title: Padomes Regula (EK) Nr. 894/97 (1997. gada 29. aprīlis), ar kuru paredz dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai

eurovoc_concepts:
conservation of fish stocks
conservation of resources
fishing area
fishing controls
fishing net
fishing rights
sea fish
sea fishing

text: 156 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. 31997R0894 23. 5. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 132/1 PADOMES REGULA (EK) Nr. 894/97 (1997. gada 29. aprīlis), ar kuru paredz dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2), (1) (2) Tā kā Padomes 1986. gada 7. oktobra Regula (EEK) Nr. 3094/86, kas nosaka zināmus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai (3) ir bieži un būtiski grozīta; tā kā skaidrības un lietderības labad minētā regula būtu jāsis- tematizē; Tā kā, lai nodrošinātu jūras bioloģisko resursu aizsardzību un līdzsvarotu zvejas resursu izmantošanu gan zvejnieku, gan patērētāju interesēs, būtu jānosaka tehniskie pasākumi precizējot zvejas saglabāšanai, resursu inter alia (3) (4) (5) (6) pieļaujamos tīklu acu izmērus, piezvejas likmes un zivju izmērus, kā arī zvejas ierobežojumus zināmos apgabalos un laikposmos un ar noteiktiem zvejas rīkiem; Tā kā jāpanāk līdzsvars starp tehnisko saglabāšanas pasā- kumu pielāgošanu zvejniecības nozaru dažādībai un vaja- dzību pēc vieglāk piemērojamiem vienādiem noteiku- miem; Tā kā šajā regulā būtu jāiekļauj zvejas darbības Skagerakā un Kategatā reglamentējoši noteikumi, par ko Kopiena ir vienojusies ar Norvēģiju un Zviedriju; tā kā, ņemot vērā zinātnieku ieteikumus, tādēļ jānosaka sezonāli ierobežo- jumi noteiktām zvejas darbībām Skagerakā un Kategatā; Tā kā apsaimniekošanas pasākumi attiecībā uz zvejniecību Baltijas jūrā būtu jāpieņem Starptautiskajai Baltijas jūras zvejniecības komisijai; Tā kā izmestās zivis pašlaik veido nepieļaujamus atkritu- mus lielos apmēros; tā kā aizliegums zvejojot izmantot nepietiekami selektīvas metodes vai zvejot apgabalos, kur koncentrējas nepieaugušās zivis, līdz ar tīklu acu izmēru palielināšanu un izmešanu veicinošu zvejas rīku aizlie- gumu, ir pirmais solis ceļā uz tādu darbību galīgu izskau- šanu, kuras ir pretrunā ar zvejas resursu saglabāšanu un pareizu izmantošanu; tā kā jāievieš saskanīga vadības un apsaimniekošanas sistēma, kas līdz minimumam samazina izmesto zivju daudzumu; (1) OV C 362, 2. 12. 1996. , 318. lpp. (2) OV C 30, 30. 1. 1997. , 93. lpp. (3) OV L 288, 11. 10. 1986. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3071/95 (OV L 329, 30. 12. 1995. , 14. lpp. ). (7) Tā kā jānosaka zvejas noteikumi attiecībā uz zināmu sugu zivīm, kā arī piezveju un aizsargājamām sugām; 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 157 (8) (9) Tā kā plašos izmēģinājumos ir pierādīts, ka kvadrātveida acu paneļu izmantošanai virs āmja ir liela nozīme pārāk mazu zivju nozvejas samazināšanā; vai to ciešā tuvumā, var izraisīt šo zīdītāju bezjēdzīgu izķeršanu un nogalināšanu; Tā kā rūpnieciskā zveja ir nepārtraukta darbība un tā kā līdz ar to arī to reglamentējošiem nosacījumiem vajadzētu būt stabiliem; (19) Tā kā riņķvadu izmantošana ir efektīva tikai vēlamās mērķa sugas zvejas metode, ja to veic pareizi un ar atbildību; tā kā šādos apstākļos tā vairs neapdraud jūras zīdītāju saglabā- šanu; (10) Tā kā tādu zināmu sugu zivju zveju, kuras paredzēts pār- strādāt zivju miltos vai eļļā, var veikt ar tīkliem, kam ir mazāka izmēra acis, ar noteikumu, ka šādām zvejas darbī- bām nav negatīvas ietekmes uz citu bentisku zivju sugu krājumiem, jo īpaši mencām un pīkšām; (20) Tā kā Apvienoto Nāciju Ģenerālā Asambleja 1989. gada 22. decembrī pieņēma Rezolūciju 44/225 par liela mēroga zveju ar pelāģiskiem driftertīkliem un tās ietekmi uz pasau- les okeānu un jūru dzīvajiem resursiem; (11) Tā kā palielinās tendence izmantot grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus un rāmjtīklus ar aizvien mazāka izmēra acīm, kā rezultātā palielinās attiecīgās zvejniecības nozares mērķa sugas jauno zivju mirstība; (21) Tā kā Padome ar Lēmumu 82/72/EEK (1) apstiprināja Kon- venciju par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aiz- sardzību (Bernes konvencija); (12) Tā kā šī tendence būtu jāpārbauda un pasīvajos zvejas rīkos, piemēram, grunts žaunu tīklos, iepinējtīklos un rāmj- tīklos acu izmēri būtu jāveido tā, lai notiktu selektīvu mērķa sugas vai mērķa sugu grupas nozveju; (13) Tā kā attiecīgās sugas bioloģiskie parametri dažādos ģeo- grāfiskos apgabalos ir atšķirīgi; tā kā šīs atšķirības attaisno dažādu pasākumu piemērošanu minētajos apgabalos; (14) Tā kā, lai dotu zvejniekiem pietiekamu laiku esošo zvejas rīku pielāgošanai jaunajām prasībām, būtu jāparedz pietie- kams pārejas laiks; (22) Tā kā Kopiena ir parakstījusi Apvienoto Nāciju Organizā- cijas Jūras tiesību konvenciju, kura paredz visas starptau- tiskās sabiedrības sadarbību atklātās jūras dzīvo resursu saglabāšanā un apsaimniekošanā; (23) Tā kā driftertīklu izmantošanas nekontrolēta izplatība un palielināšanās var radīt nopietnas grūtības saistībā ar pie- augošu zvejas intensitāti un tādu sugu palielinātu piezveju, kuras nav mērķa sugas; tā kā tādēļ zveju ar driftertīkliem vēlams regulēt; (15) Tā kā būtu jānosaka veids, kādā jānosaka vēžveidīgo un gliemju izmēri; (24) Tā kā, lai nekavētu zinātniskus pētījumus, šī regula nebūtu jāpiemēro attiecībā uz darbībām, kuras var būt pat nejauši vajadzīgas šādu pētījumu veikšanai; (16) Tā kā noteikumi attiecībā uz zvejošanu 12 jūdžu piekras- tes joslā būtu jāparedz ar nosacījumiem, kas ir izpildāmi; (25) Tā kā, ja saglabāšana ir nopietni apdraudēta, būtu jāļauj dalībvalstīm veikt attiecīgus pagaidu pasākumus; (17) Tā kā šajā sakarā dalībvalstu piekrastes joslā būtu jāparedz īpašos audzētavu platību aizsardzība, ņemot bioloģiskos apstākļus dažādās šādās zonās; vērā (26) Tā kā šīs regulas pieņemšanai nevajadzētu padarīt par spēkā neesošiem vai kavēt valstu papildu pasākumus ar stingri vietēju raksturu; (18) Tā kā neselektīva riņķvadu izmantošana tunzivju un citu zivju sugu baros, kas novērojami kopā ar jūras zīdītājiem (1) OV L 38, 10. 2. 1982. , 1. lpp. 158 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. (27) Tā kā tādēļ šādus pasākumus var saglabāt vai paredzēt, ja Komisija uzskata, ka tie atbilst Kopienas tiesību aktiem un ir saskaņā ar kopējo zvejniecības politiku; (28) Tā kā šī regula būtu jāpiemēro, neierobežojot zināmus valstu pasākumus, kas paredz stingrākas prasības nekā šīs regulas noteiktās obligātās prasības; 5. reģions. Visi ūdeņi, kas atrodas Atlantijas okeāna austrumu daļas centrā, ko veido FAO un CECAF reģiona 34. zvejas zonas 34. 1. 1. , 34. 1. 2. un 34. 1. 3. zona un 34. 2. 0. apakšrajons, izņemot tos ūdeņus ap Kanāriju salām, uz kuriem attiecas Spānijas suverenitāte un juris- dikcija. (29) Tā kā var būt vajadzīgi steidzami jauni saglabāšanas pasā- kumi un sīki izstrādāti noteikumi šīs regulas īstenošanai, tā kā šādi pasākumi un noteikumi būtu jāpieņem saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Padomes 1992. gada 20. decem- bra Regulas (EEK) Nr. 3760/92, kas izveido Kopienas ziv- saimniecības un akvakultūras sistēmu (1), 18. pantā, 6. reģions. Visi ūdeņi pie Franču Gviānas krastiem. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU: 7. reģions. 1. pants Apgabalu definīcija 1. Šo regulu piemēro attiecībā uz zvejas resursu ieguvi un vešanu krastā, kas notiek visos jūras ūdeņos, uz kuriem attiecas dalīb- valstu suverenitāte vai jurisdikcija, izņemot gadījumus, kad pare- dzēts citādi 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 10. panta 17. punktā un 11. panta 3. punktā, un kuri atrodas vienā no šiem reģioniem. 1. reģions. Visi ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļiem un rietumiem no līnijas, kas sākas 48° N platuma un 18° W garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz 60° N platuma; no turienes uz austrumiem līdz 5° garuma, no turienes uz ziemeļiem līdz 60° 30’ N garuma; no turienes uz aus- trumiem līdz 4° W garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz 64° N platuma; no turienes līdz Norvēģijas austrumu krastam. 2. reģions. Visi ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļiem no 48° N platuma, taču izņemot ūdeņus 1. reģionā un ICES III b, III c un III d zonā. 3. reģions. Visi ūdeņi, kas atbilst ICES VIII un IX apakšrajonam. 4. reģions. Visi ūdeņi, kas atbilst ICES X apakšrajonam. Visi ūdeņi pie Francijas departamentu — Martinikas un Gvadelu- pas — krastiem. 8. reģions. Visi ūdeņi pie Francijas departamenta Reinjonas krastiem. 2. Ģeogrāfiskie apgabali, ko šajā regulā apzīmē ar burtiem “NAFO”, “ICES” un “FAO” ir apgabali, kurus attiecīgi noteikusi Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija, Starptautiskā Jūras pētniecības padome un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pār- tikas un lauksaimniecības organizācija. Tie ir aprakstīti, pieļaujot vēlākus grozījumus, Padomes 1978. gada 28. decembra Regulā (EEK) Nr. 3179/78 attiecībā uz Eiropas Ekonomikas kopienas parakstīto Konvenciju par daudzpusējo sadarbību nākotnē Zie- meļrietumu Atlantijas zvejniecībā (2), un Komisijas Paziņojumos Nr. 85/C 335/02 (3) un Nr. 85/C 347/05 (4). 3. Reģionus, kas minēti 1. punktā, var iedalīt ģeogrāfiskos apga- balos saskaņā ar 18. pantā minēto procedūru, jo īpaši, pamatojo- ties uz tā 2. punktā minētajām definīcijām. 4. Neatkarīgi no 2. punkta šajā regulā Kategatu ziemeļos ierobežo ar līniju no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no turienes līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā un dienvidos ar līniju no Hasenoras raga līdz Gnībena ragam, no Korshages līdz Spodsb- jergai un no Gilbjerga raga līdz Kullenai. Skageraku rietumos ierobežo ar līniju no Hanstholmas bākas līdz Lindsi bākai un dienvidos ierobežo ar līniju no Skāgenas bākas (2) OV L 378, 30. 12. 1978. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 654/81 (OV L 69, 14. 3. 1981. , 1. lpp. ). (1) OV L 389, 31. 12. 1992. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās aktu. (3) OV C 335, 24. 12. 1985. , 2. lpp. (4) OV C 347, 31. 12. 1985. , 14. lpp. 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 159 līdz Tistlarnas bākai un no turienes līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā. Šajā regulā aizsargājamās sugas definē kā sugas, kam minimālais izmērs ir noteikts II pielikumā vai kas minētajā pielikumā attiecī- gajam reģionam ir atzīmētas ar zvaigznīti. 5. Neatkarīgi no 2. punkta šajā regulā Ziemeļjūru veido ICES IV apakšrajons, ICES II zonai pieguļošā daļa, kas atrodas uz dienvi- diem no 64° N platuma, un ICES III zonas daļa, uz kuru neattie- cas 4. punktā sniegtā Skageraka definīcija. Šā punkta noteikumi neierobežo īpašos noteikumus, kas izklās- tīti 2. līdz 9. punktā. 2. Uz dragu neattiecas 1. punkta noteikumi. Tomēr, zvejojot ar dragu, aizliegts turēt uz klāja vai aizvest krastā vairāk nekā 10 % aizsargājamo sugu. I SADAĻA TĪKLI UN TO IZMANTOŠANAS NOSACĪJUMI 3. Procentuālos daudzumus, kas minēti I pielikumā, aprēķina proporcionāli visu to zivju, vēžveidīgo un gliemju svaram, kuri atrodas uz klāja pēc šķirošanas vai sasniedzot krastu, ņemot vērā visus pārkrautos daudzumus. 2. pants Minimālie tīklu acu izmēri Neatkarīgi no pirmās daļas, zvejojot tūbītes ar tīkliem, kā acu izmēri ir mazāki nekā 16 mm, procentuālo daudzumu var aprē- ķināt pirms šķirošanas. Šo noteikumu nepiemēro Skagerakā un Kategatā. 