title: Komission kertomus -Viides yleiskatsaus Euroopan unionin tehdasteollisuuden ja eräiden muiden alojen valtion tuista

eurovoc_concepts:
State aid
aid to industry
competition policy
manufactured goods
report

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 16. 04. 1997 KOM (97) 170 lopull. KOMISSION KERTOMUS VIIDES YLEISKATSAUS EUROOPAN UNIONIN TEHDASTEOLLISUUDEN JA ERÄIDEN MUIDEN ALOJEN VALTION TUISTA JOHDANTO Taustaa Huomautuksia SISÄLTÖ 1 2 OSA I - TEHDASTEOLLISUUDELLE MYÖNNETTÄVÄ TUKI Tehdasteollisuudelle myönnettävän tuen määrät ja vaihtelu 4 - Yhteismäärä yhteisössä - Jäsenvaltioiden vertailu Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävä tuki Tukimuodot Tuen tavoitteet Saksan valtion tuki uusille osavaltioille 4 6 9 12 15 22 OSA II - KANSALLISEN TUEN KOKONAISMÄÄRÄ JÄSENVALTIOISSA Muille kuin teollisuusaloille myönnettävä tuki - Maataloudelle myönnettävä tuki - Kalataloudelle myönnettävä tuki - Liikenteelle myönnettävä tuki (rautatiet) - Kivihiiliteollisuudelle myönnettävä tuki Yleinen kansallinen tuki yhteisössä - Tuen vaikutus talousarvioon TULOKSET PÄÄTELMÄT LIITTEET Liite I: Tekninen liite Liite II: Tilastoliite Liite III: Yhteisön rahastot ja instrumentit 25 25 28 30 32 36 37 39 41 45 61 79 / cX TAULUKOT JA KAAVIOT Taulukko 1 Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki - vuotuiset arvot kiinteinä hintoina (1993) 4 Taulukko 2 Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki - vuotuiset arvot 1990 - 1994 5 Taulukko 3 Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki - vuotuiset keskiarvot 1990 - 1992 Ja 1992 - 1994 6 Taulukko 4 Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävä tuki vuosina 1992 - 1994 11 Taulukko 5 Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki 1992 - 1994 - tukimuodon mukainen jaottelu Taulukko 6 Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki 1992 - 1994 - tuen ala- ja tavoitekohtainen jaottelu Taulukko 7 Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki 1990 - 1992 ja 1992 - 1994 - päätavoitteiden mukainen jaottelu Taulukko 8 Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki yhteisössä 1990 - 1994 Vuotuiset arvot kiinteinä hintoina (1993) Taulukko 9 EY:n perustamissopimuksen liitteessä II (Maatalous) lueteltujen tuotteiden kansallinen tuki Taulukko 10 Kalatalouden alalle myönnettävä valtion tuki prosentteina alan bruttojalostusarvosta Taulukko 11 Yhteisön kalatalouden tukitoimet Taulukko 12 Liikenteelle myönnettävä valtion tuki (Rautatiet) Taulukko 13 Kivihiiliteollisuudelle myönnettävä valtion tuki 12 20 21 22 27 29 30 31 33 Taulukko 14 Jäsenvaltioiden kansallinen kokonaistuki 1990 -1992 ja 1992 -1994 36 Taulukko 15 Jäsenvaltioiden kansallinen kokonaistuki 1990 - 1992 ja 1992- 1994 prosenttia BKT:sta Taulukko 16 Jäsenvaltioiden kansallinen kokonaistuki 1990- 1992 ja 1992- 1994 tärkeimpien alojen mukainen jaottelu Tilastoliite Taulukko A 1 Teollisuudelle myönnetyt tuet nimellishintoina (kansallinen valuutta) Taulukko A 2 Teollisuudelle myönnetyt tuet nykyisinä hintoina (ecu) Taulukko A3 Saksan valtion tuki uusille osavaltioille - vuotuinen keskiarvo 1992 - 1994 Taulukko A4 Valtion tuen yhteismäärä - vuotuinen keskiarvo 1992 - 1994 jäsenvaltiota kohti Taulukko A Yfiteisön vuotuiset menot Taulukko B Yhteisön muut välineet Taulukko C1 Yhteisön menot jäsenvaltioittain Taulukko C2 Yhteisön menot jäsenvaltioittain 37 38 62 63 64 66 87 88 89 90 / h Kaaviot Kaavio I Teollisuudelle myönnetyn tuen osuus jalostusarvosta Kaavio II Teollisuudelle myönnetyn tuen rahoitus: vero- ja talousarviomenojen mukainen jaottelu Kaavio A 1 Teollisuudelle myönnettävä tukija yhteisön varat työntekijää kohti 7 14 65 III c JOHDANTO Taustaa 1. Tarve luoda kilpailupolitiikan tarkoituksiin soveltuva tehokas ja järjestelmällinen menetelmä valtion tuen määrän määrittämiseksi havaittiin vuonna 1985, jolloin julkaistiin komission valkoinen kirja sisämarkkinoiden toteuttamisesta. Kyseisen vuoden lopussa komissio antoi yksiköilleen ohjeen koota ja julkaista analyyttisen yleiskatsauksen yhteisön jäsenvaltioiden myöntämästä valtion tuesta. Koska ensimmäisen, vuosia 1981-86 koskevan yleiskatsauksen päätelmänä oli, että valtion tukien avoimuutta oli lisättävä, tehtiin päätös yleiskatsauksen tietojen ajantasaistamisesta, mikä tehtiin toisessa, kolmannessa ja neljännessä yleiskatsauksessa, jotka koskivat vuosia 1987-1988, 1989-1990 ja 1991-1992. 