneelille 8 silmää leveä x 29 'A silmää pitkä Nostopussin peräosa Alaosan keskiviiva 27 Asetus 1866786 1 artikla 2 artiklan 1 kohta 2 artiklan 1 a kohta 2 artiklan 2 kohta 3 artikla 4 artikla 5 artikla 6 artikla 7 artikla 8 artikla 9 artikla 10 artikla 11 artikla 12 artikla 13 artikla 14 artikla Liite I Liiteli Liite in Liitteessä IV oleva a osa Liitteessä IV oleva b osa Liite V LIITE VI A osa VASTAAVUUSTAULUKKO Tämä asetus 1 artikla 2 artiklan 1 kohta 2 artiklan 2 kohta 3 artikla 4 artikla 5 artikla 6 artikla 7 artikla 8 artikla 9 artikla 10 artikla 11 artikla 12 artikla 13 artikla 14 artikla 15 artikla 16 artikla Liite I Liiteli Liite Hl Liite IV Liite V Liite VI 28 B osa Asetukset, joilla on muutettu asetusta (ETY) N:o 1866/86 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti N:o sivu päivämäärä Neuvoston asetus (ETY) N:o 2244/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987 Neuvoston asetus (ETY) N:o 2178/88, annettu 18 päivänä heinäkuuta 1988 Neuvoston asetus (ETY) N:o 887/89, annettu 5 päivänä huhtikuuta 1989 Neuvoston asetus (ETY) N:o 2156/91, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991 Neuvoston asetus (EY) N:o 2250/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995 Neuvoston asetus (EY) N:o 1821/96, annettu 16 päivänä syyskuuta 1996 L 207 L 191 L94 L201 L230 L 241 15 29. 7. 1987 7 4 1 1 8 22. 7. 1988 7. 4. 1989 24. 7. 1991 27. 9. 1995 21. 9. 1996 29 ISSN 1024-4492 KOM(97) 139 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 11 14 01 Luettelonumero : CB-CO-97-133-FI-C ISBN 92-78-17939-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 3o


La sicurezza al servizio di uno spazio di libertà in Europe.


title: Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund - (kodificeret udgave)

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing area
fishing regulations
technical standard