1. Katrā I pielikumā minētajā reģionā vai ģeogrāfiskajā apgabalā un vajadzības gadījumā atkarībā no laika un dzinēja jaudas ir aiz- liegts izmantot jebkādu trali, dāņu vadu vai līdzīgu velkamo vadu, ja vien tā acu izmērs tajā tīkla daļā, kur ir vismazākās acis, nav vie- nāds ar vienu no minētajā pielikumā uzskaitītajiem minimālajiem acu izmēriem, še turpmāk “minimālais acu atsauces izmērs”, vai lielāks par to un ja vien ar šo tīklu izvilktais un uz klāja paturētais loms neietver: — atļautās mērķa sugas procentuālo daudzumu, kas ir vienāds ar I pielikumā precizēto procentuālo daudzumu vai ir lielāks par to, — aizsargājamas sugas procentuālo daudzumu, kas nepārsniedz I pielikumā precizēto procentuālo daudzumu, attiecībā uz minimālo acu atsauces izmēru. Neatkarīgi no pirmās daļas aizsargājamās sugas minimālo procen- tuālo daudzumu var iegūt, summējot visu noķerto mērķa sugu daudzumus ar noteikumu, ka — tās ir mērķa sugas, kurām maksimālais aizsargājamo sugu procentuālais daudzums ir 10 %, — tās ir mērķa sugas, attiecībā uz kurām minimālais acu atsau- ces izmērs ir tāds pats kā izmantotā tīkla acu izmērs vai mazāks par to, Procentuālos daudzumus var aprēķināt, pamatojoties uz vienu vai vairākiem paraugiem. Paraugu ņemšanas noteikumus var izstrā- dāt saskaņā ar 18. pantā izklāstīto procedūru. 4. Šķirošanu veic tūlīt pēc izvilkšanas. Aizsargājamo sugu lomus, kas pārsniedz I pielikumā noteiktos procentuālos daudzumus, tūlīt izmet jūrā. 5. Ja lomi gūti viena un tā paša brauciena laikā, izmantojot dažā- dus tīklus ar dažādiem acu izmēriem vai dažādos reģionos, ģeo- grāfiskajos apgabalos, vai dažādos papildu apstākļos (piemēram, dažādos laikos) un ja šie dažādie zvejas apstākļi ietver izmaiņas minimālajos acu atsauces izmēros (kam atbilst procentuālie dau- dzumi), kas uzskaitīti I pielikumā, tad procentuālos daudzumus aprēķina katrai loma daļai, kas iegūta katros no dažādajiem apstākļiem. Visus lomus uzskata par izvilktiem uz klāja ar tīklu, kam ir vis- mazākais acu izmērs, ja vien citādi nav uzrādīts kuģa žurnālā, kuru aizpilda saskaņā ar Padomes 1993. gada 12. oktobra Regu- las (EEK) Nr. 2847/93, kas izveido kontroles sistēmu, kuru pie- mēro kopējai zivsaimniecības politikai (1) 6. pantu un noteiku- miem, kas izstrādāti, īstenojot minēto pantu. — visu aizsargājamo sugu kopējais procentuālais daudzums no visu mērķa sugu kopsvara nepārsniedz 10 %. (1) OV L 261, 20. 10. 1993. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. No 2870/95 (OV L 301, 14. 12. 1995. , 1. lpp. ). 160 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. 6. Lomus novērtē dzīvsvarā. Šajā pantā vesela Norvēģijas omāra svaru iegūst, Norvēģijas omāra astes svaru ar trīs. reizinot 7. Tīklus, kā acu izmērs ir mazāks nekā tāda tīkla acu izmērs, kuru izmanto atbilstīgi 1. punktam, netur uz klāja, ja vien tie nav pienācīgi satīti un sakrauti tā, lai tos nevarētu uzreiz izmantot. Saskaņā ar 18. pantā izklāstīto procedūru var izstrādāt īpašus noteikumus par zvejas rīku sakraušanu. 8. Dzinēja jaudu definē kā kopējo maksimālo nepārtraukto jaudu, ko var iegūt katra dzinēja spararatā un ko ar mehāniskiem, hidrau- liskiem vai citādiem līdzekļiem var izmantot kuģa darbināšanai. Tomēr, ja dzinējā ir iekļauta pārnesumkārba, tad jaudu mēra pie pārnesumkārbas jaudas noņēmēja atloka. Attiecībā uz dzinēja darbinātām palīgmašīnām nepieļauj nekādas atkāpes. 10. a) Grunts žaunu tīkli, iepinējtīkli un rāmjtīkli, kuru acu izmēri neatbilst nevienai no V vai VI pielikumā noteikta- jām kategorijām, ir aizliegti, un tos nedrīkst turēt uz zve- jas kuģu klāja. Attiecībā uz rāmjtīklu šajā regulā minētais acu izmērs ir acu izmērs tajā tīkla gabalā, kur ir vismazā- kais acu izmērs; b) ja lomus gūst 1. un/vai 2. reģionā ar zvejas kuģiem, kas izmanto grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus un/vai rāmjtī- klus, kuru izmēri atbilst vienai no V pielikumā noteikta- jām kategorijām, procentuālais daudzums dzīvsvarā izteiktos daudzumos, ko patur uz klāja, attiecībā uz vienu tādu sugu vai sugu grupu, vai sugu vai sugu grupu jebkuru kombināciju, kuras minētas atbilstīgā acu izmēru katego- rijā, nedrīkst būt mazāks par 70 %; c) ja lomus gūts 3. reģionā ar zvejas kuģiem, kas izmanto grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus un/vai rāmjtīklus, kuru izmēri atbilst vienai no VI pielikumā noteiktajām katego- rijām, procentuālais daudzums no dzīvsvarā izteiktajiem daudzumiem, ko patur uz klāja, attiecībā uz vienu tādu sugu vai sugu grupu, vai sugu vai sugu grupu jebkuru kombināciju, kas minētas atbilstīgajā acu izmēru katego- rijā, nedrīkst būt mazāks par 70 %; Vienība, kādā izsaka dzinēja jaudu, ir kilovats (kW). d) šajā regulā ir spēkā šādas definīcijas: Nepārtraukto dzinēja jaudu nosaka saskaņā ar prasībām, ko pie- ņēmusi Starptautiskā standartizācijas organizācija tās ieteiktajā Starptautiskajā izdevums, 1981. gada oktobris. ISO 3046/1, otrais standartā Grozījumus, kas vajadzīgi, lai tehnikas attīstībai pielāgotu prasī- bas, kas paredzētas ceturtajā daļā, pieņem saskaņā ar 18. pantā izklāstīto procedūru. 9. Uz klāja nedrīkst turēt un izmantot nekādu trali, dāņu vadu vai līdzīgu velkamo vadu, kā minimālais acu izmērs ir 90 mm vai vai- rāk un kam sensu stricto ir vairāk nekā 100 acu vismaz āmja peri- metrā, izņemot savienojumu vietas un malas. Jebkuru trali, dāņu vadu vai līdzīgu velkamo vadu, kura acu izmērs ir 100 mm vai vairāk, āmja augšējā daļā drīkst aprīkot ar kvadrāt- veida acu tīklojuma daļu (paneli vai logu), ko piestiprina pie savie- nojumu vietām vai malām un kā acu izmērs ir 90 mm vai vairāk. “Kvadrātveida acu tīklojums” nozīmē tīklojumu, kas piestiprināts tā, ka abi acu AB virzieni, kas veido paneli, vienā virzienā sensu stricto ir paralēli āmja garenvirziena asij un otrā virzienā veido tais- nus leņķus pret tā garenvirziena asi. AB virziens ir virziens, kas ir paralēls acu rindu taisnvirziena secībai, kurā katru rindu veido blakus esošas acis. i) “grunts žaunu tīkli vai iepinējtīkli”: ir visas konstruk- cijas, ko veido viens tīkla gabals, kurš jebkādiem līdzekļiem piestiprināts pie jūras dibena; ii) “rāmjtīkli” ir visas konstrukcijas, ko veido divi vai vai- rāki tīkla gabali, kuri savienoti kopā paralēli uz vienas galvenās līnijas, kas jebkādiem līdzekļiem piestiprināta pie jūras dibena; e) šā punkta a), b), c) un d) apakšpunktu nepiemēro attiecībā uz lašveidīgo un svītraino tunzivju nozveju. Sīki izstrādātus noteikumus šā punkta piemērošanai, to skaitā acu izmēru mērīšanai, pieņem saskaņā ar 18. pantā izklāstīto proce- dūru ne vēlāk kā 1997. gada 31. decembrī. 3. pants Tīkla acu izmēru noteikšana Tīkla acu izmēru noteikšanas tehniskos noteikumus izstrādā saskaņā ar 18. pantā minēto procedūru. 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 161 4. pants — kā maksimālo čaulas platumu, ko mēra perpendikulāri čaulas viduslīnijai, Tīklu papildinājumi Neizmanto nevienu ierīci, ar kuras palīdzību acis jebkurā zvejas tīkla vietā aizsprostotu vai citādi ievērojami samazinātu. Šis noteikums neizslēdz dažu ierīču izmantojumu, kuru sarakstu un tehnisko aprakstu sastāda saskaņā ar 18. pantā minēto proce- dūru. — kā spīļkāju pēdējo divu segmentu maksimālo garumu; d) zirnekļkrabjus mēra, kā parādīts IV pielikumā, pa viduslī- niju no čaulas malas starp rostriem līdz čaulas tālākajai malai; e) gliemi mēra, kā parādīts IV pielikumā, pāri čaulas garākajai malai; f) galvkāji mēra pa muguras viduslīniju no apvalka aizmugu- rējā gala līdz apvalka priekšējai robežai kalmāriem un sēpi- jām un līdz acu augstumam astoņkājiem. II SADAĻA ZIVJU, VĒŽVEIDĪGO UN GLIEMJU MINIMĀLAIS IZMĒRS 3. Pārāk maza izmēra zivis, vēžveidīgos un gliemjus neatstāj uz klāja un nepārkrauj, neved krastā, netransportē, nešķiro, neuzgla- bā, nepārdod, neizstāda un nepiedāvā pārdošanai, bet tūlīt izmet jūrā. 5. pants Šo noteikumu tomēr nepiemēro 1. Zivs, vēžveidīgais vai gliemis ir pārāk mazs, ja tā izmēri ir mazāki nekā II pielikumā vai III pielikumā precizētie minimālie izmēri attiecīgajai sugai un reģionam vai konkrētam ģeogrāfiskam apgabalam, ja tas precizēts. Ja paredzēta vairāk nekā viena mini- mālā izmēra mērīšanas metode, zivi, vēžveidīgo vai gliemi uzskata par atbilstīgu minimālajam izmēram, ja vismaz viens no noteik- tajiem izmēriem ir lielāks nekā atbilstīgais minimālais izmērs. a) aizsargājamu sugu lomiem, kas izvilkti, nepārsniedzot 2. panta 1. punktā precizētos ierobežojumus un kas nav atšķiroti no atļautajām mērķa sugām, un ko nepārdod, nepārvieto un nepiedāvā pārdošanai cilvēkiem patēriņam; 2. a) Zivi mēra no deguna gala līdz astes spuras galam; b) turpmāk minētajām sugām 10 % robežās no šo sugu kopējās nozvejas svara: b) Norvēģijas omāru un omārus mēra, kā parādīts IV pieli- kumā: — siļķēm, kas nozvejotas jebkurā ģeogrāfiskajā apgabalā, — kā čaulas garumu paralēli viduslīnijai no viena acs dobuma līdz tālākajai čaulas malai, — makrelēm, kas nozvejotas Ziemeļjūrā, — kā kopējo garumu no rostra gala līdz astes galam, neie- skaitot kopējo garumu. Atdalītas Norvēģijas omāra astes mēra no astes pirmā seg- menta priekšējās malas līdz astes gala aizmugurei, neieskai- tot kopējo garumu. Asti mēra plakaniski un neizstieptu; c) ēdamos krabjus mēra, kā parādīts IV pielikumā: — sugām, kas uzskaitītas II pielikumā vai III pielikumā un kas nozvejotas Skagerakā vai Kategatā; c) stavridām (Trachurus spp. ), makrelēm (Scomber spp. ) un anšo- viem (Engraulis encrasicholus), ko paredzēts izmantot kā dzīvu ēsmu. — kā čaulas garumu, ko mēra pa viduslīniju no attāluma starp acu dobumiem līdz čaulas aizmugurējai malai, Pārāk maza izmēra zivju, vēžveidīgo un gliemju procentuālo dau- dzumu aprēķina saskaņā ar 2. panta 3. līdz 6. punktu. 162 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. 4. Aizliegts izcelt krastā no ķermeņa atdalītas tādu omāru astes vai spīles, kuri nozvejoti III pielikumā minētajos reģionos vai ģeo- grāfiskajos apgabalos, attiecībā uz ko šīm sugām noteikts mini- mālais izmērs. — 58° 55’ N platuma, 5° 00’ W garuma, — 58° 55’ N platuma, 7° 10’ W garuma, Krastā drīkst izcelt tikai veselas gliemenes (Pecten spp. ). — 58° 20’ N platuma, 8° 20’ W garuma, 5. Minimālo izmēru sugām, kas II vai III pielikumā atzīmētas ar zvaigznīti, paredz saskaņā ar 18. pantā paredzēto procedūru. — 57° 40’ N platuma, 8° 20’ W garuma, — Ziemļjūistas (North Uist) rietumu krasts 57° 40’ N platuma, tad gar salas ziemeļu krastu līdz 57° 40’ 36’ N platuma, 7° 20’ 39’ W garuma, — 57° 50’ 03’ N platuma, 7° 08’ 06’ W garuma, — uz ziemeļaustrumiem gar Lūisas rietumu krastu līdz sākuma punktam (Lūisas rags). 2. Aizliegts uz klāja turēt siļķu daudzumu, kas pārsniedz 5 % no minētajā apgabalā 1. punktā precizētajā laikā nozvejoto zivju, vēžveidīgo un gliemju kopsvara uz klāja. Procentuālo daudzumu aprēķina saskaņā ar 2. panta 3. līdz 6. punktu. III SADAĻA ZVEJAS AIZLIEGUMS 6. pants Laši un jūras foreles 1. Lašus un jūras foreles neatstāj uz klāja un nepārkrauj, neved krastā, netransportē, neuzglabā, nepārdod, neizstāda un nepie- dāvā pārdošanai, bet tūlīt izmet jūrā, ja tie ir nozvejoti: 3. Siļķu zveja ir aizliegta laikā no 1. jūlija līdz 31. oktobrim apga- balā, ko ierobežo šādi punkti: a) ūdeņos, kas atrodas ārpus 12 jūdžu robežām, ko mēra no dalībvalstu bāzes līnijas, 1. , 2. , 3. un 4. reģionā; b) atkāpjoties no 1. panta 1. punkta, ārpus ūdeņiem, uz ko attie- cas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija, 1. , 2. , 3. un 4. reģionā; c) zvejojot ar trali, dāņu vadu vai līdzīgu velkamu vadu, kura acu izmērs ir mazāks par 70 mm. 2. Skagerakā un Kategatā lašu un jūras foreļu zveja ir aizliegta aiz četru jūdzu robežas, ko mēra no bāzes līnijām. 7. pants Siļķes 1. Siļķu zveja ir aizliegta katru gadu no 15. augusta līdz 30. sep- tembrim ģeogrāfiskajā apgabalā, ko ierobežo līnija, kura savieno šādus punktus: — Lūisas rags, — Rotas rags, — Dānijas rietumu krasts 55° 30’ N platuma, — 55° 30’ N platuma, 7° 00’ E garuma, — 57° 00’ N platuma, 7° 00’ E garuma, — Dānijas rietumu krasts 57° 00’ N platuma. 