2. Viidennessä yleiskatsauksessa ajantasaistetaan olemassa olevat tiedot vuoden 1994 loppuun saakka. Yleiskatsauksessa käsitellään kolmen uuden jäsenvaltion liittymistä edeltäviä vuosia, ja siinä annetaan tietoa yhtiöille myönnetyn valtion tuen sen aikaisesta rakenteesta yhteisön kahdessatoista jäsenvaltiossa. Tämä on ensimmäinen yleiskatsaus, joka on osittain hyötynyt uudesta komission jäsenvaltioille vuonna 1994 ehdottamasta standardoidusta vuosikertomusmenettelystä, joka on nyt otettu käyttöön kokonaisuudessaan. 3. Tämän viidennen yleiskatsauksen julkaiseminen vahvistaa komission sitoumuksen säilyttää avoin politiikka valtion tuen valvonnassa. Avoimuuden korostaminen on komission nykyisen toimintaympäristön vuoksi yhä tärkeämpää sekä itse unionissa että laajemmassa kansainvälisessä yhteydessä. Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja lähestyvä talous- ja rahaliitto vaativat yhä tehokkaampaa valtion tuen valvontaa, koska tällaista tukea voidaan käyttää yhdentymisen yhteydessä poistettujen kaupan esteiden korvaamiseen. Jäsenvaltiot ovat halukkaita osallistumaan sisämarkkinoiden toteuttamiseen ja niiden tulevaan moitteettomaan toimimiseen ainoastaan, mikäli ne ovat varmoja, että kaikki muut jäsenvaltiot noudattavat samoja sääntöjä yritystensä tukemisessa. Myönnettyjä tukimääriä koskevien tietojen kerääminen ja niiden julkaiseminen on yksi, eikä suinkaan vähäisin komission käytettävissä oleva keino osoittaa jäsenvaltioille, että se valvoo tarkasti julkista tukea sekä yleisen että jokaisessa jäsenvaltiossa tapahtuvan kehityksen osalta. Tämä antaa 1 d tarpeen mukaan komissiolle mahdollisuuden mukauttaa politiikkojaan oikeudenmukaisen ja tehokkaan valtion tuen valvonnan toteuttamiseksi ja sopeutua muuttuvaan taloudelliseen ympäristöön. 4. Kansainvälisellä tasolla yhteisö on tehnyt Eurooppa-sopimukset Keski- ja Itä- Euroopan (KIE) maiden kanssa luoden yhteisön ja näiden maiden välille historiallisen yhteyden, jonka tarkoituksena on näiden maiden aikanaan tapahtuva liittyminen unioniin. Näiden siirtymävaiheessa olevien maiden menneisyyden taakka on erityisen raskas. Tämä vaatii lisääntynyttä avoimuutta tukia koskevia omia yleiskatsauksiaan valtion julkaisemalla komissio ja itse asiassa koko Euroopan unioni antaa näille maille konkreettisen esimerkin nykyaikaisilta ja kilpailukykyisiltä markkinatalouksilta tasosta. Tämä helpottaa KIE-maille Eurooppa- odotetusta avoimuuden sopimuksissa asetetun raportointivelvoitteen toteuttamista. tukien osalta. Valtion Yksi yleiskatsauksen tärkeistä tehtävistä on antaa Maailman kauppajärjestölle esimerkki siitä, mitä yhteisö odottaa kauppakumppaneiltaan avoimuuden osalta. Tässä mielessä se täydentää yhteisön ja jäsenvaltioiden Maailman tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 25 artiklan kauppajärjestön mukaisesti tekemiä ilmoituksia. Samalla tavoin yleiskatsaus on esimerkki kumppaneillemme OECD:ssä, jatkaa osallistumistaan teollisuudelle myönnettävän julkisen tuen tutkimiseen. jossa komissio Huomautuksia 5. Tämä viides yleiskatsaus valtion tuista koskee vuosia 1992-1994 ja saattaa ajan tasalle vuosia 1990 - 1992 koskevan neljännen yleiskatsauksen (julkaistu 1995). Yleiskatsaus käsittää yhteisön kahdentoista jäsenvaltion kansalliset tuet seuraaville aloille: tehdasteollisuus, maatalous, kalatalous, kivihiiliteollisuus ja liikenne, joista viimeksi mainittuun kuuluvat rautatiet. Alojen rajaamisen syyt ja käytetyt menetelmät selitetään teknisessä liitteessä (liite I). Tilastoliite (liite II) sisältää tilastollisia perustietoja tehdasteollisuudelle myönnetystä tuesta ja yleisestä tuesta. Liitteessä III annetaan yleiskatsaus yhteisön varoista ja välineistä. 6. Eri jäsenvaltioita keskitytään vuosittaisiin keskiarvoihin kolmivuotiskautena 1992-1994. Vuosien 1990-1992 tiedot on annettu tarvittaessa vertailukohteeksi. tukimäärien arvioinnissa vertailtaessa Edellisten yleiskatsausten mukaisesti vertailtavat ajanjaksot ovat vuoden verran päällekkäin. Jäsenvaltioiden välisessä vertailussa kolmen vuoden päällekkäisten keskiarvojen käyttäminen on ainoa keino tehdä päätelmiä, joita tukevat tilastollisesti riittävän luotettavat luvut. Tämä johtuu siitä, että joidenkin lukujen osalta määrät ovat tällä hetkellä tiedossa ainoastaan yhtä vuotta pidemmiltä ajoilta. Tällaisissa tapauksissa vuosittaiset määrät on keinotekoisesti