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 08. 04. 1997 KOM(97) 139 endelig udg. 97/ 0013 (CNS) Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) SSBt om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund (kodificeret udgave) (forelagt af Kommissionen) m æra BEGRUNDELSE 1. I forbindelse med "Borgernes Europa" understreger Kommissionen, at den lægger stor vægt på at forenkle fællesskabsretten og gøre den klarere for borgerne ved såle des at tilbyde dem nye muligheder og indrømme dem specifikke rettigheder, som de kan påberåbe sig. Men dette mål kan ikke nås, så længe der stadig er et alt for stort antal bestemmel ser, som — efter at være blevet ændret flere gange og ofte i væsentlig grad — findes spredt dels i den oprindelige retsakt, dels i de senere ændringsakter. Det bliver såle des nødvendigt at undersøge og sammenligne en lang række retsakter, før man kan fastslå, hvad der er gældende ret Som følge heraf må fællesskabsretlige forskrifter, som ofte ændres, kodificeres, hvis de skal være klare og gennemskuelige. 2. Med sin afgørelse af 1. april 1987 har Kommissionen pålagt sine tjenestegrene at foretage en konstitutiv og officiel kodifikation af retsakterne senest efter den tiende ændring af dem, men understregede, at der er tale om en minimumsregel, fordi tje nestegrenene af hensyn til at gøre fællesskabslovgivningen klar og let forståelig burde bestræbe sig for med kortere mellemrum at kodificere de tekster, de har ansvaret for. 3. I formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Edinburgh i december 1992 blev disse krav bekræftet, samtidig med at det understregedes, at konstitutiv og offi ciel kodifikation "er vigtig, fordi den giver retlig sikkerhed med hensyn til, hvilken lov der gælder på et bestemt tidspunkt vedrørende et bestemt spørgsmål". Denne form for kodifikation skal foretages under fuldstændig overholdelse af Fælles skabets normale lovgivningsprocedure. Eftersom der ved konstitutiv og officiel kodifikation ikke kan foretages nogen sub stansændringer af de pågældende retsakter, har Europa-Parlamentet, Rådet og Kom missionen gennem en interinstitutionel aftale af 20. december 1994 fastsat en frem skyndet arbejdsmetode med det formål hurtigt at kunne vedtage de kodificerede retsakter. 4. Nærværende forslag til kodifikation (*) af Rådets forordning (EØF) nr. 1866/89 af 12. juni 1986 om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund tager sigte på denne form for kodifikation: den nye forordning træder i stedet for de forskellige forordninger, som kodifikationen (2) an går; forslaget indeholder ingen substansændringer af de kodificerede retsakter, men er blot en sammenskrivning af dem, og de eneste formelle ændringer er dem, der kræves af selve kodifikationen. 5. Nærværende kodificeringsforslag er udarbejdet på grundlag af en forudgående konso lidering af teksten (EØF) 1866/89 på alle de officielle sprog samt ændringsretsakterne hertil, udarbejdet ved hjælp af Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationers edh-system. således som formandskabets konklusioner fra Det Euro pæiske Råd i Edinburgh lægger op til. Artiklernes tidligere nummerering er bibeholdt for at gøre læsningen lettere. Den er anført i margenen medens den nye er anført over artiklerne. De to nummereringer er opstillet i en sammenligningstabel, der indgår som bilag VI, del A, til den kodificerede forordning. (') Opfort i lovgivningsprogrammel for 1**%. (2) Bilag VI. del B. i nærværende forslag. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) nr. af om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Eu ropæiske Fællesskab, særlig artikel 43, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamen- tetO, under henvis Sociale Udvalg nine til udtalelse fra Det Økonomiske og Jg?), og ud fra følgende betragtninger: 1) Rådets forordning (EF) nr. 1866/86 af 12. juni 1986 om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund (3) har ved flere lejligheder været underkastet omfattende ændringer; forordningen bør derfor kodificeres, således at dens bestemmelser kan fremtræde klart og rationelt; 2) 3) 4) i henhold til artikel 2 og 4 i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsord ning for fiskeri og akvakultur (4), skal Rådet på grund lag af foreliggende videnskabelig rådgivning vedtage de bevaringsforanstaltninger, der er nødvendige for at sikre en rationel og ansvarlig udnyttelse af de levende marine akvatiske ressourcer på et bæredygtigt grundlag; Rådet kan med henblik herpå fastsætte tekniske foranstaltnin ger for fiskeredskaber og disses anvendelsesmåde; det er nødvendigt at fastlægge principper og visse ret ningslinjer for fastsættelse af nævnte tekniske foranstalt ninger på fællesskabsplan, således at de enkelte med lemsstater kan sikre forvaltningen af de fiskeriaktiviteter, der udøves i de farvande, som henhører under deres ju risdiktion eller højhedsområde; Fællesskabets tiltrædelse af konventionen om fiskeri og be varing af de levende rigdomskilder i Østersøen og Bælter ne, ændret ved protokollen fra konferencen mellem repræ sentanterne for de stater, der er kontraherende parter i konventionen, i det følgende benævnt »Gdansk-konventio nen«, blev godkendt ved Rådets afgørelse 83/414/EØF (5); (3) (5) EFTnr. L162af 18. 6. 1986, s. 1. Forordningsenest ændret ved forordning (EF) nr. 1821/% (EFT nr. L 241 af 21. 9. 1996, s. 8). EFT or. L 389 af 31. 12. 1992, s. 1. EFT nr. L 237 af 26. 8. 1983, s. 4. 2250/95 1866/86 (tilpasset) 5) Gdansk-konventionen trådte for Fællesskabets vedkom mende i kraft den 18. marts 1984, og Fællesskabet har overtaget alle Danmarks og Forbundsrepublikken Tysk lands rettigheder og forpligtelser i henhold til den; 6) Den Internationale Østersø-fiskerikommission, der blev nedsat ved Gdansk-konventionen, har siden sin nedsæt telse vedtaget en række foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i Østersøen, og har ved skrivelser af 20. september 1985, 8. december 1986, 21. december 1987, 29. oktober 1988, 20. september 1993, 20. september 1994 og af 11. september 1995 meddelt de kontraherende stater visse rekommandatio ner, som tager sigte på ændring af de tekniske foran staltninger, 7) 8) det følger af Gdansk-konventionen, at Fællesskabet skal sætte nævnte rekommandationer i kraft i Østersøen, Bælterne og Øresund med forbehold af indsigelser, der fremsættes efter proceduren i konventionens artikel XI; det mest effektive middel til reduktion af fangsterne af små fisk er et forbud mod fiskeri i de områder, hvor der er store forekomster af sådanne fisk — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: (tilpasset) 2250/95 (tilpasset) 1866/86 2244/87 2178/88 887/89 2250/95 1821/96 2250/95 (tilpasset) 2156/91 Artikel I 1866/86 Afgrænsning af det geografiske område 1. Denne forordning vedrører fangst og landing af fiske ressourcer, der lever i Østersøen, Bælterne og Øresund af grænset mod vest af en linje fra Hasenøre til Gnibens spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen. Den finder ikke anvendelse på farvande inden for basislinjerne. 2. Den finder anvendelse på: — — fællesskabsfiskere, der fisker i det i stk. 1 beskrevne geografiske område samtlige fiskere, der fisker i farvande i dette område, henhørende under medlemsstaternes suverænitet eller jurisdiktion. 3. Det geografiske område er opdelt i 11 underafsnit nummereret 22 til 32, som er beskrevet i bilag I. Artikel 2 Forbud mod fiskeri efter visse arter i bestemte geografi ske områder og i bestemte perioder 1. Det er forbudt at beholde om bord de i det følgende opregnede fiskearter, som er taget i de farvande og inden for de perioder, der er anført: 887/89 art. 1. 