4. Siļķu zveja aizliegta zonā, kas sniedzas 6 līdz 12 jūdzes no Apvienotās Karalistes austrumu krasta, mērot no bāzes līnijām starp 54° 10’ N un 54° 45’ N platuma grādiem laikā no 15. augusta līdz 30. septembrim un starp 55° 30’ N un 55° 45’ N platuma laikā no 15. augusta līdz 15. septembrim. 5. Siļķu zveja aizliegta visu gadu Īrijas jūrā (ICES VII a zona) jūras apgabalā starp Skotijas, Anglijas un Velsas rietumu krastiem un līniju, kas novilkta 12 jūdzes no šo krastu bāzes līnijām, ko dien- vidos norobežo 53° 20’ N platuma un ziemeļrietumos — līnija starp Galovejas ragu (Mull of Galloway) (Skotijā) un Eira ragu (Point of Ayre) (Menas salā). 6. Siļķu zveja ir aizliegta no 21. septembra līdz 31. decembrim Īrijas jūras daļās (ICES VII a zona), ko norobežo šādi punkti: 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 163 a) — Menas salas austrumu krasts 54° 20’ N platuma, — Dānijas rietumu krasts 55° 30’ N platuma, — 54° 20’ N platuma, 3° 40’ W garuma, — 53° 50’ N platuma, 3° 50’ W garuma, — 53° 50’ N platuma, 4° 50’ W garuma, — Menas salas dienvidrietumu krasts 4° 50’ W garuma, b) — Ziemeļīrijas austrumu krasts 54° 15’ N platuma, — 54° 15’ N platuma, 5° 15’ W garuma, — 53° 50’ N platuma, 5° 50’ W garuma, — Īrijas austrumu krasts 53° 50’ N platuma. Siļķu zveja visu gadu ir aizliegta Loganas līcī, ko definē kā ūdeņus uz austrumiem no līnijas starp Loganas ragu, kurš atrodas 54° 44’ N platuma un 4° 59’ W garuma, un Lagantalukas ragu (Laggan- talluch Head), kas atrodas 54° 41’ N platuma un 4° 58’ W garuma. 7. Neatkarīgi no 6. punkta kuģi, kā garums nepārsniedz 12,2 metrus un kas reģistrēti ostās, kuras atrodas Īrijas un Ziemeļīrijas austrumu krastā starp 53° 00’ N un 55° 00’ N platuma, drīkst zve- jot siļķes 6. punkta b) apakšpunktā aprakstītajā lieguma apgabalā. Vienīgais atļautais zvejas veids ir zveja ar driftertīklu, kura mini- mālais acu izmērs ir 54 mm. 8. Siļķu zveja ir aizliegta jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļ- rietumiem no līnijas starp Kintairas ragu (Mull of Kintyre) un Kor- svolas ragu (Corsewall Point), no 1. janvāra līdz 30. aprīlim. — 55° 30’ N platuma, 7° 00’ E garuma, — 57° 00’ N platuma, 7° 00’ E garuma, — Dānijas rietumu krasts 57° 00’ N platuma; b) ICES statistiskajā apgabalā 39E8 no 1. janvāra līdz 31. mar- tam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim. Šajā regulā šo ICES apgabalu norobežo līnija tieši uz austrumiem no Apvienotās Karalistes austrumu krasta pa 55° 00’ N platuma līdz 1° 00’ W garuma, no turienes tieši uz ziemeļiem līdz punktam 55° 30’ N platuma un no turienes tieši uz rietumiem līdz Apvienotās Karalistes krastam; c) Morejas jūras līča (Moray Firth) iekšējos ūdeņos uz rietumiem no 3° 30’ W garuma un Fortas jūras līča (Firth of Forth) uz rie- tumiem no 3° 00’ W garuma no 1. oktobra līdz 31. martam. 9. pants Makreles 1. Aizliegts paturēt uz klāja makreles, kuras nozvejotas ģeogrāfi- skajā apgabalā, ko norobežo šādi punkti: — punkts Anglijas dienvidu krastā 2° 00’ W garuma, — 49° 30’ N platuma, 02° 00’ W garuma, — 49° 30’ N platuma, 07° 00’ W garuma, 9. Šajā pantā aprakstītos apgabalus un laikposmus var mainīt saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru. — 52° 00’ N platuma, 07° 00’ W garuma, 8. pants Brētliņas — punkts Velsas rietumu krastā 52° 00’ N platuma, ja vien makreļu svars nepārsniedz 15 % no kopējā makreļu un citu sugu zivju svara uz klāja, kas nozvejotas šajā apgabalā. 1. Brētliņu zveja ar trali, kura acu izmērs ir mazāks nekā 32 mm, Skagerakā un Kategatā ir aizliegta visu gadu. 2. Nepiemēro 1. punktu attiecībā uz: a) kuģiem, kas zvejo ar žaunu tīkliem vai gruntsmakšķeri; 2. Brētliņu zveja ir aizliegta a) no 1. jūlija līdz 31. oktobrim apgabalā, ko norobežo šādi punkti: b) kuģiem, kas zvejo ar grunts traļiem, dāņu vadiem vai citiem līdzīgiem velkamiem vadiem, ar noteikumu, ka tiem uz klāja, rēķinot kā procentuālo daudzumu no visu sugu kopsvara uz klāja, pēc svara ir vismaz 75 % šādu sugu: 164 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. — Norvēģijas omāru, ja šie kuģi izmanto tīklus, kuru acu izmērs attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem reģioniem vai zonām noteikts I pielikumā, — Norvēģijas omāru un II pielikumā uzskaitīto sugu, ja šie kuģi izmanto tīklus, kuru acu izmērs attiecīgajiem ģeogrā- fiskajiem apgabaliem vai zonām noteikts I pielikumā; c) kuģiem, kas šķērso šo apgabalu, ar noteikumu, ka visus zvejas rīkus sakrauj saskaņā ar 2. panta 7. punktā izklāstītajiem nosa- cījumiem; d) kuģiem, kuri nav aprīkoti zvejai un uz kuriem pārkrauj makre- les. Neko no šajā punktā minētā netulko ar tādu nozīmi, ka kuģim, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu vai kas reģistrēts tādā dalīb- valstī, kurai nav makreļu kvotas attiecībā uz šajā apgabalā sasto- pamajiem krājumiem vai kuras kvota ir izsmelta, atļauts turēt uz klāja makreles, ja vien šādas makreles nav piezveja stavridu vai sardīņu lomiem un ja šādas makreles nepārsniedz 10 % no kopējā uz klāja esošo makreļu, stavridu un sardīņu svara, izņemot gadī- jumus, kad kapteinis var pierādīt, ka makreles ir nozvejotas no citiem krājumiem. 3. Visas makreles, kas atrodas uz klāja, uzskata par nozvejotām 1. punktā paredzētajā apgabalā, izņemot makreles, kuras deklarē kā esošas uz klāja pirms kuģa ieiešanas attiecīgajā apgabalā saskaņā ar nākamajās daļās aprakstīto procedūru. IV SADAĻA NOTEIKTU ZVEJAS VEIDU IEROBEŽOJUMI Tā kuģa kapteinim, kurš gatavojas ieiet minētajā apgabalā, lai zve- jotu, un uz kura klāja atrodas makreles, jāpaziņo tās dalībvalsts kontroles iestādēm, kuras zonā viņš gatavojas zvejot, viņa pare- dzēto kuģa ierašanās laiku un vietu šajā apgabalā ne agrāk kā 36 stundas un ne vēlāk kā 24 stundas pirms kuģa ieiešanas minē- tajā apgabalā. Ieejot šajā apgabalā, viņam jāpaziņo kompetentām kontroles ies- tādēm par makreļu daudzumu, kas atrodas uz kuģa klāja un kas ir reģistrēts kuģa žurnālā. Var pieprasīt, lai kapteinis iesniegtu verifikācijai kuģa žurnālu un uz klāja esošo lomu laikā un vietā, ko nosaka kompetentā kontroles iestāde. Šis laiks ir ne vēlāk kā sešas stundas pēc tam, kad kontroles iestāde saņēmusi ziņu par makreļu daudzumiem uz klāja, un vieta ir cik iespējams tuvu iee- jai attiecīgajā apgabalā. Tāda zvejas kuģa kapteinim, kurš gatavojas ieiet minētajā apga- balā nolūkā pārkraut uz šā kuģa makreles, jāpaziņo tās dalībvalsts kontroles iestādēm, kuras zonā notiks pārkraušana, par aptuveno pārkraušanas laiku un vietu ne vairāk kā 36 stundas un ne mazāk kā 24 stundas pirms pārkraušanas sākuma. Tūlīt pēc pārkrauša- nas beigām kapteinim jāinformē kompetentā iestāde par makreļu daudzumiem, kas pārkrauti uz minēto kuģi. Kompetentās iestādes ir: — Francijā Mimer, telekss Paris 250823, — Īrijā Department of Marine, telekss Dublin 91798 MRNE, — Apvienotajā Karalistē 10. pants Ierobežojumi noteiktu veidu kuģu un zvejas rīku izmantošanai noteiktām sugām noteiktos laikposmos un noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos 1. Izmantot riņķvadu aizliegts: a) zvejojot siļķes ICES VII g līdz k zonā un ģeogrāfiskajā apga- balā, ko norobežo — ziemeļos 52° 30’ N platuma, — dienvidos 52° N platuma, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts; b) zvejot II pielikumā uzskaitītās sugas attiecīgajā reģionā vai ģeogrāfiskajā apgabalā. Zvejojot ar riņķvadiem, aizliegts turēt uz klāja: — II pielikumā uzskaitīto zivju sugu daudzumu, kas pārsniedz 5 % no kopējā uz klāja esošo zivju, vēžveidīgo un gliemju svara, un Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, telekss London 21274. — nozvejojot pirmās daļas pirmajā ievilkumā aprakstītajā apga- balā siļķu daudzumu, kas pārsniedz 5 % no kopējā uz klāja esošo zivju, vēžveidīgo un gliemju svara. 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 165 Procentuālo daudzumu aprēķina saskaņā ar 2. panta 3. 6. punktu. līdz zvejot minētajā apgabalā, izmantojot rāmju traļus laikpo- smos, kad zveja ar rāmju traļiem citādi būtu aizliegta. 2. a) Aizliegts uz kuģa klāja turēt vai izmantot rāmju traļus, kuru rāmju kopgarums, ko mēra kā visu rāmju garumu summu, ir lielāks nekā 24 metri, vai ko var pagarināt līdz garumam, kas pārsniedz 24 metrus; b) rāmju traļu izmantošana ir aizliegta Kategatā. 3. a) Apgabalā, kas atrodas 12 jūdžu robežās no Francijas pie- krastes uz ziemeļiem no 51° 00’ N platuma un 12 jūdžu robežās no Beļģijas, Nīderlandes, Vācijas piekrastes un Dānijas rietumu piekrastes līdz Hirtshalsas bākai, to mēra no bāzes līnijas, no kuras mēra teritoriālos ūdeņus, kuģi, kā kopgarums pārsniedz astoņus metrus, nezvejo, izmantojot rāmjus vai citus traļus. Laikā no 1. aprīļa līdz 30. septembrim iepriekšminēto apga- balu paplašina, iekļaujot ģeogrāfisko apgabalu, ko noro- bežo līnija, kura savieno šādus punktus: — punkts Dānijas rietumu krastā 57° 00’ N platuma, — 57° 00’ N platuma, 7° 15’ E garuma, — 55° 00’ N platuma, 7° 15’ E garuma, — 55° 00’ N platuma, 7° 00’ E garuma, — 54° 30’ N platuma, 7° 00’ E garuma, — 54° 30’ N platuma, 7° 30’ E garuma, — 54° 00’ N platuma, 7° 30’ E garuma, — 54° 00’ N platuma, 6° 00’ E garuma, — 53° 50’ N platuma, 6° 00’ E garuma, — 53° 50’ N platuma, 5° 00’ E garuma, — 53° 30’ N platuma, 5° 00’ E garuma, — 53° 30’ N platuma, 4° 15’ E garuma, — 53° 00’ N platuma, 4° 15’ E garuma, Kuģiem, ko var iekļaut šā panta pirmajā daļā minētajā sarakstā, jāatbilst šādiem kritērijiem: — to ekspluatācija uzsākta pirms 1987. gada 1. janvāra, — izņemot kuģus, kas zvejo vēžveidīgos, to dzinēja jauda nepārsniedz 221 kW un attiecībā uz rekonstruētiem rekonstrukcijas nav pārsniegusi dzinējiem pirms 300 kW. Sarakstā esošu kuģi drīkst aizstāt ar jebkuru kuģi, kura dzi- nējs nav rekonstruēts, kura dzinēja jauda nepārsniedz 221 kW un kura kopgarums, kā noteikts 13. punktā, nepārsniedz 24 metrus. Sarakstā esoša kuģa dzinēju var nomainīt ar noteikumu, ka dzinējs, ar kuru nomainīts iepriekšējais, nav rekonstruēts un tā jauda nepārsniedz 221 kW; c) tomēr ir aizliegts izmantot rāmju traļus, kuru rāmju kop- garums, ko mēra kā visu rāmju garumu kopsummu, ir lie- lāks nekā deviņi metri, vai ko var pagarināt, līdz tas pār- sniedz deviņus metrus, izņemot gadījumus, kad darbojas ar zvejas rīkiem, kas paredzēti un ko izmanto garneļu (Cran- gon ssp. ) vai garneļvēžu (Pandalus montagui) zvejai. Tomēr kuģiem, kuru pamatdarbība ir garneļu (Crangon spp. ) zveja, atļauts izmantot rāmjus, kuru kopgarums pārsniedz deviņus metrus, ja zvejo jūras mēles, ar noteikumu, ka tos iekļauj sarakstā, kas jāsastāda reizi gadā; d) neatkarīgi no 3. punkta a) apakšpunkta citi traleri, kuru dzi- nēja jauda nepārsniedz 221 kW un attiecībā uz rekonstruē- tiem dzinējiem pirms rekonstrukcijas nav pārsniegusi 300 kW, drīkst zvejot minētajā punktā minētajā apgabalā; e) neatkarīgi no 3. punkta a) apakšpunkta kuģi, kuru dzinēja jauda pārsniedz 221 kW, var zvejot minētajā punktā minē- tajā apgabalā, izmantojot citus traļus, ar noteikumu, ka jūras zeltplekstu un jūras mēļu lomus, kas pārsniedz 5 % no visa uz klāja esošā loma svara, tūlīt iemet jūrā. — punkts Nīderlandes krastā 53° 00’ N platuma; Procentuālo daudzumu aprēķina saskaņā ar 2. panta 3. līdz 6. punktu. b) atkāpjoties no 3. punkta a) apakšpunkta, kuģiem, kuru nosaukumi un tehniskās īpašības ir iekļautas sarakstā, ko sastāda saskaņā ar 18. pantā izklāstīto procedūru, atļauts 4. Apgabalā, kas atrodas 12 jūdžu robežās no Apvienotās Kara- listes un Īrijas krastiem, to mēra no bāzes līnijām, no kurām mēra teritoriālos ūdeņus, neviens kuģis nezvejo, izmantojot rāmju trali. 