osoitettava eri vuosille. Lisäksi, viimeisen tilastoidun vuoden (1994) määrät ovat useimmiten väliaikaisia ja, kuten edeltävän yleiskatsauksenkin viimeisen tilastoidun vuoden osalta (1992), jäsenvaltiot tulevat varmasti muuttamaan niitä seuraavien vuosien tietojen tarkistamisen yhteydessä. Tästä johtuva vuosittaisten lukujen lyhyt voimassaoloaika, erityisesti jäsenvaltioiden mukaisesti jaoteltuna, oikaistaan tilastollisesti käyttämällä kolmen vuoden päällekkäisiä keskiarvoja. Edellisen kauden keskiarvojen saattamiseksi vertailukelpoiseksi vuosien 1992 - 1994 keskiarvojen kanssa on vuosien 1990-1992 todelliset luvut ilmoitettu vuoden 1993 hintoina1 (ellei toisin mainita). Yleiskatsauksessa ilmoitetut luvut on siis aina ilmaistu reaalihinnoin2. 7. Vuosia 1993 ja 1994 koskevat luvut koottiin komission yksiköissä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Jäsenvaltiot tarkastivat ne yhdessä vuosia 1990-1992 koskevien lukujen kanssa ja tarpeen mukaan muuttivat niitä. Tämä menetelmä takaa tietojen suhteellisen hyvän luotettavuuden. Kreikan osalta komissio käytti edeltävien yleiskatsausten Kreikkaa koskevien lukujen määrittelyssä lähteenä konsultin tekemää tutkimusta Kreikan valtion tuesta ja julkisista menoista. Tämä tutkimus toimi sittemmin komission yksiköiden arvioiden ja ekstrapolaatioiden perustana. Kreikan viranomaisilta saatujen lisätietojen avulla on Kreikan lukuja voitu tarkentaa. Valitettavasti luvut ovat kuitenkin edelleen arvioita, koska Kreikan viranomaisilta ei saada kattavia tietoja, ja sen vuoksi Kreikkaa koskeviin lukuihin on suhtauduttava varauksella. Tästä syystä ja jäsenvaltioiden edellä mainittuihin vuoden 1992 lukuihin tekemien, joissakin tapauksissa huomattavien, muutosten vuoksi vuosia 1990-1992 koskevat luvut eivät ole samoja kuin neljännessä yleiskatsauksessa julkaistut luvut. Nimellishinnoin ilmaistut teollisuuden tukimäärät ovat tilastoliitteessä (liite II). 3 OSA I - TEHDASTEOLLISUUDELLE MYÖNNETTÄVÄ TUKI Tehdasteollisuudelle myönnettävän tuen määrät ja vaihtelu 8. Tehdasteollisuudelle myönnetään yhteisössä enemmän tukea kuin millekään muulle tässä yleiskatsauksessa käsitellylle alalle; itse asiassa 45 prosenttia tuen yhteismäärästä myönnettiin vuosina 1992 - 1994 tälle alalle. Tämän alan tuen arviointi on siis yleiskatsauksen keskeisenä aiheena. Yhteismäärä yhteisössä 9. Taulukossa 1 esitetään teollisuuden vuotuiset tukimäärät yhteisössä vuosina 1990-1994. Taulukko 1 Teollisuudelle myönnettävä tuki yhteisössä 1990-1994 Vuotuiset arvot kiinteinä hintoina (1993). 1990 1991 1992 1993 1994 Miljoonaa ecua EU 12 43 777 39 827 41 196 43 890 42 830 Vaikka lukuja onkin tulkittava varauksella3, niistä voidaan päätellä, että aiemmin havaittu asteittainen väheneminen vaikuttaa päättyneen. Yleiskatsauksesta ilmenee kokonaismäärän vakiintuminen keskimäärin lähes 43 miljardiin ecuun vuodessa. Vuoden 1990 korkeaa lukua voidaan selittää joillakin kahden jäsenvaltion poikkeuksellisilla tuilla4. 10. Absoluuttiset arvot, vaikka ne koottaisiin yhteisön tasolla, heijastavat ainoastaan rajallisesti ajan kuluessa tapahtuneita kansallisen tukipolitiikan muutoksia. Tämän vuoksi taulukossa 2 esitetään teollisuudelle myönnettävän Katso edellä oleva kohta 6. Italia ja Espanja tukivat eräitä suuria alakohtaisia rakennemuutoksia. 4 tuen prosenttiosuus prosentteina yhteisön sisäisestä tehdasteollisuustuotteiden viennistä. 5 jalostusarvosta tämän alan työntekijää kohden ja Taulukko 2 Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki yhteisössä Vuotuiset arvot 1990 -1994 EU 12 1990 1991 1992 1993 1994 Prosenttia jalostusarvosta 4,0 3,6 3,9 4,2 3,8 Ecua työntekijää kohti* 1 333 1 238 1 318 1 472 1 472 Prosenttia yhteisön sisäisestä 20,1 18,6 19,7 20,8 20,7 viennistä ** vuoden 1993 kiinteinä hintoina * ** yhteisön sisäinen teollisuustuotteiden vienti Jalostusarvoon liittyvä tuki vaihteli neljän prosentin tuntumassa tarkasteltavana ajanjaksona. Tuen määrä teollisuuden työntekijää kohti vaihteli vuoden 1991 1238 ecun ja vuoden 1994 1472 ecun välillä kahtena tarkasteltuna ajanjaksona. Teollisuuden työpaikkojen vähenemisellä on vaikutus tämän mittarin kehitykseen vuodesta 1991 alkaen. Yhteisön teollisuustuotteiden sisäisen viennin arvoon suhteutettu tuki osoittaa myös hiukan kasvua vuodesta 1991 alkaen; tämän osuuden voidaan katsoa mittaavan hyvin kilpailun mahdollista vääristymistä yhteisössä. 