1 Art Farvande Forbudsperiode Skrubbe (PlaHchthys Underafsnit 26 flesus) 1. februar til 30. april 1. februar til 30. april Underafsnit 28 og 29 syd for 59*30' nordlig bredde Skrubbe Skrubbe Hunskrubbe Rødspætte (Pleuronectes platessa ) Rødspætte Hunrødspætte Underafsnit 32 1. februar til 30. juni Underafsnit 22 undtagen det i bilag II angivne geografiske område 1. februar til 30. april Underafsnit 26 1. februar til 30. april 1. februar til 30. april 1. februar til 30. april Underafsnit 27,28 og 29 syd for 59*30' nordlig bredde Underafsnit 22 undtagen det i bilag II angivne geografiske område, samt underafsnit 24 og 25 Art Farvande Forbudsperiode K87/H"art. 1. 1 Pighvar (Psetta maxima) Underafsnit 22,24, 25 og 26 1. juni til 31. juli Slethvar (Scophthalmus Underafsnit 22,24, 25 rhombus) og 26 1. juni til 31. juli 2. Uanset bestemmelserne i stk. 1 er det dog tilladt un der torskefiskeri i de i det nævnte stykke omhandlede for budsperioder at beholde bifangster af skrubber og rød spætter om bord i en mængde på op til 10 vægtprocent af den samlede fangst af torsk, der befinder sig om bord. 1866/86 Artikel 3 Mindste fiskestørrelser 1. En fisk betragtes som undermålsfisk, hvis den er mindre end det mindstemål, der er fastsat i bilag III for den pågældende art og det pågældende farvand. 2. Størrelsen af en fisk måles fra spidsen af den lukkede snude til halefinnens spids. 3. Fisk, som ikke opfylder mindstemålene, må, serv om der er tale om bifangster, ikke beholdes om bord, omlades, landes, transporteres, bearbejdes, konserveres, sælges eller oplagres, frembydes eller udbydes til salg. Disse fisk skal omgående genudsættes efter fangsten, så vidt muligt i le vende tilstand. 4. Uanset bestemmelserne i stk. 3 er det tilladt om bord at beholde torsk, der ikke opfylder de foreskrevne mindste mål, i en mængde på op til 5 vægtprocent af de ombord værende torskefangster. 2250/95 art 1. 2 5. Ved fiskeri efter sild og brisling må bifangsten af torsk ikke overstige 10 vægtprocent af den samlede fangst Af denne bifangst af torsk må højst 5 % torsk, der ikke opfylder de foreskrevne mindstemål, beholdes om bord. 2250/95 art 1. 3 Artikel 4 1866/86 Beregning af bifangster i procent 1. De i artikel 2, stk. 2, omhandlede bifangster beregnes som en procentvis andel af vægten af al torsk om bord efter sortering eller af vægten af al torsk under dæk eller ved landing. 2. De i artikel 3, stk. 4, omhandlede bifangster beregnes som en procentvis andel af vægten af al fisk om bord efter sortering eller af vægten af al fisk under dæk eller ved landing. 1866/86 3. Detaljerede bestemmelser for beregningen af bifang ster i procent kan vedtages i overensstemmelse med proce duren i artikel 13. (tilpasset) Artikel 5 Mindste maskestørrelse 1. Det er forbudt at anvende eller trække trawl, snurre vod eller lignende redskaber, som har masker mindre end dem, der er fastsat i bilag IV for de pågældende farvande, fiskearter eller grupper af fiskearter. 2. Ved fiskeri efter laks er det forbudt at anvende for ankrede nedgarn eller drivgarn med en maskestørrelse, som er mindre end den, der er fastsat i bilag IV for denne art 3. Det er forbudt at anvende hildingsgarn, som har ma sker mindre end dem, der er fastsat i bilag IV for de på gældende farvande, fiskearter eller grupper af fiskearter. 887/89 art 1. 2 Artikel 6 1866/86 Måling af maskestørrelse 2250/95 art 1. 4 1. Ved kontrol af redskaber måles maskerne med en flad maskemåler, der er 2 mm tyk og fremstillet af et holdbart og formfast materiale. Den skal være udformet enten med parallelle sider, som er forbundet med skrå sider med en tilspidsning på 1 : 8 cm på begge sider, eller udelukkende med skrå sider med en tilspidsning som den ovenfor be skrevne. På maskemålerens overside afmærkes bredden i mm på det eventuelle parallelsidede afsnit og på de skrå afsnit I sidstnævnte tilfælde afmærkes bredden for hvert interval på 1 mm, og breddens størrelse angives med regel mæssige mellemrum. 2. Ved måling af en maskestørrelse indføres spidsen af maskemåleren vinkelret på nettets plan for således at måle længdeaksen på masken, når denne er udstrakt diagonalt på langs. Maskemåleren indføres i masken med hånden, indtil måleren stoppes ved maskens modstand ud for de skrå sider. Den enkelte maskes størrelse svarer til maske målerens bredde på det sted, hvor måleren stoppes. 1866/86 1866/86 2178/88 art 1. 2 3. Maskestørrelsen på et redskab svarer til gennemsnits størrelsen på mindst en række på 20 fortløbende masker i redskabets længdeakse, udvalgt tilfældigt. Målingen af ma skerne begynder mindst ti masker, dog ikke mindre end 50 cm, fra sammensyninger, tovværk eller bindestrikke. Denne afstand måles vinkelret på sammensyningerne, tovværket eller bindestrikken, idet redskabet holdes strakt i måleret ningen. 4. Maskerne på redskaberne må kun måles, når redska berne er våde. 5. Den enkelte maske anses ikke for at være af under størrelse, hvis den del af maskemåleren, der svarer til mindstestørrelsen som fastsat i bilag IV for de pågældende arter, farvande og redskabstyper, let passerer igennem den. Artikel 7 Anordninger fastgjort til redskaber 1. Uanset artikel 5, stk. 1, er det tilladt uden på den underste halvdel af fangstposen på ethvert trawl, snurrevod eller lignende redskab at fastgøre et lærred, net eller andet materiale, der har til formål at forhindre eller reducere slid. Sådant materiale må kun fastgøres til fangstposens forkant og sidekanter. 2. Uanset artikel 5, stk. 1, er det tilladt at fastgøre en forstærkningspose uden på fangstposen og forlængelses- stykket En forstærkningspose er et cylinderformet stykke net, der fuldstændigt omkranser fangstposen og forlængel- sesstykket Det kan være af samme materiale som eller sværere materiale end fangstposen eller forlængelsesstyk- ket Maskestørrelsen i forstærkningsposen skal være mindst dobbelt så stor som maskestørrelsen i fangstposen, dog må mindstemaskestørrelsen ikke være under 80 mm. Forstærkningsposen kan fastgøres følgende steder: a) på dens forkant og b) på dens bagkant, og enten c) snøret til fangstposen og forlængelsesstykket rundt om en række masker, eller d) snøret på langs ad en enkelt række masker. 3. Uanset artikel 5, stk. 1, er det tilladt i trawl, snurre vod og lignende redskaber at anvende et faldgarn eller et stopgarn, hvis maskestørrelse er mindre end fangstposens. 1866/86 Stopgarnet kan fastgøres enten inde i fangstposen eller for an fangstposen. Afstanden mellem stopgarnets forreste fastgørelsessted og fangstposens bagende skal være mindst tre gange stopgar nets længde. 1866/86 Artikel 8 Anvendelse af redskaber 1. Redskaber, der ikke må anvendes i et givet geografisk område eller i en given periode, skal ombord være stuvet bort på en sådan måde, at de ikke er klare til brug i for- budsområdet eller i forbudsperioden. Reserveredskaber skal være stuvet bort på en sådan måde, at de ikke er klare til brug. 2. Fiskeredskaber betragtes som ikke værende klare til brug: — i tilfælde af trawl, snurrevod og lignende redskaber, såfremt a) b) trawlskovlene er surret fast til inder- eller ydersi den af rælingen eller til galgerne, og trawhvirerne eller mellemlinerne er afsjæklet fra trawlskovlene eller vægtene; — i tilfælde af redskaber til laksefiskeri, såfremt a) garnene er stuvet bort under en presenning, b) liner og kroge er opbevaret i lukkede kasser, — i tilfælde af snurpenot, såfremt hoved- eller bundwi ren er afsjæklet fra noten. 3. Det er hele året forbudt at fiske med trawl, snurrevod og lignende redskaber i det geografiske område, der af grænses af en linje gennem følgende punkter. 