166 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. Tomēr kuģi, kas pieder pie kādas no šīm kategorijām, drīkst zve- jot minētajā apgabalā, izmantojot rāmju traļus: Tomēr, zvejojot ar trali šajos ūdeņos un šajā laikā: — kuģis, kura ekspluatācija sākta pirms 1987. gada 1. janvāra un, izņemot kuģus, kas zvejo vēžveidīgos un kā dzinēja jauda nepārsniedz 221 kW un attiecībā uz rekonstruētiem dzinē- jiem nav pārsniegusi 300 kW pirms rekonstrukcijas, — kuģis, kura ekspluatācija sākta pēc 1986. gada 31. decembra un kura dzinējs nav rekonstruēts, un kura dzinēja jauda nepār- sniedz 221 kW, un kura kopgarums, kā noteikts 13. punktā, nepārsniedz 24 metrus, — kuģis, kura dzinējs pēc 1986. gada 31. decembra nomainīts pret dzinēju, kas nav rekonstruēts, un kura dzinēja jauda nepārsniedz 221 kW; c) tomēr aizliegts izmantot rāmju traļus, kuru rāmju kopgarums, ko mēra kā visu rāmju garumu kopsummu, ir lielāks nekā deviņi metri, izņemot gadījumus, kad darbojas ar zvejas rīkiem, kas pare- dzēti un ko izmanto garneļu (Crangon ssp. ) vai garneļvēžu (Panda- lus montagui) zvejai. — Ziemeļu garnele (Pandalus borealis), drīkst izmantot tīklus, kuru minimālais acu izmērs ir 30 mm, — lucīšus (Zoarces viviparus), bullīšus (Gobiidae) vai skorpenas (Cottus spp. ), ko izmanto ēsmai, drīkst izmantot tīklus ar jeb- kāda izmēra acīm. 10. Aizliegts zvejot anšovus, izmantojot pelāģiskos traļus ICES VII c zonā. 11. Šajā pantā minētajās zonās, kur nedrīkst izmantot traļus, rāmju traļus, dāņu vadus vai līdzīgus velkamos vadus, aizliegts uzvest uz kuģa šādus vadus, ja vien tie nav pienācīgi nostiprināti un sakrauti saskaņā ar 2. panta 7. punktu. 12. Zvejas nolūkā aizliegts izmantot sprāgstvielas, indīgas vai apdullinošas vielas un šaujamieročus. Tomēr, ķerot tunzivis un haizivis, drīkst izmantot harpūnu šautenes. 5. Zvejas kuģiem, kas neatbilst kritērijiem, pēc kuriem tos var iekļaut sarakstos, ko izveido saskaņā ar 3. un 4. punktu, aizliedz iesaistīties zvejas darbībās, kas minētas tajos punktos. Aizliegts izmantot elektrisko strāvu Skagerakā un Kategatā, lai ķertu zivis, kas nav tunzivis un haizivis. 6. Sīki izstrādātus noteikumus 3. un 4. punkta īstenošanai, to skaitā 3. punktā minēto sarakstu izveides noteikumus, sastāda saskaņā ar 18. pantā izklāstīto procedūru. 13. Kuģa garums ir tā garums kopumā, ko definē kā attālumu taisnā līnijā no kuģa priekšgala tālākā punkta līdz pakaļgala tālā- kajam punktam. 7. Dzinēja jaudu definē kā 2. panta 8. punktā. Jāuzskata, ka kuģa priekšgals ietver ūdensnecaurlaidīgu korpusa struktūru, priekšgala kubriku, priekšgalu un priekšējo balstu, ja tāds ir uzstādīts, taču neietver bugspritus un drošības reliņus. 8. Ekspluatācijas sākuma diena ir diena, kad pirmo reizi izsniegts oficiāls drošības sertifikāts. Ja nav izsniegts oficiāls drošības sertifikāts, tad ekspluatācijas sākuma diena ir diena, kad pirmo reizi izdarīts ieraksts oficiālajā zvejas kuģu reģistrā. Jāuzskata, ka kuģa pakaļgals ietver ūdensnecaurlaidīgu korpusa struktūru, virslogu, pakaļgala klāju, traļa slīpumu un balstu, taču neietver drošības reliņus, bomīšus, dzinējus, stūri un stūrēšanas mehānismu, un ūdenslīdēju kāpnes un platformas. Kopējo garumu mēra metros ar divu decimālzīmju precizitāti. Tomēr attiecībā uz zvejas kuģiem, ko sāk ekspluatēt pirms 1986. gada 14. oktobra, ekspluatācijas sākuma diena ir diena, kad pirmo reizi izdarīts ieraksts oficiālajā zvejas kuģu reģistrā. 14. Rāmju traļa garumu mēra starp tā galiem, ietverot visas tiem pievienotās daļas. 9. No 1. jūlija līdz 15. septembrim aizliegts izmantot traļus, kuru tīkla acu izmērs mazāks nekā 32 mm, ūdeņos, kas atrodas triju jūdžu robežās no bāzes līnijām Skagerakā un Kategatā. 15. a) No 1. septembra līdz 31. decembrim aizliegts zvejot ar jebkādu trali, dāņu vadu vai līdzīgu velkamo vadu ģeogrā- fiskajos apgabalos, kurus norobežo līnija, kas savieno šādus punktus: 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 167 — punktu Spānijas ziemeļu krastā, kā nosaukums ir Cabo Prior (43° 34’ N platuma, 8° 19’ W garuma), 17. Aizliegts ar riņķvadu ielenkt jūras zīdītāju barus vai grupas, kad nolūks ir zvejot tunzivis vai citu sugu zivis. — 43° 50’ N platuma, 8° 19’ W garuma, — 43° 25’ N platuma, 9° 12’ W garuma, — punktu Spānijas rietumu krastā, kā nosaukums ir Cabo Villano (43° 10’ N platuma, 9° 12’ W garuma); b) no 1. oktobra līdz 31. decembrim aizliegts zvejot ar jeb- kādu trali, dāņu vadu vai līdzīgu velkamo vadu ģeogrāfi- skajos apgabalos, ko norobežo līnija, kura savieno šādus punktus: — punktu Spānijas rietumu krastā, kā nosaukums ir Cabo Corrubedo (42° 35’ N platuma, 9° 05’ W garuma), — 42° 35’ N platuma, 9° 25’ W garuma, — 43° 00’ N platuma, 9° 30’ W garuma, Neatkarīgi no 1. panta 1. punkta šo punktu piemēro visiem kuģiem, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu vai kas reģistrēti šajā dalībvalstī, visos ūdeņos, uz kuriem attiecas dalībvalstu suvereni- tāte vai jurisdikcija, kā arī ārpus šiem ūdeņiem. 18. Makreļu, brētliņu un siļķu zveja ar traļiem un riņķvadiem aiz- liegta Skagerakā no sestdienas pusnakts līdz svētdienas pusnaktij un Kategatā no piektdienas pusnakts līdz svētdienas pusnaktij. 19. Riņķvadus neizmanto, zvejojot tropu tunzivis (svītrainās tun- zivis un garspuru tunzivis) ūdeņos, uz ko attiecas Portugāles suve- renitāte un jurisdikcija, ICES X zonā uz ziemeļiem no 36° 30’ N vai CECAFapgabalos uz ziemeļiem no 31° N un uz austrumiem no 17° 30’ W. 11. pants — punktu Spānijas rietumu krastā 43° 00’ N platuma; Driftertīklu izmantošanas ierobežojumi c) no 1. decembra līdz nākamā gada februāra pēdējai dienai aizliegts zvejot ar jebkādu trali, dāņu vadu vai līdzīgu vel- kamo vadu ģeogrāfiskajos apgabalos, ko norobežo līnija, kura savieno šādus punktus: 1. Ne uz viena kuģa klāja nedrīkst atrasties viens vai vairāki drif- tertīkli, kā atsevišķais vai kopējais garums ir vairāk nekā 2,5 kilo- metri, un neviens kuģis tādus driftertīklus nedrīkst izmantot zve- jai. — punktu Portugāles rietumu krastā 37° 50’ N platuma, — 37° 50’ N platuma, 9° 03’ W garuma, — 37° 00’ N platuma, 9° 06’ W garuma, — punktu Portugāles rietumu krastā 37° 00’ N platuma. 2. Ja tīkls garāks par vienu kilometru, visā zvejas laikā, kas minēta 1. punktā, tam jāpaliek piestiprinātam pie kuģa. Tomēr 12 jūdžu krasta joslā kuģis drīkst atbrīvoties no tīkla ar noteikumu, ka to pastāvīgi uzrauga. 3. Neatkarīgi no 1. panta 1. punkta šo pantu piemēro visos ūde- ņos, uz ko attiecas dalībvalstu suverenitāte un jurisdikcija, un ūde- ņos ārpus tiem, izņemot Baltijas jūru, Beltus un Zunda šaurumu, attiecībā uz visiem zvejas kuģiem, kas peld ar dalībvalsts karogu vai kas reģistrēti kādā dalībvalstī. 16. Tādiem kuģiem, kas izmanto riņķvadus vai velkamās ierīces, kuru tīkla acs izmērs ir tāds, kāds atļauts tikai makreļu, siļķu un stavridu zvejai, aizliegts pārvadāt automātiskas šķirošanas iekār- tas. 12. pants Neatkarīgi no iepriekšējās daļas saldētājkuģiem atļauts uz borta pārvadāt automātiskās šķirošanas iekārtas ar noteikumu, ka to vienīgā funkcija ir visu nozvejoto un saldēšanai paredzēto zivju komerciāla šķirošana. Automātiskajai šķirošanas iekārtai jābūt uzstādītai tā, lai lomu, kas palicis pēc sašķirošanas, tūlīt sasaldētu pārdošanai un nevarētu viegli izmest jūrā. Neviens kuģis nedrīkst izmantot driftertīklus tunzivju zvejai ūde- ņos, uz ko attiecas Spānijas vai Portugāles suverenitāte vai juris- dikcija, ICES VIII, IX vai X apakšrajonā vai neatkarīgi no 1. panta jurisdikcija, ūdeņos, uz ko attiecas Spānijas suverenitāte vai CECAF apgabalos pie Kanāriju salām. 168 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. 13. pants Apstrādes darbības Uz zvejas kuģa klāja aizliegts veikt jebkādu fizikālu vai ķīmisku zivju apstrādi nolūkā ražot zivju miltus, eļļu vai līdzīgus produk- tus. Šo aizliegumu nepiemēro subproduktu apstrādei. 14. pants Zinātniski pētījumi Šī regula neattiecas uz zvejas darbībām, ko veic tikai zinātnisku pētījumu mērķiem un ko veic ar attiecīgās dalībvalsts vai dalīb- valstu atļauju un to pakļautībā, un par ko Komisija un dalībvalsts vai dalībvalstis, kuru ūdeņos veic pētījumus, ir iepriekš informē- tas. V SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 16. pants 1. Ja zivju, vēžveidīgo vai gliemju krājumu saglabāšanas dēļ vaja- dzīga tūlītēja rīcība, tad Komisija papildus šai regulai vai atkāpjo- ties no tās, var paredzēt jebkādus pasākumus, kas vajadzīgi, saskaņā ar 18. pantā minēto procedūru. 2. Ja ir nopietni apdraudēta noteiktu sugu vai zvejas rajonu sagla- bāšana un ja jebkāda kavēšanās izraisītu kaitējumu, ko būtu grūti labot, tad krasta valsts var veikt attiecīgus nediskriminējošus saglabāšanas pasākumus attiecībā uz ūdeņiem, uz ko attiecas tās jurisdikcija. 3. Pasākumus, kas minēti 2. punktā, kopā ar paskaidrojuma rakstu paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, tiklīdz tie ir paredzēti. Zivis, vēžveidīgos un gliemjus, kas nozvejoti pirmajā daļā preci- zētajā nolūkā, drīkst pārdot, uzglabāt, izstādīt vai piedāvāt pārdo- šanai ar noteikumu, ka 4. Komisija 10 darba dienu laikā pēc šāda paziņojuma saņemša- nas apstiprina 2. punktā minētos pasākumus vai arī pieprasa to atcelšanu vai grozījumus. Komisijas lēmumu tūlīt paziņo dalīb- valstīm. — tie atbilst II un III pielikumā izklāstītajiem standartiem un tirdzniecības standartiem, kas pieņemti, ievērojot Padomes 1992. gada 17. decembra Regulas (EEK) Nr. 3759/92 par ziv- saimniecības un akvakultūras produktu kopēju tirgus organi- zāciju (1) 2. pantu, vai 5. Dalībvalstis 10 darba dienu laikā pēc tam, kad saņēmusi pazi- ņojumu par 4. punktā minēto Komisijas lēmumu, var nodot lēmumu izskatīšanai Padomē. 6. Padome ar kvalificētu balsu vairākumu viena mēneša laikā var pieņemt citādu lēmumu. — tos tieši pārdod kādiem citiem mērķiem, nevis cilvēkiem patē- riņam. 17. pants 15. pants Mākslīgā resursu atjaunošana un pārvietošana Šī regula neattiecas uz zvejas darbībām, ko veic, mākslīgi atjau- nojot vai pārvietojot zivju, vēžveidīgo vai gliemju krājumus. 1. Dalībvalstis drīkst veikt pasākumus krājumu saglabāšanai un pārvaldīšanai: a) attiecībā uz stingri vietējiem krājumiem, kuros ir ieinteresēti tikai attiecīgo dalībvalstu zvejnieki, vai b) ar nosacījumiem vai sīki izstrādātu režīmu, kas paredzēts, lai ierobežotu nozveju ar tehniskiem pasākumiem: i) kas papildina pasākumus, kuri noteikti Kopienas tiesību aktos par zivsaimniecību, vai Zivis, vēžveidīgos un gliemjus, ko nozvejo pirmajā daļā izklāstī- tajiem mērķiem, drīkst pārdot cilvēkiem patēriņam tikai tad, ja ir izpildīti pārējie šīs regulas noteikumi. ii) kas ietver stingrākas prasības nekā minētajos tiesību aktos noteiktās obligātās prasības, (1) OV L 388, 31. 12. 1992. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3318/94 (OV L 350, 31. 12. 1994. , 15. lpp. ). ar noteikumu, ka šādi pasākumi attiecas vienīgi uz attiecīgās dalīb- valsts zvejniekiem, ir saskanīgi ar Kopienas tiesību aktiem un atbilst kopējai zivsaimniecības politikai. 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 169 2. Kopienu informē par jebkādiem plāniem, kas paredzēti, lai ieviestu vai grozītu jebkādus valstu tehniskos pasākumus, dodot tai laiku izteikt savus vērojumus. Ja Komisija viena mēneša laikā no šāda paziņojuma saņemšanas lūdz, tad attiecīgā dalībvalsts plānoto pasākumu stāšanos spēkā aptur uz trim mēnešiem no minētā paziņojuma dienas, lai Komi- sija varētu tajā laikā izlemt, vai attiecīgie pasākumi atbilst 1. punkta noteikumiem. Ja Komisija savā lēmumā, ko tā paziņo visām dalībvalstīm, kon- statē, ka plānotais pasākums neatbilst 1. punkta noteikumiem, attiecīgajā dalībvalstī minētie pasākumi nedrīkst stāties spēkā, ja neveic vajadzīgos grozījumus. Attiecīgā dalībvalsts pēc jebkādu grozījumu izdarīšanas, ja tādi var būt vajadzīgi, tūlīt informē pārējas dalībvalstis un Komisiju par paredzētajiem pasākumiem. 3. Dalībvalstis pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visas ziņas, kas vajadzīgas, lai novērtētu, vai šo valstu tehniskie pasākumi atbilst 1. punkta noteikumiem. 