11. Taulukoista 1 ja 2 käy ilmi, että todelliset tukimäärät ja kolme yhteisössä myönnetyn teollisuuden tuen mittaamisessa käytettyä tekijää ovat suurelta osin yhtäpitäviä: ne osoittavat, että aiemmin havaittu laskeva suuntaus on muuttunut kokonaistuen määrän vakiintumiseksi tarkasteltuina kahtena ajanjaksona. Tämä näyttäisi ainakin osittain vahvistavan huolen siitä, että vallitsevat huonot taloudelliset edellytykset sekä yhtenäismarkkinoiden aiheuttaman kilpailun täysimittainen vaikutus voivat houkutella hallituksia turvautumaan valtion tukeen. Koska pieni, mutta määrällisesti vaikeasti ilmaistava tukimäärien osa on osoitettava palvelualalle (kauppa, huolto, konsultointi), esitetyt luvut voivat olla hieman yliarvioituja. 5 Jäsenvaltioiden vertailu Taulukko 3 Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki Vuotuiset keskiarvot 1990-1992 ja 1992-1994 Prosenttia Ecua työntekijää kohti * Miljoonaa ecua* jalostusarvosta 1990-1992 1992-1994 1990-1992 1992- 1994 1990- 1992 1992-1994 7,9 1,9 3,5 4,8 2,8 4,8 12,5 10,5 2,1 2,7 2,7 8,9 3,5 2,5 4,6 1,4 1,7 3,3 3,5 8,4 2,9 2,1 4,4 0,8 3015 639 1514 921 5415 1785 605 1114 1271 2397 1669 994 514 439 1773 1017 2012 553 11610 1588 571 1350 1837 2379 1267 822 480 279 2297 337 1331 511 13965 17410 7373 6592 1180 1738 5280 314 4156 13254 1035 1494 6006 463 12321 11529 62 1003 618 2484 48 812 568 1433 Belgia Tanska Saksa -Vanhat osavaltiot -Uudet osavaltiot Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta 12 jäsenvaltion EU 3,8 4,0 1296 1419 41600 42639 * 1990 -1992 keskiarvot vuoden 1993 hintoina jäsenvaltioissa6 12. Taulukossa 3 vertaillaan teollisuudelle myönnettävän tuen keskimääräistä tasoa ja 1992-19947 prosentteina eri bruttojalostusarvosta ja tuen määränä teollisuuden työntekijää kohti. Lisätietona on avun todellinen määrä reaaliarvoina. vuosina 1990-1992 Saksa on jaettu vanhoihin ja uusiin osavaltioihin Saksan eri alueiden erilaisen kehityksen osoittamiseksi. Maassa on käynnissä ennennäkemätön muutosprosessi uusien osavaltioiden talouksien sopeuttamiseksi markkinatalouteen. Kuten edellä kohdassa 6 selitettiin, luotettava yksityiskohtaisen jäsenvaltioiden mukaisen jaottelun vertaaminen tarkastelujaksojen välillä on mahdollista ainoastaan mikäli käytetään kolmen vuoden päällekkäisiä keskiarvoja. 6 Tuen määrissä on huomattavia eroja yksittäisten jäsenvaltioiden välillä. Kaaviossa I on yleiskatsaus tilanteesta, jossa tuen määrät osoitetaan teollisuuden tukena suhteessa jalostusarvoon. Kaavio I Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki prosentteina jalostusarvosta (keskiarvot 1990 -1992 ja 1992 -1994) 14 T B DK D GR D1990-1992 1992-1994 Korkeimmat tuen määrät ovat Kreikassa ja Italiassa. Nämä valtiot ovat huomattavasti yhteisön keskiarvon yläpuolella. Kuten edellä mainittiin, Kreikan lukuihin liittyvä jatkuva epävarmuus ei vielä mahdollista yksityiskohtaisempaa arviointia. Portugali, Belgia ja Saksa ovat yhteisön keskiarvon yläpuolella ja Irlanti, Ranska, Luxemburg ja Tanska ovat hieman sen alapuolella. Alhaisimmat teollisuudelle myönnettävät tuet ovat alenevassa järjestyksessä Alankomaissa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kaikissa näissä maissa tuki on huomattavasti yhteisön keskiarvon alapuolella ja laskussa edelliseen kauteen verrattuna. Tilastotietojen puuttumisen vuoksi tuen prosenttiosuutta jalostusarvosta ei ole voitu laskea yhdistyneen Saksan kahden selkeästi erillisen alueen osalta. 13. Tuki työntekijää kohti on Italiassa huomattavasti korkeampi kuin muissa jäsenvaltioissa. Myös Saksan ja Irlannin tuet ovat korkeita. Saksan uusien osavaltioiden erittäin korkea luku johtuu sekä Treuhandin myöntämästä merkittävästä tuesta että työntekijöiden määrän jyrkästä laskusta. Tämän luvun kasvu edelliseen tarkastelujaksoon verrattuna kuvastaa sitä seikkaa, että Saksan vuonna 1990 tapahtunutta yhdentymistä seuranneen jälleenrakennuksen voimakkain vaikutus ajoittui tälle tarkastelujaksolle. Sitä vastoin tuki työntekijää kohti on laskenut Saksan vanhoissa osavaltioissa. Belgia on yhteisön keskiarvon yläpuolella, ja Ranska ja Luxemburg hieman sen alapuolella. Vähiten tukea myöntävät alenevassa järjestyksessä Tanska, Alankomaat,Espanja, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta. 14. Yleisenä päätelmänä tukien vaihteluista jäsenvaltioiden välillä voidaan sanoa, että yksittäisten maiden