2156/91 art. 1 54* 23' nordlig bredde 14* 35' østlig længde 54* 14' nordlig bredde 14* 25' østlig længde 54* 17' nordlig bredde 14* 17' østlig længde 54* 24' nordlig bredde 14' 11' østlig længde 54* 27' nordlig bredde 14* 25' østlig længde 54* 23' nordlig bredde 14* 35' østlig længde. 4. Uanset stk. 1 er de eneste redskaber, som må medfø res om bord under fiskeri efter torsk, redskaber, som er tilladt til fiskeri efter torsk, eller redskaber med en ma skestørrelse, der er større end de i bilag IV fastsatte ma skestørrelser. Hvis der om bord på fartøjet befinder sig redskaber, der ikke er tilladt til fiskeri efter torsk, er lan ding af torsk forbudt 2250/95 art 1. 5 (tilpasset) Artikel 9 2178/88 art 1. 3 Begrænsninger ved fiskeri efter laks og havørred 1. Ved fiskeri efter laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta) er det forbudt 1821/96 art. 1. 1 — — — — fra 15. juni til 30. september at anvende drivgarn eller forankrede nedgarn i underafsnit 22 til 28, 29 syd for SrW N og 32 fra 1. juni til 15. september at anvende drivgarn eller forankrede nedgarn i underafsnit 29, 30 og 31 nord for59*3fyN fra 1. april til 15. november at anvende drivliner eller forankrede liner i underafsnit 22-31 fra 1. juli til 15. september at anvende drivliner eller forankrede liner i underafsnit 32 Det af forbudsperioden berørte område ligger uden for fire sømil målt fra basislinjerne med undtagelse af underaf snit 32 og området øst for 22*30' østlig længde (Bengtskar fyrtårn) inden for den finske fiskerizone, hvor fiskeri med drivliner og forankrede liner er forbudt fra 1. juli til 15. september. 2. Ved fiskeri efter laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta) er det forbudt 2178/88 art 1. 3 — såfremt fiskeriet sker ved hjælp af forankrede nedgarn eller drivgarn samtidig at anvende mere end 600 garn pr. fiskerfartøj, idet længden af hvert garn ikke må overstige 35 m, målt i redskabets overtælle. Ud over det ved fiskeriet tilladte antal garn må der om bord højst findes 100 reservegarn — såfremt fiskeriet sker ved hjælp af drivliner eller for ankrede liner samtidig at anvende mere end 2000 kroge pr. fiskerfartøj. Fiskekrogenes spændvidde (korteste afstand mellem krog spids og -skaft) i drivliner og forankrede liner skal udgøre mindst 19 mm. Ud over det ved fiskeri tilladte antal kroge må der om bord højst findes 200 reservekroge. Almindelige bestemmelser 1866/86 Artikel 10 1. Direkte fiskeri efter torsk og fladfisk (Pleuronectidae) med henblik på landing til andre anvendelsesformål end konsum er forbudt 10 2. Sprængstoffer, giftstoffer eller bedøvende stoffer må ikke anvendes med henblik på fangst af fisk. 1866/86 (tilpasset) (tilpasset) 3. Det er forbudt at bruge forankrede eller drivende redskaber uden at afmærke disse ved hjælp af bøjer eller andre identifikationsmærker. 4. Det er forbudt at sætte eksotiske arter ud i Øster søen, Bælterne og Øresund eller drive fiskeri efter eksoti ske arter og stør, medmindre det tillades i henhold til reg ler vedtaget i overensstemmelse med proceduren i artikel 13 og med forpligtelserne i henhold til Gdansk-konventio nen. Eksotiske arter er arter, der ikke normalt forekommer i Østersøen, Bælterne og Øresund. Artikel 11 Denne forordning gælder ikke for fiskeri, som udelukken de drives med henblik på videnskabelige undersøgelser, som udføres med tilladelse og bemyndigelse fra den eller de pågældende medlemsstater, og som på forhånd er med delt Kommissionen og den eller de medlemsstater, i hvis farvande forskningen finder sted. Fisk, krebsdyr og bløddyr, der fanges med det i første af snit anførte formål må sælges, oplagres, frembydes eller udbydes til salg, hvis: — de opfylder de normer, der er fastlagt i bilag II og III, og de handelsnormer, der er vedtaget i medfør af artikel 2 i Rådets forordning (EØF) nr. 3759/92 (1), eller — de sælges direkte til andre formål end konsum. Fartøjer, der driver det i første afsnit omhandlede fiskeri, skal om bord have en tilladelse, udstedt af den medlems stat, hvis flag de fører. Artikel 12 Bestemmelserne i denne forordning gælder ikke for fiskeri, der udføres i forbindelse med kunstig udsætning eller ind- plantning af fisk, krebsdyr og bløddyr. Fisk, krebsdyr og bløddyr, der fanges med det i første af snit anførte formål, må ikke sælges til konsum i strid med de øvrige bestemmelser i denne forordning. 2178/88 art 1. 4 Artikel 13 1866/86 1. Medlemsstaterne kan træffe sådanne foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af bestande, der vedrører: (») EFTnr. L388af31. 12 1992, s. 1. 11 a) rent lokale bestande, der kun har betydning for fisker- ne i den pågældende medlemsstat, eller 1866/86 b) betingelser eller forskrifter, der har til formål at be grænse fangsterne gennem tekniske foranstaltninger: i) der supplerer de betingelser og forskrifter, der er fastsat i Fællesskabets forordninger vedrørende fiskeri, eller ii) der går ud over de minimumskrav, der er fastsat i de nævnte forordninger, såfremt disse foranstaltninger kun finder anvendelse på skerne i den pågældende medlemsstat, er forenelige med fællesskabsretten og er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik eller med forpligtelserne i henhold til Gdansk-konventionen. fi- (tilpasset) 2. Kommissionen underrettes om ethvert forslag om ind førelse eller ændring af nationale tekniske foranstaltninger i så god tid, at den kan nå at fremsætte sine bemærknin ger. Hvis Kommissionen inden en måned efter en sådan med delelse anmoder herom, skal den pågældende medlemsstat udsætte ikrafttrædelsen af de påtænkte foranstaltninger i tre måneder efter meddelelsesdatoen, således at Kommis sionen i dette tidsrum får mulighed for at afgøre, hvorvidt disse foranstaltninger er i overensstemmelse med bestem melserne i stk. 1. Konstaterer Kommissionen ved en beslutning, hvorom den underretter de øvrige medlemsstater, at en påtænkt foran staltning ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i stk. 1, kan medlemsstaten ikke anvende den, medmindre de nødvendige ændringer foretages heri. Den pågældende medlemsstat giver straks de øvrige med lemsstater og Kommissionen meddelelse om de foranstalt ninger, den har vedtaget, i givet fald efter at de nødvendi ge ændringer er foretaget 3. Medlemsstaterne skal til Kommissionen på dennes an modning fremsende alle oplysninger, der er nødvendige for vurderingen af, om de nationale tekniske foranstaltninger er i overensstemmelse med bestemmelserne i stk. 1. 4. På Kommissionens initiativ eller på anmodning fra en medlemsstat kan spørgsmålet om, hvorvidt en national tek nisk foranstaltning truffet af en medlemsstat er i overens stemmelse med bestemmelserne i stk. 1, forelægges den i artikel 17 i forordning (EØF) nr. 3760/92 omhandlede for valtningskomité til behandling efter proceduren i nævnte forordnings artikel 18. Træffes en sådan afgørelse, finder stk. 2, tredje og fjerde afsnit, tilsvarende anvendelse. 5. Konstaterer Kommissionen, at en foranstaltning, hvor om der er givet meddelselse, ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i stk. 1, skal den senest et år efter foranstaltningens meddelelsesdato vedtage en afgørelse om, at den pågældende medlemsstat skal ophæve eller ændre foranstaltningen inden for en frist, som fastsættes af Kom missionen. Bestemmelserne i stk. 2, fjerde afsnit, finder til- svarende anvendelse. (tilpasset) (tilpasset) (tilpasset) 12 6. Foranstaltninger vedrørende akvakultur og fiskeri fra land skal af medlemsstaten kun meddeles Kommissionen til underretning. 