4. Pēc Komisijas ierosmes vai pēc jebkuras dalībvalsts lūguma par jautājumu, vai tehniskais pasākums, ko piemērojusi kāda dalīb- valsts, atbilst 1. punktam, var pieņemt lēmumu saskaņā ar 18. pantā izklāstīto procedūru. Ja pieņem šādu lēmumu, 2. punkta trešo un ceturto daļu piemēro mutatis mutandis. 18. pants Sīki izstrādātus noteikumus šīs regulas īstenošanai pieņem saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3760/92 18. pantā izklāstīto proce- dūru. 19. pants Ar šo atceļ Regulu (EEK) Nr. 3094/86. Atsauces uz minēto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās būtu jālasa saskaņā ar II pielikuma A daļā ietverto korelācijas tabulu. 20. pants Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiā- lajā Vēstnesī. 5. Par pasākumiem, kas saistīti ar zveju no krasta, attiecīgā dalīb- valsts Komisijai paziņo tikai informēšanas nolūkā. Tomēr 2. panta 10. punkta un V un VI pielikuma noteikumi stā- jas spēkā 1997. gada 31. decembrī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 1997. gada 29. aprīlī Padomes vārdā — priekšsēdētājs H. VAN MIERLO 170 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. I PIELIKUMS reģions ģeogrāfiskais apga- bals papildu nosacījumi minimālais acu izmērs (mm) atļautās mērķa sugas minimālais mērķa sugu procentuālais daudzums maksimālais aizsar- gājamo sugu procen- tuālais daudzums 1. un 2. viss reģions 100 (1) dimanta visas 80 (2) jūras mēle (Solea vulgaris) 5 80 visas 80 70 visas Norvēģijas omārs (Nephrops norve- gicus) 30 (5) 90 (6) merlanga (Merlangius merlangus) 70 (7) 100 100, no kuriem ne vairāk kā 10 % mencu, pīkšu un saidu 100 100 60 100, no kuriem ne vairāk kā 10 % mencu, pīkšu un saidu un ne vairāk kā 10 % jūras zelt- plekstu 32 makrele (Scomber scombrus) stavrida (Trachurus trachurus) siļķe (Clupea harengus) pelāģiskie galvkāji sardīnes (Sardinia pilchardus) putasu (4) (Micromesistius poutassou) garneļvēži (Pandalus spp. , izņemot Pandalus montagui) siļķes (Clupea harengus) brētliņas (Sprattus sprattus) Argentīnas (Argentina spp. ) garneļvēži/garneles (Pandalus mon- tagui un Crangon spp. ) 35 32 30 20 50 50 50 50 50 50      vai 80 kopā      30 50 50 30 10 50 10 10 50 Ziemeļjūra uz dienvidiem no 55° N platuma uz rietumiem no Skotijas un Rok- olas (Rockall) [ICES VI apak- šrajons] (3) ICES VII apak- šrajons viss reģions ICES II, IV, V un VI apakšrajons uz ziemeļiem no 56° N platuma viss reģions, izņemot Skage- raku un Kategatu viss reģions, izņemot Skage- raku un Kategatu Skageraks un Kategats viss reģions viss reģions, izņemot Skage- raku un Kategatu (1) traļa āmja augšējā puse drīkst ietvert daļu (paneli vai logu) kvadrātveida tīklojuma, kā acu izmērs vienāds ar 90 mm vai lielāks par 90 mm un kas piestiprināts pie savieno- jumu vietām un malām (2) aizliegts pārvadāt uz kuģa jebkādu trali vai tīklojumu, kā acu izmēru ir mazāks nekā tā tīkla acu izmērs, kuru izmanto zvejā (3) uz dienvidiem no līnijas, kas stiepjas uz rietumiem no Juras šauruma (the Sound of Jura) 56° 00’ N platuma (4) putasu nav atļautā mērķa suga apgabalā, ko ziemeļos ierobežo 52° 30’ N platuma un austrumos 7° 00’ W garuma (5) visus lomus uzskata par nozvejotiem ar vismazākā acu izmēra tīkliem, kas atrodas uz klāja. Nozvejoto un uz klāja turēto sugu sadalījumam pēc šķirošanas vai to nodošanas vai krastā izkraušanas laikā jāatbilst noteikumiem, ko piemēro attiecīgajam minimālajam acu izmēram. Kuģiem, kas izceļ tīklu kopā, loma saturs uz katra šā kuģa klāja atbilst tā kuģa tīklojumam, kura tīklojumam ir vismazākais acu izmērs (6) aizliegts pārvadāt uz klāja jebkādu trali vai tīklojumu ar acu izmēru, kas mazāks nekā 90 mm (7) merlangu procentuālo daudzumu aprēķina saskaņā ar kopējo merlangu + pīkšu + saidu + mencu nozveju 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 171 reģions ģeogrāfiskais apga- bals papildu nosacījumi minimālais acu izmērs (mm) atļautās mērķa sugas minimālais mērķa sugu procentuālais daudzums maksimālais aizsar- gājamo sugu procen- tuālais daudzums 1. un 2. (turpinājums) viss reģions, izņemot Skage- raku un Kategatu 16 brētliņas (Sprattus sprattus) viss reģions Skageraks un Kategats ārpus četru jūdžu robe- žas no bāzes līnijas Skageraks un Kategats četru jūdžu robežās no bāzes līnijas Skageraks un Kategats Skageraks Kategats viss reģions, izņemot Esmarka men- cu (1) Ziemeļjūra viss reģions, izņemot Ziemeļ- jūru un Skagera- ku, un Kategatu no 1. novembra līdz februāra pēdējai dienai no 1. augusta līdz februāra pēdējai dienai no 1. marta līdz 31. jūlijam no 1. novembra līdz februāra pēdējai dienai no 1. marta līdz 31. oktobrim 16 35 16 16 16 16 zuši (Argentina) garneles/garneļvēž (Crangon spp. un Palaemon adspersus) garneles/garneļvēži (Crangon spp. un Palaemon adspersus) jūras drakoni (Trachinus draco) gliemji, izņemot sēpijas (Sepia offi- cinalis) vējzivis (Belone belone) Eutrigla gumardus putasu (Micromesistius putassou)      tūbītes (Ammodytidae) 16 tūbītes (Ammodytidae) _ 16 tūbītes (Ammodytidae) Esmarka menca (Trisopterus esmar- kii) 16 tūbītes (Ammodytidae) _ _ tūbītes (Ammodytidae) tūbītes (Ammodytidae) 50 20 20 20 50 50 50 50 50 50 50 50 50 10 10 50 50 10 10 10 10 10      15, no kuriem ne vairāk kā 5 % ir mencas un pīkšas 10 10 10 (1) ar Esmarka mencu zvejas sektoru saprot Ziemeļjūras daļu, uz ko attiecas dalībvalsts suverenitāte un jurisdikcija un ko dienvidos ierobežo līnija, kas sākas punktā 56° N pla- tuma Skotijas austrumu krastā līdz 2° E garuma, tad seko uz ziemeļiem līdz 58° N platuma, uz rietumiem līdz 0° 30’ W garuma, uz ziemeļiem līdz 59° 15’N platuma, uz austrumiem līdz 1° E garuma, uz ziemeļiem līdz 60° N platuma, uz rietumiem līdz 0° 00’ garuma, no turienes uz ziemeļiem līdz 60° 30’N platuma, uz rietumiem līdz Šet- lendas salu krastam, tad uz rietumiem no 60° N platuma Šetlendas salu krastā līdz 3° W garuma, uz dienvidiem līdz 58° 30’N platuma un visbeidzot uz rietumiem no Skotijas krasta 172 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. reģions ģeogrāfiskais apga- bals papildu nosacījumi minimālais acu izmērs (mm) atļautās mērķa sugas minimālais mērķa sugu procentuālais daudzums maksimālais aizsar- gājamo sugu procen- tuālais daudzums visi 100 1. un 2. (turpinājums) Skageraks un Kategats 3. viss reģions 90 70 35 32 65 40 merlangas (Merlangius merlangus) Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) makreles (Scomber scombrus) stavridas (Trachurus trachurus) visi makreles (Scomber spp. ) putasu (Micromesistius poutassou) siļķes (Clupea harengus) pelaģiskie galvkāji stavridas (Trachurus spp. ) selektīvie traļi 65 (1) 50 (1) Norvēģijas omāri (Nephrops torvegi- cus) neselektīvie traļi 55 55 40 Norvēģijas omāri (Nephrops norve- gicus) garneles (Parapenaeus longirostris, Aristeus antennatus un Aristaeo- morpha folicea) visas sugas, izņemot tās, kas uzskaitītas II pielikumā 3. reģionam Kadisas līcis (3) viss reģions 20 sardīnes (Sardinia pilchardus) zuši (Anguilla anguilla) 12 jūdžu robežās no dalībvalstu bāzes līnijām 20 garneles (Crangon spp. un Palaemon spp. ) 16 brētliņas (Sprattus sprattus) anšovi (Engraulis encrasicholus) tūbītes (Ammodytidae) 30 izņemot merlangas 50 20 50 50 10 100 10 60 60 50 10 10 50 10      50 50 50 50 50      vai 80 kopā 30 (2) 30 (2) 30 50 50 30 50 (1) selektīvajiem traļu āmja augšējās daļas acu izmēram jābūt vismaz 65 mm un āmja apakšējās daļas acu izmēram vismaz 50 mm, tās atdala horizontāls tīklojuma panelis (2) 25 % laikā starp 1. janvāri un 31. martu (3) Kadisas līci definē kā apgabalu ICES IX a zonā uz austrumiem no līnijas, kas novilkta taisni uz dienvidiem no punkta 7° 52’ W garuma Portugāles dienvidu krastā 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 173 reģions ģeogrāfiskais apga- bals papildu nosacījumi minimālais acu izmērs (mm) atļautās mērķa sugas minimālais mērķa sugu procentuālais daudzums maksimālais aizsar- gājamo sugu procen- tuālais daudzums 4. 5. 6. 7. 8. viss reģions viss reģions viss reģions viss reģions viss reģions 65 40 20 100 45 visi makreles (Scomber spp. ) un stavridas (Trachurus spp. ) bopsas (Boops boops) sardīnes (Sardina pilchardus) visas garneles (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) 80 50 30 100 10 10 100 50 174 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. II PIELIKUMS Minimālais aizsargājamo sugu zivju izmērs, kā minēts 2. panta 1. punktā un 5. pantā sugas 1. reģions 2. reģions izņemot Ska- geraku un Kategatu Skageraks un Kategats 3. reģions 4. reģions 5. reģions store (Acipenser sturio) alosa (Alosa spp. ) lasis (Salmo salar) jūras forele (Salmo trutta) zutis (Anguilla anguilla) jūras zutis (Conger conger) menca (Gadus morhua) jūras līdaka (Molva molva) zilā jūras līdaka (Molva dypterygia) pīkša (Melanogrammus aeglefinus) saida (Pollachius virens) pollaks (Pollachius pollachius) merlanga (Merlangus merlangus) heks (Merluccius merluccius) plānlūpu kefale (Mugil spp. ) jūras asaris (Dicentrarchus labrax) sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo) sparīdas (Spondyliosoma cantharus) jūras karūsa (Sparus aurata) svītrainā jūras barbe (Mullus surmuletus) jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) garā (sarkanā) plekste (Glyptocephalus cynoglossus) gludā plekste (Limanda limanda) mazmutes plekste (Microstomus kitt) bute (Platichthys flesus) jūras mēle (Solea vulgaris) dikologlossa (Dicologoglossa cuneata) megrima (Lepidorhombus spp. ) gludais rombs (Scolphthalmus rhombus) akmeņplekste (Psetta maxima) jūrasvelns (Lophius piscatorius, Lophius budegassa) sēpija (Sepia spp. ) (*) izmērs vēl jānosaka (skat. 2. panta 1. punktu) (1) izņemot Ziemeļjūrā, kur minimālais izmērs ir 27 cm (2) izņemot Ziemeļjūrā, kur minimālais izmērs ir 23 cm — — — — — — 35 — — 30 35 — 27 30 — — — — — — 25 28 15 25 — 24 — 25 30 30 — (*) — 30 (*) (*) (*) 58 35 (*) 70 30 35 30 23 30 20 36 25 23 — 15 25 (1) 28 15 (2) 25 25 24 — 25 30 30 (*) (*) — — (*) (*) (*) — 30 — — 27 30 — 23 30 — — — — — — 27 28 23 25 20 24 — 25 30 30 — — 145 30 50 25 (*) 58 35 63 70 30 35 30 23 27 20 36 25 23 19 15 25 28 23 25 25 24 15 20 30 30 (*) (*) (*) (*) (*) (*) — (*) — (*) — — — — (*) (*) (*) (*) (*) — — (*) (*) — (*) (*) (*) (*) — (*) (*) (*) (*) (*) — (*) — — — (*) — (*) — — — — — (*) (*) (*) (*) — — (*) (*) — — — — (*) — (*) — (*) (*) (*) 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 175 III PIELIKUMS Minimālais izmērs, kas minēts 5. pantā suga reģions ģeogrāfiskais apgabals minimālais izmērs siļķe (Clupea harengus) ICES V b zona (EK zona) izņemot Skageraku un Kate- gatu Skageraks un Kategats 1. 2. 3. makrele (Scomber spp. ) 1. , 2. , 3. un 5. izņemot Ziemeļjūru makrele (rūpnieciskiem mēr- ķiem) franču menca (Trisopterus luscus) anšovi (Engraulis encrasicholus) sardīne (Sardina pilchardus) Ziemeļjūra tikai Skageraks un Kategats Izņemot ICES IX a zonu ICES IX a zona 2. 2. 3. 3. 3. 3. stavrida (Trachurus spp. ) 1. , 2. , 3. un 5. 20 cm 20 cm 18 cm 20 cm 20 cm 30 cm 30 cm (*) 12 cm 10 cm (*) 15 cm veseli Norvēģijas (Nephrops norvegicus) omāri Norvēģijas omāru astes (*) izmērs vēl jānosaka 2. 2. 2. 3. 2. 2. 2. 3. tikai Skageraks un Kategats čaulas garums 40 mm kopējais garums 130 mm izņemot Skotijas rietumus un Īrijas jūru (ICES VI a un VII a zona), un Skageraku, un Kate- gatu čaulas garums 25 mm kopējais garums 85 mm Skotijas rietumi un Īrijas jūra (ICES VI a un VII a zona) čaulas garums 20 mm kopējais garums 70 mm čaulas garums 20 mm kopējais garums 70 mm tikai Skageraks un Kategats izņemot Skotijas rietumus un Īrijas jūru (ICES VI a un VII a zona), un Skageraku, un Kate- gatu Skotijas rietumi un Īrijas jūra (ICES VI a un VII a zona) 72 mm 46 mm 37 mm 37 mm 176 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. suga reģions ģeogrāfiskais apgabals minimālais izmērs izņemot Skageraku un Kate- gatu čaulas garums 85 mm kopējais garums 24 cm tikai Skageraks un Kategats čaulas garums 78 mm kopējais garums 22 cm omārs (Homarus gammarus) Maia squinado ēdamais krabis (Cancer pagurus) 2. 