välillä on edelleen merkittäviä eroja. Neljän suurimman talouden vertailu osoittaa, että Italian tuen prosenttiosuus jalostusarvosta on yli kymmenen kertaa korkeampi kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kaksi ja puoli kertaa korkeampi kuin Ranskassa ja 1,8 kertaa korkeampi kuin Saksassa. Vertailtaessa tukea ecuina työntekijää kohti voidaan havaita samat erot. Havaitut poikkeavuudet keskeisten jäsenvaltioiden välillä heijastavat niiden eri näkökulmia valtion tukiohjelmien käytössä, ja eivät tässä mielessä ole kovin hälyttäviä. Tutkittaessa yhteisön yleisiä eroja koheesiorahaston tuen kannalta ovat tulokset kuitenkin huolestuttavia. Näiden neljän jäsenvaltion ja neljän koheesiomaan - Espanjan, Irlannin, Portugalin ja Kreikan - välinen suora vertailu paljastaa, että teollisuuden tukemisen suhteellinen merkitys kasvaa keskeisemmissä jäsenvaltioissa. Neljässä suuressa taloudessa tuen prosenttiosuus jalostusarvosta oli 3,7 prosenttia vuosina 1990-1992 ja 4,2 prosenttia vuosina 1992-1994, kun taas koheesiomaissa sama osuus laski 3,3 prosentista 2,9 prosenttiin vastaavana aikana. Taulukosta 3 ilmenee lisäksi, että näille neljälle koheesiovaltiolle myönnetyn tuen määrä laskee yli 10 prosentista alle 9 prosenttiin teollisuudelle myönnettävän tuen yhteismäärästä yhteisössä, kun taas neljän suuren talouden osuus tästä avusta kasvoi vuosien 1990 - 1992 noin 82 prosentista 85 prosenttiin vuosina 1992-1994, vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan myöntämä tuki laski tänä aikana 42 prosenttia ja Italian antama tuki laski 6 prosenttia. Koheesiomaiden osalta tilanne on pahentunut erityisesti Espanjassa. Espanjan osuus EU:n väestöstä on 10 prosenttia ja tavoitteen 1 mukaisiin kuuluvien alueiden väestöstä 25 prosenttia, mutta Espanjan osuus teollisuudelle myönnetystä kokonaistuesta on vain 3,5 prosenttia ja on toiseksi viimeisellä sijalla Yhdistyneen kuningaskunnan jälkeen, jos tuki ilmaistaan prosentteina bruttojalostusarvosta tai tukena kohti työntekijää. Ne neljä jäsenvaltiota, joissa kansallinen julkinen tuki - Saksa, Ranska, Tanska ja Irlanti - on kasvussa, vastasivat yli 48 prosentista kaikesta yhteisössä myönnetystä teollisuustuesta vuosina 1992-1994 ja noin 57 prosentista vuosina 1992-1994. Samaan aikaan kansallinen julkinen tuki teollisuudelle laski muissa jäsenvaltioissa lähes 3 500 miljoonalla eculla. Tämä epätasapaino ei edistä taloudellista lähentymistä ja osoittaa, että taloudellista ja sosiaalista koheesiota on parannettava. Tässä yhteydessä on huomattava, että kansallisen valtion tuen lisäksi teollisuus saa yhteisön tukea rakennerahastojen välityksellä (katso liite II, kaavio A1). Näiden instrumenttien tehokkuus kuitenkin edellyttää, ettei valtion tukitoimien käytön epätasapainoinen kehitys jäsenvaltioissa muodostu niitä tärkeämmäksi. Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävä tuki 15. Teollisuuden osa-alueen, laivanrakennusteollisuuden, tuen myöntämisestä säädetään myönnettävää tarkasteltavana tukea koskevassa seitsemännessä direktiivissä8, ajanjaksona laivanrakennusteollisuudelle jota on sovellettu 1. tammikuuta 1991 alkaen. Taulukossa 4 käsitellään sopimuskohtaista toimintatukea, joka kattaa uusien laivojen rakentamisen, tuotantosuunnan muutokset ja kalastusalukset, ja siten heijastaa tuen intensiteettiä, jolle komissio asettaa enimmäismäärän laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää tukea koskevan direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä. Nykyisen direktiivin mukainen tuen enimmäismäärä on 4,5 prosenttia sopimusarvosta sekä sopimusarvoltaan alle 10 miljoonan ecun arvoisten laivojen ja tuotantosuunnan muutoksen osalta, ja yhdeksän prosenttia sopimusarvoltaan yli 10 miljoonan ecun arvoisten laivojen osalta. Toimintatuen lisäksi laivanrakennusteollisuus voi saada tukea rakennemuutokseen ja yksityistämiseen (jälkimmäinen koskee ainoastaan Saksan uusia osavaltioita). Tarkastelujaksona rakennemuutostukea annettiin yhteensä 800 miljoonaa ecua Belgialle, Kreikalle ja Espanjalle. Saksan uusien EYVLN:oL380, 31. 12. 