1866/86 Ved »akvakultur« forstås opdræt af fisk, krebsdyr og blød dyr i saltvand eller brakvand. Artikel 14 Gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning vedta ges efter proceduren i artikel 18 i forordning (EØF) nr. 3760/92. (tilpasset) (tilpasset) Artikel 15 Forordning (EØF) nr. 1866/86 ophæves. Henvisninger til nævnte forordning gælder som henvis ninger til nærværende forordning og læses i henhold til den i bilag VI, del A, anførte sammenligningstabel. Artikel 16 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter of fentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 13 BILAG I 1866/86 UNDERAFSNIT I DET GEOGRAFISKE OMRÅDE OMHANDLET I ARTIKEL 1 Underafsnit 22 Farvandet afgrænset af en linje fra Hansenøre (56*09' nordlig bredde, 10*44' østlig længde) på Jyllands østkyst til Gnibens spids (56*01' nordlig bredde, 11*18' østlig læng de) på Sjællands vestkyst; derfra langs Sjællands vest- og sydkyst til et punkt beliggende på 12*00' østlig længde; derfra ret syd til Falster, derfra langs Falsters østkyst til Gedser Odde (54*34' nordlig bredde, 11*58' østlig læng de); derfra ret øst til 12*00' østlig længde; derfra ret svd til Tysklands kvst: derfra mod sydvest langs Tysklands kvst og Jyllands østkyst til udgangspunktet Underafsnit 23 Farvandet afgrænset af en linje fra Gilbjerg Hoved (56*08' nordlig bredde, 12*18' østlig længde) på Sjællands nord kyst til Kullen (56*18' nordlig bredde, 12*28' østlig læng de) på Sveriges kyst; derfra mod syd langs Sveriges kyst til Falsterbo Fyr (55*23' nordlig bredde, 12*5f/ østlig læng de); derfra over den sydlige indsejling til Øresund, til Stevns Fyr (55*19' nordlig bredde, 12*28' østlig længde) på Sjællands kyst; derfra mod nord langs Sjællands østkyst til udgangspunktet Underafsnit 24 Farvandet afgrænset af en linje fra Stevns Fyr (55 '19* nordlig bredde, 12*28' østlig længde) på Sjællands østkyst over den sydlige indsejling til Øresund, til Falsterbo Fyr (55*23' nordlig bredde, 12*50' østlig længde) på Sveriges kyst; derfra langs Sveriges sydkyst til Sandhammaren Fyr (55*24' nordlig bredde, 14*12' østlig længde); derfra til Hammerodde Fyr (55*18' nordlig bredde, 14*47' østlig længde) på Bomholms nordkyst; derfra langs Bornholms vest- og sydkyst til et punkt beliggende på 15*00/ østlig længde; derfra ret syd til Polens kyst; derfra mod vest langs Polens og Tysklands kyst til et punkt beliggende på 12*00* østlig længde; derfra ret nord til et punkt beliggen- de på 54*34' nordlig bredde og 12*00' østlig længde; der fra ret vest til Gedser Odde (54*34' nordlig bredde, 11*58' østlig længde); derfra langs Falsters øst- og nordkyst til et punkt beliggende på 12*00' østlig længde; derfra ret nord til Sjællands sydkyst; derfra i vest- og nordlig retning langs Sjællands vestkyst til udgangspunktet 2250/95 art 1. 6 (tilpasset) 2250/95 art 1. 6 (tilpasset) 14 Underafsnit 25 1866/86 Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på Sveriges østkyst på 56*30* nordlig bredde, ret øst til Ølands vestkyst; derfra rundt om Ølands sydspids til et punkt på østkysten beliggende på 56*30' nordlig bredde, ret øst til 18*00* østlig længde; derfra ret syd til Polens kyst; derfra mod vest langs Polens kyst til et punkt belig gende på 15*00* østlig længde; derfra ret nord til Born holm; derfra langs Bornholms syd- og vestkyst til Hammer odde Fyr (55*18* nordlig bredde, 14*47' østlig længde); derfra til Sandhammaren Fyr (55*24' nordlig bredde, 14* 12' østlig længde) på Sveriges sydkyst; derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet Underafsnit 26 Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra 56*30* nord lig bredde og 18*00* østlig længde og derfra ret øst til det tidligere Sovjetunionens vestkyst; derfra mod syd langs det tidligere Sovjetunionens og Polens kyst til et punkt på Po lens kyst beliggende på 18*00* østlig længde; derfra ret nord til udgangspunktet (tilpasset) Underafsnit 27 Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på østkysten af Sveriges fastland beliggende på 59*41' nordlig bredde og 19*00* østlig længde og derfra ret syd til Got lands nordkyst; derfra mod syd langs Gotlands vestkyst til et punkt beliggende på 57*00* nordlig bredde; derfra ret vest til 18*00* østlig længde; derfra ret syd til 56*30* nord lig bredde; derfra ret vest til Ølands østkyst; derfra rundt om Ølands sydspids til et punkt på vestkysten beliggende på 56*30* nordug bredde; derfra ret vest til Sveriges kyst; derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet 15 1866/86 (tilpasset) (tilpasset) Underafsnit 28 Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt beliggende på 58*30* nordlig bredde og 19*00* østlig længde og derfra ret øst til Saaremaas vestkyst; derfra mod nord rundt om Saaremaa til et punkt på øens østkyst belig gende på 58*30* nordlig bredde; derfra ret øst til det tid ligere Sovjetunionens kyst; derfra mod syd langs det tidlig ere Sovjetunionens vestkyst til et punkt beliggende på 56*30* nordlig bredde; derfra ret vest til 18*00* østlig længde; derfra ret nord til 57*00* nordlig bredde; derfra ret øst til Gotlands vestkyst; derfra mod nord til et punkt på Gotlands nordkyst beliggende på 19*00* østlig længde; derfra ret nord til udgangspunktet Underafsnit 29 Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på østkysten af Sveriges fastland beliggende på 60*30* nordlig bredde og derfra ret øst til Finlands fastlandskyst; derfra mod syd langs Finlands vest- og sydkyst til et punkt på sydkysten af fastlandet beliggende på 23*00* østlig længde; derfra ret syd til 59*00* nordlig bredde; derfra ret øst til det tidligere Sovjetunionens fastlandskyst; derfra mod syd langs det tidligere Sovjetunionens vestkyst til et punkt be liggende på 58*30* nordlig bredde; derfra ret vest til Saaremaas østkyst; derfra mod nord rundt om Saaremaa til et punkt på øens vestkyst beliggende på 58*30* nordlig bredde; derfra ret vest til 19*00* østlig længde; derfra ret nord til et punkt på østkysten af Sveriges fastland belig gende på 59*41' nordlig bredde; derefter mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet Underafsnit 30 Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på Sveriges østkyst beliggende på 63*30* nordlig bredde og derefter ret øst til Finlands fastlandskyst; derfra mod syd langs Finlands kyst til et punkt beliggende på 60*30* nord lig bredde; derfra ret vest til Sveriges fastlandskyst; derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet 16 Underafsnit 31 1866/86 Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på Sveriges østkyst beliggende på 63*30* nordlig bredde og derefter rundt i Den Botniske Bugt mod nord til et punkt på vestkysten af Finlands fastland beliggende på 63*30* nordlig bredde; derfra ret vest til udgangspunktet Underafsnit 32 Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på Finlands sydkyst beliggende på 23*00* østlig længde og derefter rundt i Den Finske Bugt mod øst til et punkt på det tidligere Sovjetunionens vestkyst beliggende på 59*00* nordlig bredde; derfra ret vest til 23*00* østlig længde; derfra ret nord til udgangspunktet (tilpasset) 17 BILAG II 1866/86 AFGRÆNSNING AF VISSE GEOGRAFISKE OMRÅDER OMHANDLET I ARTIKEL 2 Afgrænsning af geografiske områder i Øresund, Storebælt og Lillebælt med hensyn til fiskeri efter hunskrubbe og hunrødspætte. 2244/87 art. 1. 5 — Falsterbo Fyr — Stevns Fyr, — Jungshoved — Bøgenæssand, — Hestehoved Fyr — Maddes Klint, — Skelby Kirke — Flinthorne Odde, — Kappel Kirke — Gulstav, — Ristingehale — Ærøhale, — Skjoldnæs — Pøls Huk, — Christian d. X's Bro, Sønderborg. 18 BILAG III 2250/95 art 1. 