2. 2. 3. 2. 3. ķemmes gliemene (Pecten maxi- mus) 2. un 3. izņemot ICES VII d zonu ēdamais gliemezis (Venus verru- cosa) kalmārs (Loligo vulgaris) (*) izmērs vēl jānosaka 2. 2. 3. ICES VII d zona Tikai ICES VII d un VII e zona platums (*) garums (*) spīles (*) platums (*) garums (*) spīles (*) 120 mm 120 mm 100 mm 110 mm 40 mm (*) 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 177 IV PIELIKUMS Vēžveidīgo un gliemju izmēra noteikšanas metode (Homarus) omārs (Nephrops) Norvēģijas omārs a) čaulas garums b) kopējais garums (Venus verrucosa) ēdamais gliemezis a) čaulas maksimālais izmērs 178 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. (Cancer pagurus) ēdamais krabis Maia squinado a) čaulas maksimālais platums b) čaulas garuma spīles garums c) 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 179 V PIELIKUMS 1. un 2. reģions sugas/acu izmērs 10-30 mm 50-70 mm 90-99 mm 100-119 mm 120-219 mm ≥ 220 mm sardīne (Sardina pilchardus) zutis (Anguilla anguilla) brētliņa (Sprattus sprattus) * * * stavrida (Trachurus trachurus) siļķe (Clupea harengus) makrele (Scomber scombrus) svītrainā jūras barbe (Mullidae) vējzivs (Belone spp. ) jūras asaris (Dicentrarchus labrax) plānlūpu kefale (Muglidae) gludā plekste (Limanda limanda) pīkša (Melanogrammus aeglefinus) merlanga (Mernaglus merlangus) (2) bute (Platichthys flesus) jūras mēle (Solea vulgaris) jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) sēpija (Sepia spp. ) menca (Cadus morhua) pollaks (Pollachius pollachius) (3) jūras līdaka (Molva molva) saida (Pollachius virens) heks (Merluccius merluccius) (3) dzelkņhaizivs (Squalus acanthias) plankumainā spp. ) haizivs (Scyliorhinus megrima (Lepidorhombus spp. ) jūraszaķis (Cyclopterus lumpus) * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * citi * (1) (1) jūras velna (Lophius spp. ) lomiem, ko iegūst ICES VI un VII zonā un ko patur uz kuģa, pārsniedzot 30 % no kopējā loma šajos rajonos, jābūt izvilktiem ar tīklu, kura acu izmērs ir vismaz 250 mm vai vairāk (2) ICES VII e un VII d zonā divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā minimālais tīkla acu izmērs būs 90 mm (3) ICES VII e un VII d zonā divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā minimālais tīkla acu izmērs būs 110 mm 180 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. VI PIELIKUMS - 3. reģions: sugas/acu izmērs < 40 mm 40-49 mm 50-59 mm 60-79 mm 80-99 mm ≥ 100 mm sardīne (Sardina pilchardus) garneļvēzis (Palaemon spp. ) jūras junkers (Coris julis) bopsa (Boops boops) * * * * garneles (Penaeus spp. ) Squilla mantis svītrainā jūras barbe (Mullidae) dikologlossa (Dicologoglossa cuneata) gubolovijes (Labridae) stavrida (Trachurus trachurus) makrele (Scomber scombrus) franču menca (Trisopterus luscus) sēpija (Sepia spp. ) jūrasgaiļi (Triglidae) karūsas (Sparidae) Scorpaenidae īsspuru jūrasmēle (Microchirus acevia) Ommastrephidae jūras zutis (Conger conger) diegspuru vēdzeles (Phycis spp. ) gludais rombs (Scophtalmus rhombus) jūras pūķi (Trachinidae) smarīdas (Centracanthidae) jūras asaris (Dicentrarchus labrax) merlanga (Merlangius merlangus) akmeņplekste (Psetta maxima) pollaks (Pollachius pollachius) butes (Pleuronectidae) jūras mēle (Solea vulgaris) (1) heks (Merluccius merluccius) (1) citi (2) * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1) ICES VIII c un IX zonā minimālais tīkla acu izmērs ir 80 līdz 99 mm. Tomēr divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā minimālais tīkla acu izmērs būs 60 mm (2) Jūras velna (Lophius spp. ) lomiem, ko izvelk ICES VI un VII zonā un ko patur uz kuģa, pārsniedzot 30 % no kopējā loma, kas iegūts šajos rajonos, jābūt izvilktiem ar tīklu, kura acu izmērs ir vismaz 220 mm vai vairāk 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 181 VII PIELIKUMS A DAĻA Korelācijas tabula Regula (EEK) Nr. 3094/86 šī regula 1. pants 2. panta 1. punkts 2. panta 2. punkts 2. panta 3. punkts 2. panta 4. punkts 2. panta 5. punkts 2. panta 6. punkts 2. panta 7. punkts 2. panta 10. punkts 2. panta 11. punkts 2. panta 12. punkts 3. pants 4. pants 5. panta 1. punkts 5. panta 2. punkts 5. panta 3. punkta a) apakšpunkts 5. panta 3. punkta b) apakšpunkta pirmais ievilkums 5. panta 3. punkta b) apakšpunkta otrais ievilkums 5. panta 3. punkta b) apakšpunkta trešais ievilkums 5. panta 3. punkta b) apakšpunkta ceturtais ievilkums 5. panta 3. punkta c) apakšpunkts 5. panta 4. punkts 5. panta 5. punkts 6. pants 7. pants 7. a pants 8. pants 9. panta 1. punkts 9. panta 2. punkts 9. panta 3. punkts 9. panta 4. punkts 9. panta 4. a punkts 9. panta 5. punkts 9. panta 6. punkts 9. panta 7. punkts 9. panta 8. punkts 9. panta 9. punkts 9. panta 10. punkts 9. panta 11. punkts 9. panta 12. punkts 9. panta 13. punkts 9. panta 15. punkts 9. panta 16. punkts 9. panta 17. punkts 9. panta 18. punkts 9. panta 19. punkts 9. a panta 1. punkts 9. a panta 2. punkts 9. a panta 3. punkts 9. a panta 4. punkts 9. b pants 10. pants 11. pants 12. pants 13. pants 14. panta 1. punkts 14. panta 2. punkts 14. panta 3. punkts 14. panta 4. punkts 1. pants 2. panta 1. punkts 2. panta 2. punkts 2. panta 3. punkts 2. panta 4. punkts 2. panta 5. punkts 2. panta 6. punkts 2. panta 7. punkts 2. panta 8. punkts 2. panta 9. punkts 2. panta 10. punkts 3. pants 4. pants 5. panta 1. punkts 5. panta 2. punkts 5. panta 3. punkta a) apakšpunkts 5. panta 3. punkta b) apakšpunkta pirmais ievilkums 5. panta 3. punkta b) apakšpunkta otrais ievilkums 5. panta 3. punkta b) apakšpunkta trešais ievilkums — 5. panta 3. punkta c) apakšpunkts 5. panta 4. punkts 5. panta 5. punkts 6. pants 7. pants 8. pants 9. pants 10. panta 1. punkts 10. panta 2. punkts 10. panta 3. punkts 10. panta 4. punkts 10. panta 5. punkts 10. panta 6. punkts 10. panta 7. punkts 10. panta 8. punkts 10. panta 9. punkts 10. panta 10. punkts 10. panta 11. punkts 10. panta 12. punkts 10. panta 13. punkts 10. panta 14. punkts 10. panta 15. punkts 10. panta 16. punkts 10. panta 17. punkts 10. panta 18. punkts 10. panta 19. punkts 11. panta 1. punkts — 11. panta 2. punkts 11. panta 3. punkts 12. pants 13. pants 14. pants 15. pants 16. pants 17. panta 1. punkts 17. panta 2. punkts 17. panta 3. punkts 17. panta 4. punkts 182 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. Regula (EEK) Nr. 3094/86 šī regula 14. panta 5. punkts 14. panta 6. punkts 14. panta 7. punkts 15. pants — — I PIELIKUMS I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (1) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (2) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (3) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (4) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (5) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (6) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (7) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (8) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (9) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (10) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (11) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (12) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (13) II PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (2) II PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (3) II PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (4) II PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (5) II PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (6) II PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (*) III PIELIKUMS IV PIELIKUMS VI PIELIKUMS VII PIELIKUMS V PIELIKUMS Regula (EEK) Nr. 4026/86 Regula (EEK) Nr. 2968/87 Regula (EEK) Nr. 3953/87 Regula (EEK) Nr. 1555/88 Regula (EEK) Nr. 2024/88 Regula (EEK) Nr. 3287/88 Regula (EEK) Nr. 4193/88 Regula (EEK) Nr. 2220/89 Regula (EEK) Nr. 4056/89 Regula (EEK) Nr. 3500/91 Regula (EEK) Nr. 345/92 Regula (EEK) Nr. 1465/92 Regula (EEK) Nr. 2120/92 Regula (EEK) Nr. 3034/92 Regula (EEK) Nr. 3919/92 Regula (EK) Nr. 1796/94 Regula (EK) Nr. 1173/95 Regula (EK) Nr. 1909/95 Regula (EK) Nr. 2251/95 Regula (EK) Nr. 3071/95 — — 17. panta 5. punkts 18. pants 19. pants 20. pants I PIELIKUMS I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (1) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (2) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (3) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (4) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (5) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (6) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (7) — I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (8) — I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (9) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (10) I PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (11) — — — II PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (1) II PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (2) II PIELIKUMS — zemsvītras piezīme (*) III PIELIKUMS IV PIELIKUMS V PIELIKUMS VI PIELIKUMS VII PIELIKUMS B DAĻA Regulas, kas groza atcelto Regulu (EEK) Nr. 3094/86 “Oficiālais Vēstnesis” lappuse datums 1. 1. 9. 1. 1. 5. 1. 6. 75. 2. 15. 1. 3. 1. 1. 1. 15. 1. 11. 14. 31. 12. 1986 3. 10. 1987 30. 12. 1987 7. 6. 1988 9. 7. 1988 26. 10. 1988 31. 12. 1988 22. 7. 1989 30. 12. 1989 3. 12. 1991 18. 2. 1992 6. 6. 1992 29. 7. 1992 23. 10. 1992 31. 12. 1992 22. 7. 1994 25. 5. 1995 3. 8. 1995 27. 9. 1995 30. 12. 1995 Nr. L 376 L 280 L 371 L 140 L 179 L 292 L 369 L 211 L 389 L 331 L 42 L 155 L 213 L 307 L 397 L 187 L 118 L 184 L 230 L 329


title: Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Laoško ljudsko demokratično republiko

eurovoc_concepts:
Laos
cooperation agreement (EU)
cooperation policy

formats: html pdf print

text: 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 359 21997A1205(01) L 334/15 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 5. 12. 