1990 osavaltioiden saama yksityistämistuki vuosina 1992-1994 oli noin 1 380 miljoonaa ecua. Verrattaessa laivanrakennusteollisuuden kokonaistukea alan jalostusarvoon voidaan päätellä, että kyseessä on voimakkaasti tuettu ala. Kuten edellä taulukosta 3 kävi ilmi, koko tehdasteollisuuden tuki vastasi neljää prosenttia alan jalostusarvosta, kun taas laivanrakennuksen osa-alalla tuki kattaa 26 prosenttia alan jalostusarvosta. Yhteisön keskiarvo laski voimakkaasti vuosien 1988-1990 34 prosentin osuudesta jalostusarvosta 24 prosenttiin vuosina 1990-1992 ja nousi hieman 26 prosenttiin vuosina 1992-1994. laivanrakennusteollisuuden tuelle teollisuuden osa-alan, terästeollisuuden, osalta Toisen tuen antamista tarkastelujakson aikana säädeltiin vuonna 1991 annetulla terästeollisuudelle myönnettävää tukea koskevilla viidensillä säännöillä. Sen jälkeen, kun alan tuki oli asteittaisesti poistettu melkein kokonaan edellisen tarkastelujakson aikana vuonna 1994 EHTY:n vahvisti muodollisesti (1990-1992), perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisia ja koskivat joissakin rakennemuutospäätöksiä, jotka yksityistämispäätöksiä, tapauksissa komissio terästeollisuusyrityksiä Saksan uusissa osavaltioissa, Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa. Yhteensä tukea myönnettiin noin 2 900 miljoonaa ecua vuonna 1994. Luku ei sisällä tukea, jota myönnettiin alalle muita tarkoituksia varten, kuten T&K:een, alueelliseen kehittämiseen ja ympäristönsuojeluun. 10 Taulukko 4 Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävä tuki vuosina 1992-1994 prosenttina sopimusarvoista laivojen 1992 1993 1994 Pienet Suuret Yht. Pienet Suuret Yht. Pienet Suuret Yht. laivat* 0,0 laivat** 0,0 0,0 4,5 0,0 4,2 0,0 4,0 0,0 4,4 8,5 8;5 0,0 8,3 0,0 7,5 0,0 9,0 ; Belgia i Tanska Saksa j Uudet \ osavaltiot*** I Ranska ! Espanja | Kreikka Italia ! Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta EU 10**** laivat 4,3 laivat 8,5 4,5 4,4 7,6 7,3 0,0 8,5 8,2 6,0 7,3 6,6 4,1 4,1 laivat 0,0 laivat 4,3 0,0 5,0 0,0 4,3 9,0 9,0 0,0 8,3 5,9 4,3 0,0 4,5 9,0 8,5 4,7 3,8 4,5 4,1 3,8 3,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 6,1 4,5 8,5 6,2 4,5 4,3 7,3 ; 6. 1 ! 9,0 I 6,6 I 8. 2 | 3,8 ! 8,8 ; 1-1 ! 8,1 6,8 9,0 8,3 9,0 4,5 8,8 0,9 4,3 7,8 4,1 7,7 6,6 | Pienikokoisiksi laivoiksi katsotaan sopimusarvoltaan alle 10 miljoonan ecun arvoiset laivat. Näiden osalta tuen laivanrakennusta enimmäisintensiteetti on 4,5 prosenttia sopimusarvosta. koskevan seitsemännen direktiivin mukaisen Suurikokoisiksi laivoiksi katsotaan sopimusarvoltaan yli 10 miljoonan ecun arvoiset laivat. tuen laivanrakennusta Näiden osalta enimmäisintensiteetti on 9,0 prosenttia sopimusarvosta. koskevan seitsemännen direktiivin mukaisen Neuvoston direktiivin n:o 92/68/ETY mukaisesti 31. joulukuuta 1993 asti entisen Saksan demokraattisen ja - muuntamistoiminnan toimintatuki katsottiin yhteismarkkinoille soveltuvaksi 36 prosenttiin asti vuotuisesta liikevaihdosta. Tämän säädöksen mukaisesti annettu tuki ei sisälly tähän taulukkoon, vaan se on ilmoitettu kohdassa 15. tasavallan alueella telakoiden saama laivanrakennuksen toimivien Irlannilla ja Luxemburgilla ei ole laivanrakennusteollisuutta. Huomaa lisäksi, että viiva tarkoittaa puuttuvia tietoja, kun taas nolla tarkoittaa joko tuen tai toiminnan puuttumista. 11 Tukimuodot 16. Taulukossa 5 annetaan yleiskuva eri tyyppisten tukimuotojen käytöstä jäsenvaltioissa. Taulukko 5 Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki 1992-1994 Tukimuodon mukainen jaottelu prosentteina myönnetyn teollisuustuen kokonaismäärästä Ryhmä A Ryhmä B Ryhmä C Ryhmä D TUKIMUOTO prosenttia Avustukset Vero Pääoma- Halpakor Vero- Takuut YHT. vapautukset osakkuudet koiset lainat lykkäykset Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta EU 1 2 ( %) 37 94 41 54 86 46 79 42 93 78 72 87 48 45 2 25 20 0 19 6 38 0 13 21 6 26 1 0 0 0 0 12 8 14 0 0 0 0 6 lainat 9 3 21 13 12 5 3 5 7 2 1 2 12 0 0 1 0 0 2 0 0 0 0 0 1 1 8 1 11 13 2 15 3 0 0 7 5 4 8 o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o 100 Avustukset ja verovapautukset, jotka on tässä yleiskatsauksessa luokiteltu A; ryhmän tukimuodoiksi, ovat selvästi yleisimmin käytetyt tukimuodot yhteisössä. Tässä ryhmässä suoria avustuksia käytetään useammin kuin verohelpotuksia. Tämä voidaan selittää sillä, että ensin mainittu tukimuoto on jälkimmäistä joustavampi. Koska avustuksien käyttäminen on parlamentaarisen menettelyn kannalta helpompaa kuin verolakien muuttaminen, hallitukset suosivat tätä ensin mainittua tukimuotoa. 