7 MINDSTEMÅL OMHANDLET I ARTIKEL 3, STK. 1 (tilpasset) Art Farvande Mindstemil Tbrsk (Gadus morhua) Alle underafsnit syd for 35 cm Skrubbe (Piatichthys fiesus) Underafsnit 22-25 59*30'nordlig bredde Underafsnit 26-28 Underafsnit 29 og 32 syd for 59*30* nordlig bredde Rødspætte (Pleuronectes platessa) Underafsnit 22-25 Underafsnit 26-28 Underafsnit 29 og 32 syd for 59*30' nordlig bredde Pighvar (Psetta maxima) Underafsnit 22-32 Slethvar (Scophthaimus rhombus) Underafsnit 22-32 Al (Anguilla anguilla) Underafsnit 22-32 Laks (Salmo salar) Underafsnit 22-32 25 cm 21 cm 18 cm 25 cm 21 cm 18 cm 30 cm 30 cm 35 cm 60 cm 19 BILAG IV MINDSTE MASKESTØRRELSE OMHANDLET I ARTIKELS 2250/95 art 1. 8 (tilpasset) Art Farvande Redskabstype Mindste mas kestørrelse Diagonalt i længderetnin gen. Torsk (Gadus morhua) Underafsnit 22-32 Hildingsgarn 105 mm Underafsnit 22-32 Underafsnit 22-32 Hadfisk (Pleuronecti- dae) Underafsnit 22-27 Underafsnit 28 Underafsnit 29 og 32 syd for 59*30* nordlig bredde Underafsnit 22-32 (Clupea Sild harengus) Underafsnit 22-27 Underafsnit 28 og 29 syd for 59*30* nordlig bredde Underafsnit 30-32 og underafsnit 29 nord for 59*30* nordlig bredde Underafsnit 22-32 Brisling (Sprattus sprattus) 105 mm 120 mm (2) 120 mm P)(3) 110 mm 100 mm 110 mm 105 mm (4) 32 mm 28 mm 16 mm 16 mm Trawl, og skaber (}) lignende snurrevod red snurrevod red lignende Trawl, og skaber lignende snurrevod red samt hil Trawl, og skaber dingsgarn lignende snurrevod red samt hil Trawl, og skaber dingsgarn Hildingsgarn snurrevod red lignende Trawl, og skaber snurrevod red lignende Trawl, og skaber (]) snurrevod red lignende Trawl, og skaber snurrevod red lignende Trawl, og skaber snurrevod red lignende Trawl, og skaber snurrevod red lignende Trawl, og skaber 20 Art Farvande Redskabstype (Salmo Underafsnit 22-32 Laks salar) Forankrede garn og drivgarn ned 2250/95 art 1. 8 Mindste mas kestørrelse Diagonalt i længderetnin gen. 157 mm <:) Redskaber forsynet med anordninger såsom sorteringsvinduer eller konstruk tioner svarende til bestemmelserne i bilag V, der kan sikre en selektivitet på SO % med en tilbageholdelseslængde på mindst 38 cm. (2) Maskestørrelse gældende for alle maskerne i de sidste 8 m i fangstposen milt fra bindestrikken med maskerne strakt i redskabets længdeakse. (3) Med undtagelse af underafsnit 22 og 23, hvor direkte fiskeri efter tunge er tilladt med en mindstemaskestørrelse pi 90 mm. (4) Med undtagelse af underafsnit 22, 23 og 24, hvor normale trawl og snurre 1821/96 art 1. 2 vod med en maskestørrelse pi 90 mm er tilladt 21 BILAG V 2250/95 art 1. 9 SÆRLIGE SELEKTTVTTETSBESTEMMELSER For at sikre selektiviteten i trawl, snurrevod og lignende redskaber med en specifik maskestørrelse som omhandlet i bilag IV, er det tilladt at anvende følgende to sorteringsvin- duesmodeller. Sorteringsvindue (model 1) 1 torskefiskeriet monteres to sorteringsvinduer med plast belagte, fuldt åbne diamantmasker i fangstposen på trawl og snurrevod. Den indvendige maskestørrelse skal være mindst 105 mm. Sorteringsvindueme skal monteres ved hjælp af et separat netstykke (mellem de almindelige dia mantmasker og sorteringsvinduets masker). Maskestørrel sen i det separate netstykke skal være lig stolpelængden i sorteringsvinduets net ganget med kvadratroden af 2 Der skal monteres et sorteringsvindue i hver side af fangst posen, og afstanden fra fangstposens bageste ende til vin duerne skal være 40-50 cm. Vinduets længde skal være 80% af fangstposens samlede længde, og vinduets højde skal være 50 cm. Vinduet skal monteres på en måde, som sikrer en åbning mellem vinduets øverste og nederste søm på 15-20 cm. Sorteringsvindue (model 2) Identifikation Vinduerne skal være rektangulære netstykker, som mon teres i fangstposen. Der skal være to vinduer i fangstposen. Vinduernes størrelse Hvert vindue skal have en bredde på mindst 45 cm i hele sin længde. Hvert vindue skal have en længde på mindst 3,5 m målt langs kanterne (figur 1 i diagram 2). Nettet i vinduerne Maskerne i vinduerne skal have en mindstemaskestørrelse på 105 mm. Det skal være kvadratmasker, dvs. at alle fire sider i vinduet skæres stolperet (figur 2 i diagram 2). Net tet skal monteres sådan, at stolperne er parallelle med og vinkelret på fangstposens længderetning (figur 2). Vin duerne skal have en bredde på otte åbne kvadratmasker. Længden skal ligge mellem 57 og 62 kvadratmasker (figur 2 i diagram 2). Vinduernes placering Fangstposen skal deles i et over- og et underpanel med sømliner i styrbord og bagbord side (figur 1 i diagram 2). De to vinduer skal placeres i underpanelet i direkte forbin delse med og lige under sømlinerne (figur 1 i diagram 2). Vinduernes bageste ende skal være mindst 2 m og højst 2,5 m fra bindestrikken. 22 2250/95 art. 1. 9 Den forreste ende af vinduet skal fastgøres til otte masker af fangstposens normale diamantraaskede net. En af si derne skal fastgøres til sømlinen eller umiddelbart ved si den af sømlinen. Den anden side skal fastgøres til de nor male diamantmasker i fangstposens underpanel og skal følge en række masker, som er skaret maskeret (figur 3). Maskestørrelser i hele fangstposen I alle fangstposens dele skal der være en mindstemas kestørrelse på 105 mm. 23 Diagram 1 2250/95 art 1. 9 (Sorteringsvindue — Model 1) 40-50 cm M 15-20 cm 50 cm 24 Diagram 2 2250/95 art 1. 9 (Sorteringsvindue — Model 2) Figur 1. Placering af kvadratmaskede vinduer i fangstposen Forslag til specifikation løftestrop J=C forlamgelsesstykkc -I I- 03 m Vinduer 3,54 m 1,8 m 0^ m De kvadratmaskede vinduer er 0,48 cm brede Tværsnit af fangstpote 4 masker i sømline 4 masker i sømline 8 masker til kvadratmasket vindue 25 Figur 2 Netstykke til kvadratmasket vindue Forslag til specifikation 2250/95 art 1. 9 (tilpasset) Kvadratmasket vindue 8 x 59 kvadratmasker 60 mm halvmaske 0 4 mm dobbelt polycthylen 107 mm indvendig maskevidde Alle fire sider monteret på 8 mm polypropylentov. 26 Figur 3. Montering af vinduet i fangstposen Forslag til specifikation 2250/95 art 1. 9 (tilpasset) Samline Fangstposens forende v*X*X3X4X,X*X*X,X n11 | i I i |) Maskeret Maskeret EEE:::::) N11111E | fr | | l | l | 4 Kvadratmasket vindue ,"11 A A A A A A A Ringe til løftestrop 354 cm strakt lamgde i j i i i Fangstpose i 120 mm j 100 masker i 60 mm halvmaske j 49% maskebengde (6 m) ; 0 4 nun dobbelt polyethylen j 107 mm indvendige maskevidde Underpanel —I ' • , , 2% masker • - J O cm 29% masker - 3 54 cm 2%masker - - 30 cm <» i 15 masker - 1 80 cm Udsksering til kvadratmaskede vinduer 8 masker bredt X 29% masker langt j j I I Bindestrikke Underpanekts midterlinie« 27 BILAG VI Dd A SAMMENUGNINGSTABEL Forordning 1866/86 Nærværende forordning Artikel 1 Artikel 2 stk. 1 Artikel 2 stk. la Artikel 2 stk. 2 Artikel 3 Artikel 4 Artikel 5 Artikel 6 Artikel 7 Artikel 8 Artikel 9 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 12 Artikel 13 Artikel 14 BILAG I BILAG II BILAG III BILAG IV a) BILAG IV b) BILAG V Artikel 1 Artikel 2 stk. 1 Artikel 2 stk. 2 Artikel 3 Artikel 4 Artikel 5 Artikel 6 Artikel 7 Artikel 8 Artikel 9 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 12 Artikel 13 Artikel 14 Artikel 15 Artikel 16 BILAG I BILAG II BILAG III BILAG IV BILAG V BILAG VI 28 DelB Forordninger der ændrer forordning (EØF) nr. 1866/86 Rådets forordning (EØF) nr. 2244/87 af 23. juli 1987 Rådets forordning (EØF) nr. 2178/88 af 18. juli 1988 Rådets forordning (EØF) nr. 887/89 af 5. april 1989 Rådets forordning (EØF) nr. 2156/91 af 15. juli 1991 Rådets forordning (EF) nr. 2250/95 af 18. september 1995 Rådets forordning (EF) nr. 1821/96 af 16. september 1996 Tidende nr. side dato L 207 L191 L 94 L 201 L 230 L 241 15 29. 7. 1987 7 4 1 1 8 22. 7. 1988 7. 4. 1989 24. 7. 1991 27. 9. 1995 21. 9. 1996 29 ISSN 0254-1459 KOM(97) 139 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 11 14 01 Katalognummer : CB-CO-97-133-DA-C ISBN 92-78-17931-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 3o