1997 SPORAZUM O SODELOVANJU med Evropsko skupnostjo in Laoško ljudsko demokratično republiko SVET EVROPSKE UNIJE, na eni strani, in VLADA LAOŠKE LJUDSKE DEMOKRATIČNE REPUBLIKE na drugi, v nadaljevanju „pogodbenici“ STA SE – OB ZADOVOLJSTVU nad povečanjem trgovine in sodelovanjem med Evropsko skupnostjo, v nadaljevanju „Skupnost“, in Laoško ljudsko demokratično republiko, v nadaljevanju „Laoška LDR“; OB PRIZNAVANJU odličnih odnosov ter prijateljskih vezi in sodelovanja med Skupnostjo in Laoško LDR; OB PONOVNI POTRDITVI pomena nadaljnje krepitve vezi med Skupnostjo in Laoško LDR; OB PRIZNAVANJU pomena, ki ga pogodbenici pripisujeta načelom Ustanovne listine Združenih narodov, Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, Dunajski deklaraciji iz leta 1993 in programu dela Svetovne konference o človekovih pravicah, Kopenhagenski deklaraciji o družbenem razvoju iz leta 1995 in z njo povezanemu programu dela ter Pekinški deklaraciji iz leta 1995 in programu dela Četrte svetovne konference o ženskah; OB PONOVNI POTRDITVI skupne želje pogodbenic po utrditvi, poglobitvi in razvejanju njunih odnosov na področjih medsebojnega interesa na temelju enakosti, nediskriminacije, medsebojne koristi in vzajemnosti; V ŽELJI PO ustvarjanju ugodnih pogojev za razvoj trgovine in naložb med Skupnostjo in Laoško LDR ter potrebi po zavezanosti načelom mednarodne trgovine, česar namen je spodbujanje liberalizacije trgovine na stabilen, pregleden in nediskriminatoren način, ki upošteva gospodarske razlike pogodbenic; OB PRIZNAVANJU potrebe po podpori trenutnega procesa gospodarske reforme, da bi zagotovili prehod Laoške LDR na tržno gospodarstvo, z ustreznim upoštevanjem pomena družbenega razvoja, ki bi moral iti v korak z gospodarskim razvojem in skupno zavezanostjo spoštovanju družbenih pravic; OB PRIZNAVANJU potrebe po podpori prizadevanj laoške vlade za izboljšanje življenjskih pogojev najrevnejših in najbolj prikrajšanih delov prebivalstva, s posebnim poudarkom na položaju žensk; OB UPOŠTEVANJU pomena, ki ga pogodbenici pripisujeta varstvu okolja na vseh ravneh in trajnostnemu gospodarjenju z naravnimi viri, upoštevaje povezave med okoljem in razvojem; ODLOČILA SKLENITI ta sporazum in v ta namen imenovati svoje pooblaščence: ZA SVET EVROPSKE UNIJE: Hans VAN MIERLO vršilec dolžnosti predsednika Sveta Evropske unije Namestnik ministrskega predsednika in minister za zunanje zadeve Nizozemske, Manuel MARÍN podpredsednik Komisije Evropskih skupnosti, 360 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 ZA VLADO LAOŠKE LJUDSKE DEMOKRATIČNE REPUBLIKE: Somsavath LENGSAVAD Minister za zunanje zadeve, KI so se po izmenjavi pooblastil v pravilni in predpisani obliki DOGOVORILI O NASLEDNJEM: Člen 1 Podlaga Spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, ki jih določa Splošna deklaracija o človekovih pravicah, je vodilo notranje in zunanje politike Skupnosti in Laoške LDR ter je bistvena podlaga za sklenitev tega sporazuma. (f) spodbujati ustvarjanje delovnih mest tako v Skupnosti kot v Laoški LDR, s prednostjo programov in poslov, ki bi na to lahko ugodno vplivali. Pogodbenici bosta prav tako izmenjali mnenja in informacije o svojih pobudah na tem področju, okrepili in razvejali gospodarske povezave ter ustvarili ugodne pogoje za ustvarjanje delovnih mest; (g) sprejeti potrebne ukrepe za zaščito in ohranjanje svetovnega, regionalnega, nacionalnega in lokalnega okolja ter za traj- nostno gospodarjenje z naravnimi viri, upoštevaje povezavo med okoljem in razvojem. Člen 2 Cilji Člen 3 Razvojno sodelovanje Glavni cilj tega sporazuma je zagotoviti okvir za krepitev sodelo- vanja med pogodbenicama v njunih območjih pristojnosti z naslednjimi cilji: (a) medsebojno priznavanje obravnave po načelu največjih ugod- nosti v blagovni menjavi na vseh področjih, ki jih ureja ta sporazum, razen za ugodnosti, ki jih katera koli pogodbenica priznava v okviru carinskih unij ali območij proste trgovine, trgovinskih dogovorov s sosednjimi državami ali posebnih obveznosti na podlagi mednarodnih sporazumov o bazičnih proizvodih; (b) spodbujati in krepiti trgovino med pogodbenicama ter spodbujati stalno širitev trajnostnega gospodarskega sodelo- vanja, v skladu z načeloma enakosti in medsebojne koristi; (c) krepiti tesno povezanih z gospodarskim napredkom in koristnih za obe pogodbenici; sodelovanje na področjih, (d) razvijati trajne trgovinske odnose in razvejati trgovino med Skupnostjo in Laoško LDR z namenom doseči trajno odprtje trgov, ki ustreza gospodarskemu položaju pogodbenic, in podpirati prošnjo Laoške LDR za pristop k Svetovni trgovin- ski organizaciji; (e) prispevati k prizadevanjem Laoške LDR za izboljšanje kako- vosti življenja in življenjskega standarda najrevnejših delov njegovega prebivalstva, skupaj z ukrepi razvoja podeželja za boj proti revščini na podeželju ter mu pomagati pri prehodu na tržno gospodarstvo in razvoju človeških virov v številnih sektorjih gospodarstva; Skupnost priznava potrebo Laoške LDR po razvojni pomoči in je pripravljena okrepiti sodelovanje, da bi tako prispevala k lastnim prizadevanjem te države doseči trajnostni gospodarski razvoj in družbeni napredek njenih ljudi s konkretnimi projekti in programi v skladu s prednostnimi nalogami, določenimi v Uredbi Sveta (EGS) št. 443/92 z dne 25. februarja 1992 o finančni in tehnični pomoči azijskim in latinskoameriškim državam v razvoju ter gospodarskem sodelovanju z njimi. V skladu z omenjeno uredbo bo pomoč namenjena pretežno najrevnejšemu delu prebivalstva. V sodelovanju bodo prednost imeli programi, usmerjeni v zmanjševanje revščine, in zlasti tisti, ki utegnejo ustvarjati delovna mesta, pospeševati razvoj lokalnih skupnosti prebivalstva in spodbujati vlogo žensk v razvoju. Pogodbenici bosta prav tako spodbujali sprejetje ustreznih ukrepov za preprečevanje AIDSa in boj proti njemu in poskrbeli za hitrejši razvoj lokalnih skupnosti prebivalstva ter povečanje osveščenosti o AIDSu in obratovalne zmogljivosti zdravstvenih služb. Sodelovanje med pogodbenicama se bo dotikalo tudi problema drog, da bi in okrepili usposabljanje, izobraževanje, zdravljenje in rehabilitacijo odvisnikov. tako spodbudili Pogodbenici priznavata pomen razvoja človeških virov, družbenega razvoja, izboljšanja življenjskih in delovnih pogojev, razvoja znanja in spretnosti ter zaščite najbolj izpostavljenih delov 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 361 prebivalstva. Človeški viri in družbeni razvoj morajo biti sestavni del gospodarskega in razvojnega sodelovanja. Zato se ustrezno pozornost nameni ciljem usposabljanja kot odzivu na institucionalne potrebe ter posebnim dejavnostim poklicnega usposabljanja, usmerjenega v povečanje znanja in spretnosti lokalne delovne sile. Zavedajoč se nevarnosti za človeško življenje in ovir za razvoj, ki jih predstavljajo neeksplodirana telesa (UXO), bo Skupnost preučila ustrezne pobude za reševanje tega problema. Sodelovanje Skupnosti bo osredotočeno na medsebojno dogovorjene prednostne naloge z namenom zagotoviti učinkovito in trajno pomoč. Za zagotavljanje večje učinkovitosti se pri dejavnosti v okviru razvojnega sodelovanja upošteva potreba po koordinaciji in sodelovanju z drugimi partnerji Laoške LDR, vključno z ustanovami iz Brettonwoodskega sporazuma. Člen 4 Trgovinsko sodelovanje 1. Pogodbenici potrjujeta svojo odločenost da: (a) bosta sprejeli vse ustrezne ukrepe za vzpostavitev ugodnih pogojev za medsebojno trgovino; (b) bosta naredili vse za izboljšanje strukture medsebojne trgo- vine v smislu njenega nadaljnjega razvejanja; (c) si bosta prizadevali odpraviti ovire v trgovini in sprejeti ukrepe za izboljšanje preglednosti, zlasti s pravočasno odpravo netarifnih ovir, v skladu z delom, ki ga v tej zvezi izvajajo druga mednarodna telesa, in ob zagotavljanju ustrez- nega varstva osebnih podatkov. 2. Pogodbenici si v medsebojnih trgovinskih odnosih priznavata obravnavo po načelu največjih ugodnosti na vseh področjih, ki zadevajo: (a) carine in dajatve vseh vrst, vključno s postopki za njihovo pobiranje; (b) predpise, postopke in formalnosti v zvezi s carinjenjem, tran- zitom, skladiščenjem in pretovarjanjem; (c) davke in druge notranje dajatve, ki se obračunavajo neposredno ali posredno pri uvozu ali izvozu; (d) upravne formalnosti za izdajo uvoznih ali izvoznih dovoljenj. 3. Odstavek 2 se ne uporablja za: (b) ugodnosti, ki jih je katera od pogodbenic priznava sosednjim državam z namenom olajšanja obmejne trgovine; (c) ukrepe, ki jih lahko katera od pogodbenic sprejme, da bi izpolnila svoje obveznosti na podlagi mednarodnih sporazu- mov o bazičnih proizvodih. 4. V okviru svojih pristojnosti se pogodbenici zavezujeta, da bosta: (a) izboljšali sodelovanje med njunimi organi pri carinskih zade- vah, ki vključuje zlasti poklicno usposabljanje, poenostavitve in uskladitve carinskih postopkov ter upravno pomoč v boju proti carinskim goljufijam; (b) izmenjevali informacije o trgih, ki bi utegnile prinašati med- sebojne koristi, zlasti na področju javnih naročil, turizma in statistike. 5. Laoška LDR bo izboljšala pogoje za ustrezno in učinkovito varstvo ter uveljavljanje pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi. V ta namen bo Laoška LDR pristopila k ustreznim mednarodnim konvencijam o intelektualni, industrijski in poslovni lastnini (1), katerih še ni pogodbenica. Da se Laoški LDR omogoči izpolnitev omenjenih obveznosti, se lahko predvidi tehnična pomoč. 6. Pogodbenici soglašata, da se bosta v okviru svojih področij pristojnosti in če to dopuščajo njuna pravila in predpisi posveto- vali o vseh vprašanjih, problemih ali sporih, ki bi se pojavili v zvezi s trgovino. Člen 5 Sodelovanje na področju okolja Pogodbenici priznavata, da je uvedba ustrezne okoljske zakonodaje, njeno učinkovito izvajanje in njena vključitev v področja drugih politik način za izboljšanje varstva okolja. Glavni cilj sodelovanja na področju okolja je povečanje možnosti za trajnostno gospodarsko rast in družbeni razvoj s posebnim poudarkom na spoštovanju naravnega okolja, vključno s: (a) pripravo učinkovite okoljevarstvene politike, ki bo vključevala ustrezne zakonodajne ukrepe in sredstva, potrebna za njeno izgradnjo izvajanje. Zajemala bo področje usposabljanja, zmogljivosti in prenos okolju ustrezne tehnologije; (a) ugodnosti, ki jih katera od pogodbenic priznava državam na podlagi dogovora o ustanovitvi carinske unije ali območja proste trgovine; (1) Glej Prilogo II. 362 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 (b) sodelovanjem pri razvoju trajnostnih energetskih virov, ki ne onesnažujejo, kot tudi pri reševanju problemov onesnaževa- nja v mestih in industrijskega onesnaževanja; (c) varstvom okolja, zlasti na območjih z občutljivim ekosistemom, in istočasnim razvijanjem turizma kot trajnega vira prihodka; (d) presojo vplivov na okolje kot delom priprave in izvajanja vsa- kega obnovitvenega ali razvojnega projekta; (e) tesnim sodelovanjem za dosego ciljev okoljskih sporazumov, katerih podpisnici sta obe pogodbenici; (f) varstvom in ohranjanjem obstoječih primarnih gozdov s posebnim ciljem odprave nezakonite sečnje ter trajnostnim razvojem novih gozdnih virov z dvigom profila gozdarskih ustanov in vključevanjem tamkajšnjih prebivalcev. Glavni cilji na omenjenih področjih so: — pomagati Laoški LDR pri njegovih prizadevanjih za prestrukturiranje gospodarstva z ustvarjanjem pogojev za ustrezno gospodarsko okolje in poslovno ozračje, — spodbujati sinergije med gospodarskimi sektorji pogodbenic in zlasti njunimi zasebnimi sektorji, — v okviru področij pristojnosti pogodbenic ter v skladu z njuno zakonodajo, pravili in politiko ustvariti ugodno ozračje za zasebne naložbe z izboljšanjem pogojev za prenos kapitala in, kadar je to primerno, podpiranjem sklepanja sporazumov med državami članicami Skupnosti in Laoško LDR o spodbu- janju in zaščiti naložb. Pogodbenici bosta skupaj, ob upoštevanju medsebojne koristi, določili področja in prednostne naloge za programe in dejavnosti gospodarskega sodelovanja. Člen 6 Gospodarsko sodelovanje Pogodbenici se zavezujeta, da bosta v okviru svojih področij pristojnosti pospešili gospodarsko sodelovanje ob upoštevanju medsebojne koristi. razpoložljivih finančnih virov in To sodelovanje bo usmerjeno v: (a) razvijanje gospodarskega okolja v Laoški LDR z olajšanjem dostopa do znanja in izkušenj ter tehnologije Skupnosti; (b) olajševanje stikov med gospodarskimi subjekti in sprejema- nje drugih ukrepov za spodbujanje trgovine; Člen 7 Kmetijstvo Pogodbenici se v duhu razumevanja zavezujeta, da bosta sodelo- vali na področju kmetijstva in preučili: (a) možnosti za razvoj trgovine s kmetijskimi proizvodi; (b) sanitarne, fitosanitarne in okoljske ukrepe ter rezultate le-teh, skupaj s pomočjo za izogibanje oviram v trgovini, upoštevaje zakonodajo pogodbenic; (c) možnost pomoči vladi Laoške LDR pri njegovih prizadevanjih za razvejanje izvoza kmetijskih proizvodov. Člen 8 Energetika (c) spodbujanje programov naložb v javni in zasebni sektor v skladu s svojo zakonodajo, pravili in politiko, da bi okrepili gospodarsko sodelovanje, vključno s sodelovanjem med pod- jetji, prenosi tehnologije, licencami in podizvajalstvom; in družbeni razvoj Pogodbenici priznavata ključni pomen sektorja energetike za gospodarski in sta pripravljeni okrepiti sodelovanje