17. Valtion pääomaosakkuuteen perustuva tukeminen, joka on luokiteltu ryhmään B, on kuusi prosenttia koko teollisuudelle myönnettävästä tuesta Euroopan 12 unionissa; tämän tyyppiseen tukeen käytetyt summat ovat suhteellisen pieniä, koska vuosina 1992-1994 suoritettiin hyvin vähän sellaisia rahansiirtoja julkisten yritysten pääomaosakkuuksina, jotka sisälsivät tukea. 18. Ryhmään C luokitellut tukimuodot eli halpakorkoiset lainat ja verolykkäykset ovat tärkeitä tukimuotoja Saksassa ja Espanjassa. Jäsenvaltiot yleensä välttävät näitä tukimuotoja koska ne muodostavat raskaan taakan talousarviolle. Halpakorkoisia lainoja koskevat luvut kattavat ainoastaan tukiosan; tämän tukiosan edellyttämät talousarvion bruttovarat ovat paljon korkeammat. Tämä selittää tuen pienen osuuden yhteisössä. Jäsenvaltiot vähentävät lainojen kustannuksia mieluummin antamalla korkotukea. tyyppisen tämän Verolykkäykset, jotka enimmäkseen koostuvat nopeutetuista poistoista ja verovapaiden varausten muodostamisesta, ovat vähiten käytetty tukimuoto yhteisössä. Ainoastaan Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta antavat tällaista tukea. 19. Ryhmään D takuita kuuluvia pelastus- ja keskisuurten käytetään pääasiassa ja rakenneuudistustoimenpiteissä sekä pienten yritysten kehityksen edistämiseksi. Vaikka niiden osuus teollisuudelle myönnettävästä tuesta on keskiarvoltaan kolmanneksi pienin, osuus on merkittävä Ranskassa, Saksassa ja Belgiassa. Takuina annettavan tuen osuuden laskeminen on erityisen vaikeata, minkä vuoksi se ei pääomaosakkuuden ohella ole kovinkaan avoin valtion tuen muoto. Aikaisemmissa yleiskatsauksissa ei pyritty laskemaan tukiosaa etukäteen vaan huomioon otettiin aikaisempien takuiden mukaisiin vaateisiin tarkastelujaksolla käytetty määrä. Kuten jäljempänä kohdassa 27 yksityiskohtaisesti selvitetään, on tästä käytännöstä on poikettu Treuhand- toimenpiteissä. 13 Kaavio II Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki Vero- ja talousarviomenojen mukainen jaottelu 1992-1994 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% DK D GR IRL I NL O Talousarviomenot • Veromenot 20. Kaaviossa II tuki jaotellaan teollisuudelle myönnettävä rahoitusmuodon mukaan. Talousarviomenot, joihin kuuluvat avustukset, pääomaosakkuudet, halpakorkoiset lainat ja takuut, on suosituin tuen rahoitusmuoto Euroopan unionissa. Tämä koskee erityisesti Luxemburgia ja Espanjaa, missä kaikki tuet rahoitetaan talousarviosta, ja Tanskaa, Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa, missä yli 90 prosenttia rahoitetaan talousarviosta. Sitävastoin veromenoja, ts. verovapautuksia ja verojen lykkäyksiä, käytetään laajalti Belgiassa, Italiassa, Saksassa ja Ranskassa. 14 Tuen tavoitteet 21. Teollisuudelle myönnettävä tuki on luokiteltu myös niiden (yleisten) tavoitteiden mukaisesti, joille tukea on myönnetty, ja tuettavan alan mukaisesti seuraavasti: - Laaja-alaiset tavoitteet9 - Tutkimus ja kehittäminen - Ympäristönsuojelu - Pienet ja keskisuuret yritykset - Kauppa/vienti - Energiansäästö - Yleinen investointi - Muut tavoitteet - Erityisalat10 - Laivanrakennusteollisuus - Terästeollisuus - Muut alat - Alueelliset tavoitteet - 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset alueet - 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset alueet - (Ainoastaan Saksan osalta) Berliinille ja Zonenrandille myönnetyt tuet. Tuen luokittelu on monissa tapauksissa hieman sattumanvaraista, koska on päätettävä, mikä jäsenvaltion ilmoittamista tavoitteista katsotaan ensisijaiseksi tavoitteeksi. Joissakin jäsenvaltioissa tutkimus- ja kehitystuki myönnetään alakohtaisten ohjelmien välityksellä, toisissa erityisalojen tuki on rajoitettu jne. Ensisijaiset koskemaan ainoastaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä tavoitteet eivät myöskään anna todellista kuvaa lopullisista edunsaajista: hyvin suuri osa alueellista tukea itse asiassa maksetaan pienille ja keskisuurille yrityksille, tutkimus-ja kehitystukea maksetaan erityisaloille jne. Tämän vuoksi voidaan tehdä ainoastaan hyvin varovaisia päätelmiä yhdestä tavoitteesta toiseen ajan kuluessa tapahtuneista muutoksista ja erityisesti taulukossa 6 tavoitteiden eroista jäsenvaltioiden välillä. Seuraavassa 9 ^ Koulutus- ja työllisyystoimenpiteitä ei lasketa mukaan. Katso liite I, kohta 14. Luokittelu sisältää teollisuusalakohtaisia hankkeita ja komission valvomia yksittäisiä tukitoimenpiteitä. 