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 617/97, annettu 8 päivänä huhtikuuta 1997, Israelista peräisin olevien suurikukkaisten neilikoiden (vakiotyyppi) tuonnin etuustullin suspendoimisesta ja yhteisen tullitariffin tullin uudelleen käyttöön ottamisesta

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
restoration of customs duties


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1242/97 dell'on. Cristiana MUSCARDINI alla Commissione. Riforma dell'organizzazione comune dei mercati

eurovoc_concepts:
GATT
aid per hectare
common organisation of markets
competition
competitiveness
overseas countries and territories
protective clause
reduced price
rice
tariff preference

formats: html print


title: Ψήφισμα σχετικά με το σεβασμό των δικαιωμάτων του ανθρώπου στην Ευρωπαϊκή Ένωση (1995)

eurovoc_concepts:
European Union
activity report
human rights


title: Commission Regulation (EC) No 616/97 of 8 April 1997 amending Regulation (EEC) No 3886/92 laying down detailed rules for the application of premium schemes in the beef and veal sector

eurovoc_concepts:
aid system
aid to agriculture
beef
calf
slaughter of animals

formats: html pdfa1b print


A segurança ao serviço de um espaço de liberdade na Europa.


Η ασφάλεια, προϋπόθεση για ένα χώρο ελευθερίας στην Ευρώπη.


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1238/97 dell'on. Sebastiano MUSUMECI al Consiglio. Atti di razzismo in Germania contro cittadini italiani

eurovoc_concepts:
EU national
Germany
Italy
competence of the Member States
crime against individuals
fundamental rights
homicide
human rights
racism
xenophobia


title: Resolución sobre el informe de la Comisión sobre desarrollo, validación y aceptación legal de los métodos alternativos a la experimentación animal en el sector de los cosméticos - 1995 (COM(96)0365 C4-0662/96)

eurovoc_concepts:
activity report
animal experimentation
cosmetic product
product safety


title: Verordnung (EG) Nr. 615/97 der Kommission vom 8. April 1997 zur befristeten Genehmigung des Abschlusses von Direktverträgen zwischen Mitgliedern von Erzeugerorganisationen und Verarbeitungsunternehmen im Sektor Obst und Gemüse gemäß Verordnung (EG) Nr. 2200/96

eurovoc_concepts:
agriculture-industry relationship
agro-industry
fruit
marketing
producer organisation
vegetable


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 617/97 av den 8 april 1997 om upphävande av förmånstullarna och om återinförande av Gemensamma tulltaxans tull på import av enkelblommiga nejlikor (standard) med ursprung i Israel


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 613/97 z 8. apríla 1997, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 3072/95 o podmienkach pre prideľovanie kompenzačných náhrad v rámci systému pomoci pre pestovateľov ryže

eurovoc_concepts:
EU aid
aid system
aid to agriculture
management information system
rice
utilised agricultural area