v obliki dialoga na področju energetske politike. S tem dialogom se bo ustrezno upošteval glavni cilj, to je zagotoviti trajnostni razvoj energetskih virov Laoške LDR. (d) olajševanje izmenjave informacij in pobud, pospeševanje sodelovanja na področju podjetniške politike, zlasti v zvezi z izboljšanjem poslovnega okolja in spodbujanjem tesnejših sti- kov; Člen 9 Regionalno sodelovanje (e) krepitev medsebojnega razumevanja gospodarskih okolij pogodbenic kot osnove za učinkovito sodelovanje; (f) izvajanje dejavnosti na področju standardizacije, ocenjevanja kakovosti, meroslovja in zagotavljanja kakovosti z namenom spodbujanja mednarodnih standardov in postopkov ocenje- vanja kakovosti ter olajšanja trgovine. Sodelovanje med pogodbenicama se lahko razširi na dejavnosti v okviru sporazumov o sodelovanju ali povezovanju z drugimi državami iz iste regije, če so te dejavnosti združljive s temi sporazumi. Brez izključitve katerega koli področja se lahko posebna pozor- nost nameni naslednjim dejavnostim: 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 363 (a) tehnični pomoči (storitve zunanjih svetovalcev, usposabljanje tehničnega osebja v določenih praktičnih vidikih povezova- nja); (b) spodbujanju trgovine znotraj regije; (c) podpori regionalnim ustanovam, projektom in pobudam, za katere so odgovorne regionalne organizacije; (d) študijam o regionalnih povezavah, prometu in zvezah. Člen 10 Člen 11 Kemične predhodne sestavine za droge in pranje denarja Pogodbenici v okviru svojih področij pristojnosti in v skladu z veljavno zakonodajo ter ob upoštevanju dela, opravljenega s strani ustreznih mednarodnih teles, soglašata, da bosta sodelovali z namenom preprečiti zlorabo kemičnih predhodnih sestavin za droge, in soglašata, da je treba storiti vse, kar je v njuni moči za preprečitev pranja denarja. Prav tako bosta pogodbenici proučili posebne ukrepe proti gojenju, proizvodnji in preprodaji drog, mamil in psihotropnih snovi, ter ukrepe za preprečitev in zmanjšanje zlorabe drog. Znanost in tehnologija To sodelovanje lahko zajema: Pogodbenici lahko v skladu s svojo politiko, medsebojnim interesom ter v okviru svojih področij pristojnosti spodbujata znanstveno in tehnološko sodelovanje. — ukrepe za spodujanje drugih oblik gospodarskega razvoja, — izmenjavo ustreznih informacij ob ustrezni zaščiti osebnih podatkov. Sodelovanje bo vključevalo: — izmenjavo informacij in izkušenj na regionalni ravni (Evropa- jugovzhodna Azija), zlasti na področju izvajanja politik in programov, — spodbujanje trajnih vezi med znanstvenimi skupnostmi pogodbenic, — okrepitev dejavnosti, usmerjenih v spodbujanje inovacij v industriji, vključno s prenosi tehnologije. Člen 12 Fizična infrastruktura sedanje pomanjkanje fizične Pogodbenici priznavata, da infrastrukture Laoške LDR prestavlja resno oviro zasebnim naložbam in gospodarskemu razvoju nasploh. Zato pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali posebne programe za sanacijo, obnovo in razvoj infrastrukture Laoške LDR, vključno s prometom in zvezami. Sodelovanje lahko vključuje: Člen 13 — skupno izvajanje regionalnih (Evropa-jugovzhodna Azija) raz- iskovalnih projektov na področjih medsebojnega interesa z olajševanjem aktivnega vključevanja podjetij, kadar je to potrebno, — izmenjavo znanstvenikov za spodbujanje priprave raziskoval- nih projektov in usposabljanje na visoki ravni; Informacije, komunikacije in kultura Pogodbenici bosta v okviru svojih področij pristojnosti ter ob upoštevanju svoje politike in medsebojnih interesov sodelovali na področju informacij, komunikacije in kulture, da bi izboljšali medsebojno razumevanje in okrepili obstoječe vezi med njima. Za spodbujanje novih pobud se lahko nudi tudi ustrezna podpora na naslednjih področjih: — skupna znanstvena srečanja za spodbujanje izmenjave infor- macij in medsebojnega sodelovanja ter za identificiranje pod- ročij skupnih raziskav, (a) pripravljalne študije in tehnična pomoč pri ohranjanju kul- turne dediščine, (b) sodelovanje na področju medijev in avdiovizualne dokumen- — razširjanje rezultatov in razvoj povezav med javnim in zaseb- tacije, nim sektorjem, — oceno zadevnih dejavnosti. (c) organizacija dogodkov in izmenjav za izboljšanje kulturnega razumevanja. V tem sodelovanju bodo ustrezno vlogo imele visokošolske usta- nove, raziskovalni centri in industrija pogodbenic. Pogodbenici priznavata pomen sodelovanja na področju teleko- munikacij, informacijske družbe in multimedijev. Takšno sodelo- vanje lahko vključuje izmenjavo informacij o predpisih in 364 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 politikah pogodbenic na področju telekomunikacij, mobilnih komunikacij, vključno s spodbujanjem Globalnih navigacijskih satelitskih sistemov (GNSS), informacijske družbe, multimedijskih telekomunikacijskih tehnologij, omrežij in telematskih uporabni- ških sistemov (npr. promet, zdravje, izobraževanje in okolje). 2. V okviru tega sporazuma lahko vsaka pogodbenica predloži predloge za razširitev obsega sodelovanja, ob upoštevanju izku- šenj, pridobljenih z izvajanjem sporazuma. Člen 14 Institucionalni vidiki 1. Pogodbenici soglašata, da se ustanovi Skupni odbor, katerega naloge so: (a) zagotoviti nemoteno delovanje in ustrezno uporabo tega sporazuma ter dialoga med pogodbenicama; (b) dati ustrezna priporočila za spodbujanje doseganja ciljev tega sporazuma; (c) določiti prednostne naloge za doseganje ciljev sporazuma. 2. Skupni odbor sestavljajo predstavniki z zadostnim stažem obeh pogodbenic. Praviloma se sestaja vsako drugo leto, izme- nično v Vientianu in Bruslju, na sporazumno določen datum. S sporazumom med pogodbenicama se lahko skličejo tudi izredni sestanki. Člen 16 Drugi sporazumi Brez poseganja v ustrezne določbe Pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti ta sporazum ali kakršnikoli ukrepi, sprejeti na njegovi podlagi, ne vplivajo na pooblastila držav članic Evropske unije, da izvajajo dvostranske dejavnosti z Laoško LDR v okviru gospodarskega sodelovanja ali, kadar je to primerno, sklenejo nove sporazume o gospodarskem sodelovanju z Laoško LDR. Člen 17 Olajšanje Da bi olajšali sodelovanje v okviru tega sporazuma, bodo organi Laoške LDR uradnikom in strokovnjakom Skupnosti odobrili potrebna jamstva in olajšave, potrebne za izvajanje njihovih nalog. Podrobne določbe bodo določene s posebno izmenjavo pisem. 3. Skupni odbor lahko ustanovi specializirane podskupine, da mu pomagajo pri izvajanju njenih nalog ter pri usklajevanju obli- kovanja in izvajanja projektov in programov v okviru tega sporazuma. Člen 18 Ozemeljska veljavnost 4. Pogodbenici sporazumno določita dnevni red sestankov Skup- nega odbora. 5. Pogodbenici soglašata, da je naloga Skupnega odbora tudi zagotoviti ustrezno delovanje vseh morebitnih sektorskih spora- zumov, ki so ali bodo še lahko sklenjeni med Skupnostjo in Laoško LDR. 6. Organizacijske strukture in poslovnik Skupnega odbora dolo- čita pogodbenici. Člen 15 Prihodnji razvoj Ta sporazum velja na eni strani na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v tej pogodbi, ter na drugi strani na ozemlju Laoške LDR. Člen 19 Neizvajanje sporazuma Če katera od pogodbenic meni, da druga ni izpolnila kake obveznosti iz tega sporazuma, lahko sprejme ustrezne ukrepe. Preden to stori, predloži Skupnemu odboru, razen v posebno nujnih primerih, vse ustrezne informacije, potrebne za temeljito proučitev razmer z namenom, da se poišče rešitev sprejemljiva za pogodbenici. 1. Pogodbenici lahko ta sporazum z medsebojnim soglasjem razširita, da bi okrepili sodelovanje in ga dopolnili s sporazumi na področju specifičnih sektorjev ali dejavnosti. Pri izbiri ukrepov je treba dati prednost tistim, ki najmanj ovirajo delovanje tega sporazuma. O teh ukrepih je treba takoj obvestiti Skupni odbor in se o njih v Skupnem odboru posvetovati, če druga pogodbenica to zahteva. 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 365 Člen 20 Priloge 2. Ta sporazum se sklene za obdobje petih let. Sporazum se samodejno podaljša, razen če ga ena od pogodbenic ne odpove šest mesecev pred datumom njegovega izteka. Prilogi I in II k temu sporazumu sta sestavni del sporazuma. Člen 21 Začetek veljavnosti in podaljšanje 1. Ta sporazum začne veljati prvi dan meseca, ki sledi datumu, ko se pogodbenici uradno obvestita o zaključku postopkov, potrebnih za ta namen. V Luxembourgu, 29. aprila 1997 Člen 22 Verodostojna besedila Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, angleškem, francoskem, nemškem, italijanskem, portugalskem, španskem, švedskem in grškem, laoškem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. finskem, Za Evropsko skupnost Za Laoško ljudsko demokratično republiko 366 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 PRILOGA I Skupna izjava o členu 19 – Neizvajanje Sporazuma (a) Pogodbenici soglašata, da se za namene razlage in praktične uporabe tega sporazuma z izrazom „posebno nujni primeri“ iz člena 19 sporazuma razumejo primeri bistvene kršitve sporazuma s strani ene od pogodbenic. Za bistveno kršitev sporazuma se šteje: — zavračanje izvajanja sporazuma, ki ni sankcionirano s splošnimi pravili mednarodnega prava, — kršitev bistvenih elementov sporazuma, določenih v členu 1. (b) Pogodbenici soglašata, da so „ustrezni ukrepi“ iz člena 19 ukrepi, sprejeti v skladu z mednarodnim pravom. Če pogodbenica sprejme ukrep v posebno nujnem primeru, kot je predvideno v členu 19, lahko druga pogodbenica sproži postopek za reševanje sporov. 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 367 PRILOGA II Skupna izjava o intelektualni, industrijski in poslovni lastnini Pogodbenici soglašata, da za namene sporazuma „intelektualna, industrijska in poslovna lastnina“ vključuje zlasti varstvo avtorskih in sorodnih pravic, patentov, industrijskih vzorcev in modelov, programske opreme, zaščitnih in blagovnih znamk, topografij integriranih vezij in geografskih oznak kot tudi varstvo pred nelojalno konkurenco in varstvo nerazkritih informacij. 368 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 SKUPNA IZJAVA O PONOVNEM SPREJEMU DRŽAVLJANOV Evropska skupnost opozarja na pomen, ki ga njene države članice pripisujejo vzpostavitvi učinkovitega sodelovanja s tretjimi državami, da bi slednjim olajšale ponovni sprejem njihovih državljanov, ki nezakonito bivajo na ozemlju države članice. Laoška ljudska demokratična republika se zavezuje, da bo v takem primeru sklenila sporazume za ponovni sprejem laoških državljanov s tistimi državami članicami Evropske unije, ki to želijo


title: 97/305/CE: Decisão do Conselho de 29 de Abril de 1997 que nomeia um membro efectivo e dois membros suplentes do Comité das Regiões

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
Germany
alternate
appointment of staff

formats: html pdfa1b print


title: RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 802/97 av den 29 april 1997 om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av kullager med en yttre diameter av mer än 30 mm med ursprung i Japan och upphävande av de antidumpningsåtgärder som införts på sådan import

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
bearing
import
originating product


title: Cooperation Agreement between the European Community and the former Yugoslav Republic of Macedonia - Protocol 1 on additional trade arrangements for certain iron and steel product - Protocol 2 on the definition of the concept of 'originating products' and methods of administrative cooperation - Protocol 3 on financial cooperation - Joint Declarations - Declarations of Intent by the Contracting Parties - Declarations by the Community

eurovoc_concepts:
North Macedonia
cooperation agreement (EU)
cooperation policy