formats: html pdf print

text: 03/zv. 20 SK Úradný vestník Európskej únie 31997R0613 9. 4. 1997 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 613/97 z 8. apríla 1997, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 3072/95 o podmienkach pre prideľovanie kompenzačných náhrad v rámci systému pomoci pre pestovateľov ryže 399 L 94/1 KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 3072/95 z 22. de- cembra 1995 o spoločnej organizácii trhu s ryžou (1), najmä na články 8, 21 a 25 (5), keďže nariadenie (ES) č. 3072/95 stanovuje, že pestovatelia ryže si môžu uplatniť nárok na kompenzačné náhrady za urči- tých podmienok; keďže podrobné pravidlá pre zavedenie tohto systému sa musia stanoviť bez obmedzenia opatrení integrova- ného administratívneho a riadiaceho systému niektorých schém pomoci spoločenstva, ktoré sú uvedené v nariadení Rady (EHS) č. 3508/92 z 27. novembra 1992 o založení inte- grovaného administratívneho a riadiaceho systému niektorých spoločenstva (2), naposledy novelizovaného schém pomoci nariadením (ES) č. 2466/96 (3) a nariadením Komisie (EHS) č. 3887/92 z 23. decembra 1992, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá pre zavedenie integrovaného administratív- neho a riadiaceho systému niektorých schém pomoci spolo- čenstva (4), naposledy novelizovaného nariadením (ES) č. 2015/ 95 (5); keďže členským štátom by sa malo umožniť, aby si opravili oznámenia tak, aby prepočítavacie sadzby stanovené Komisiou zodpovedali skutočnému stavu; keďže Komisia, ak to je nevyh- nutné, by mala byť takisto schopná prispôsobiť sadzby, ktoré boli pôvodne prijaté, vo svetle opráv zaslaných členskými štátmi; keďže v záujme právnej jednoznačnosti však zavedenie tohto opravného mechanizmu bude podliehať časovému obme- dzeniu; keďže základnou časťou tohto systému je to, že odvetvia, ktoré nie sú obsiahnuté v oznámeniach pre Komisiu, sa nemôžu kvalifikovať pre kompenzačné náhrady; keďže Riadiaci výbor pre obilniny nezaujal stanovisko v lehote určenej jeho predsedom, PRIJALA TOTO NARIADENIE: keďže sa musia prijať špeciálne opatrenia pre Francúzsku Guyanu a Portugalsko s cieľom zohľadniť rozličné obdobia siatia; Článok 1 keďže nariadenie (ES) č. 3508/92 neobsahuje žiadne špecifické opatrenia o konečnom dátume pre odvetvie ryže, ku ktorému sa musí požiadať o odvetvovú pomoc; keďže sa preto musia stanoviť prechodné hraničné termíny pre trhový rok 1997/98; Toto nariadenie stanovuje podrobné pravidlá pre zavedenie kompenzačných náhrad uvedených v článku 6 nariadenia (ES) č. 3072/95 bez vplyvu na opatrenia prijaté ako súčasť integro- vaného administratívneho a riadiaceho systému v zmysle nariadení (EHS) č. 3508/92 a (EHS) č. 3887/92. keďže Komisia musí mať k dispozícii nevyhnutné štatistické údaje v dostatočnom časovom predstihu, aby mohla stanoviť rozsah krátení, ktoré sa použijú; keďže členské štáty majú tieto informácie prostredníctvom žiadostí o pomoc predkladaných pestovateľmi; keďže sa za týmto účelom musí prijať opatrenie o štandardnom a pravidelnom oznamovaní požadovaných informácií členskými štátmi Komisii; keďže akékoľvek prepočty kompenzačných náhrad sa majú stanoviť na základe informácií zaslaných členskými štátmi; (1) Ú. v. ES L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) Ú. v. ES L 355, 5. 12. 1992, s. 1. (3) Ú. v. ES L 335, 24. 12. 1996, s. 1. (4) Ú. v. ES L 391, 31. 12. 1992, s. 36. (5) Ú. v. ES L 197, 22. 8. 1995, s. 2. Článok 2 Akákoľvek daná kultivovaná parcela môže byť predmetom len jednej žiadosti o kompenzačnú náhradu v zmysle nariadenia (ES) č. 3072/95 a nesmie byť predmetom žiadnej ďalšej žiadosti o pomoc. Vo Francúzskej Guyane sa kompenzačné náhrady udeľujú na základe priemerne zasiatej oblasti pre každý z dvoch cyklov siatia. 400 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 20 Článok 3 Kompenzačná náhrada sa udeľuje pre oblasti: — ktoré boli plne využité, na ktorých sa vykonali všetky bežné kultivačné práce a na ktorých sa pestovala ryža, — ktoré boli predmetom žiadosti na vzhľadom aspoň 0,3 ha, pričom každá kultivovaná parcela presahuje minimálnu veľkosť stanovenú členským štátom. Článok 4 1. Pre kvalifikovanie sa k náhrade musí byť oblasť zasiata najneskôr k 31. máju, ktorý predchádza príslušnému zberu s výnimkou Portugalska, pre ktoré je tento hraničný dátum stanovený na 30. jún. Vo Francúzskej Guyane musia byť oblasti zasiate pre každý z dvoch cyklov najneskôr ku 31. decembru a 30. júnu, ktoré predchádzajú príslušným zberom. Francúzsko vykoná prie- bežnú kontrolu zasiatych oblastí v priebehu decembrového cyklu. Pre trhový rok 1997/98 sa dátumy uvedené v odseku 1 2. považujú ako dodatočné k hraničným termínom uvedeným v: — článkoch 6 (2) a (4) nariadenia (EHS) č. 3508/92, — článku 4 (2) a) nariadenia (EHS) č. 3887/92. Článok 5 Okrem požiadaviek stanovených článkami 4 (1) a (2) naria- denia (EHS) č. 3887/92 musí žiadosť o kompenzačnú náhradu obsahovať druh siatia. Článok 6 1. Členské štáty zašlú Komisii informácie za každú základnú oblasť, uvedenú v priloženej tabuľke k tomuto nariadeniu, naj- neskôr do 15. septembra. Veľkosť akéhokoľvek krátenia v zmysle článku 6 (5) nariadenia (ES) č. 3072/95 sa stanoví pred 16. októbrom v súlade s týmto opatrením a po skontrolovaní vyššie uvedených infor- mácií. 2. Oznámenia uvedené v odseku 1 môžu byť opravené člen- skými štátmi po 15. septembri za predpokladu, že oznámenia, ktoré obsahujú opravy, boli doručené Komisii do štyroch mesiacov od tohto dátumu. Nie neskôr ako po skončení tohto štvormesačného obdobia a v súlade s postupom uvedeným v článku 22 nariadenia (ES) č. 3072/95 môže Komisia, ak je to vhodné, prepočítať veľkosť krátení stanovených v zmysle článku 6 (5) tohto nariadenia prostredníctvom opravených a skontrolovaných údajov. Príslušné členské štáty zavedú upravené prepočítavacie sadzby podľa potreby vyplatením príslušných pestovateľov alebo ich spoplatnením o rozdiel medzi pôvodnou kompenzačnou náhradou a platbou, ktorá vyplýva zo zavedenia upravenej prepočítavacej v súlade sa s článkom 14 nariadenia (EHS) č. 3887/92. sadzby. Spoplatnenie vykoná Ak vznikne dodatočná kompenzačná náhrada ako výsledok opraveného oznámenia členského štátu, potom musí byť vypla- tená pred nasledujúcim 31. marcom. 3. Len oblasti, ktoré sú zasiate ryžou a ktoré boli uvedené v oznámení členského štátu uvedeného v odseku 1 alebo v opravách uvedených v odseku 2, sa môžu kvalifikovať pre kompenzačné náhrady. Členské štáty oznámia oblasti, vzhľadom na ktoré sa budú 4. uplatňovať kompenzačné náhrady, pred 15. marcom alebo v prípade vykonaných opráv pred 15. májom, ktoré nasledujú za začiatkom každého hospodárskeho roku. Článok 7 Členské štáty oznámia Komisii prijaté opatrenia pre zavedenie tohto nariadenia pred 1. májom 1997. Článok 8 Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretí deň odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých člen- ských štátoch. V Bruseli 8. apríla 1997 za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie 03/zv. 20 SK Úradný vestník Európskej únie 401 PRÍLOHA


title: WRITTEN QUESTION No. 1242/97 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Reform of the common organization of the market in rice


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1244/97 von Cristiana MUSCARDINI an die Kommission. Erhöhung des Benzinpreises

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
Italy
application of EU law
liberalisation of the market
petrol
price increase
prices policy


title: REGULAMENTO (CE) Nº 617/97 DA COMISSÃO de 8 de Abril de 1997 que suspende o direito aduaneiro preferencial e reinstaura o direito da Pauta Aduaneira Comum na importação de cravos unifloros (standard) originários de Israel


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1244/97 van Cristiana MUSCARDINI aan de Commissie. Verhoging van de benzineprijs