15 teollisuudelle myönnetty tuki jaotellaan tavoitteiden mukaisesti vuosina 1992 - 1994, ja taulukossa 7 käsitellään jäsenvaltioiden kolmessa ensisijaisessa tavoitteessa ajan kuluessa tapahtuneita muutoksia. 22. Taulukon 6 lukujen mukaan enemmän kuin 50 prosenttia teollisuudelle myönnettävästä tuesta unionissa koski alueellisia tavoitteita. Enemmän kuin 80 prosenttia tästä tuesta myönnetään aluille, joiden elinolosuhteet ovat erityisen epäsuotuisat, niin kutsutuille perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisille alueille11. 23. Laaia-alaisille tavoitteille myönnettävä tuki on toiseksi merkittävin tavoite. Näistä tavoitteista tutkimus ja kehittäminen12 katsotaan tärkeimmäksi. Vaikka useimmiten tavoitteiden mukainen kyseisten laaja-alaisten tuki on kiistattomasti yhteisön edun mukaista, sen haittapuolena on se, että tuen vaikutusta kilpailuun on usein vaikea arvioida, koska sen ala- ja aluekohtaisista vaikutuksista on vain vähän tai ei ollenkaan tietoa. Näin on erityisesti yleisissä investointiohjelmissa (jotka edelleen kattavat 1,6 prosenttia teollisuudelle myönnettävästä tuesta yhteisössä verrattuna edellisen tarkastelujakson 2,1 prosenttiin), joiden tavoitteet on niin heikosti määritelty, ettei minkäänlaista yleistä arviota voida tehdä, ja komission on tutkittava kaikki suurimmat hakemukset. Sisämarkkinoiden toiminnan kannalta tällaisten yleisten ohjelmien olemassaoloa on siten yhä vaikeampi perustella. 24. Enemmän kuin 15 prosenttia teollisuudelle myönnettävästä tuesta yhteisöstä myönnetään erityisaloille. Sen jälkeen, kun terästeollisuudelle myönnettävä tuki oli vuonna 1991 annettujen tiukkojen terästeollisuuden tukea koskevien sääntöjen mukaisesti edellisen tarkastelujakson aikana melkein kokonaan poistettu (1990-1992), komissio teki vuonna 1994 EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisia päätöksiä, joilla mahdollistettiin tuen antaminen terästeollisuuden rakennemuutokseen, kuten vuosien 1992- 1994 luvut osoittavat. 25. Jäsenvaltioiden tilanne tehdasteollisuudelle myönnettävän tuen kokonaismuodostumisessa on seuraava: Belgiassa laaja-alainen tuki muodostaa valtaosan tukimenoista (82 prosenttia), mikä on huomattavasti Euroopan unionin keskiarvon 11 12 Luettelo näistä alueista on liitteessä I, kohta 9. 2. Liitteen I kohdassa 11. 1 esitetyistä syistä tutkimusta ja kehittämistä koskevat luvut taulukossa 6 ovat varmasti aliarvioituja. 16 yläpuolella. Pienet ja keskisuuret yritykset ja energiansäästö ovat huomattavimman laaja-alaiset tavoitteet. Alakohtainen tuki (3 prosenttia) on hyvin vähäistä kun taas alueellisen tuen osuus (15 prosenttia) on suhteellisen korkea maantieteellisesti pienelle jäsenvaltiolle, jossa ei ole yhtään perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista alueita. Tanskassa suurin osa tuesta on laaja-alaista (72 prosenttia) ja koostuu pääasiassa T&K-tuesta ja energiansäästötuesta. Erityisalojen tuki (25 prosenttia) on suurimmaksi osaksi laivanrakennusteollisuuden tukea. Aluepolitiikka kolmen prosentin osuudellaan ei ole merkittävä. Saksassa laaja-alaisten tavoitteiden mukaiset tuet muodostavat 15 prosenttia, mikä on vähän Euroopan unionin keskiarvoon verrattuna. Melkein kaksi kolmannesta tästä tuesta käytetään pk-yrityksiin ja tutkimukseen. Alakohtainen tuki (5 prosenttia) on myös vähäistä. Merkittävin osuus on alueellisella tuella (80 prosenttia), josta ylivoimaisesti suurin osa muodostuu perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesta tuesta uusille osavaltioille (mukaan lukien Treuhandanstaltin kautta myönnetty tuki). Tämän tuen reaaliarvo on kasvanut huomattavasti edellisestä tarkastelujaksosta. Kreikan luvut ovat valitettavasti liian epäluotettavia yksityiskohtaisen arvion tekemiseksi. Espanjassa 40 prosenttia tuesta käytetään laaja-alaisten tavoitteiden mukaisesti, pääasiassa pk-yrityksiin sekä tutkimukseen ja kehittämiseen. Alakohtainen tuki kattaa 43 prosenttia koko teollisuuden tuesta ja on siten korkein alakohtaisen tuen osuus yhteisössä. Alueellinen tuki on 16 prosentin osuudellaan hyvin alhainen. Ranskassa 44 prosentilla teollisuudelle myönnettävästä tuesta on laaja- alaiset tavoitteet. Merkittävä osa tuesta osoitetaan erityisaloille (38 prosenttia),. vaikka joissakin tai myönnetään veroluonteisten maksujen muodossa13. Alakohtaisen kasvu selittää Ranskan tapauksissa kohteena on T&K tuen kokonaismäärän kasvun. Aluepolitiikan tuki tuen osuus (18 prosenttia) on vähemmän merkittävä. 13 Veroluonteiset maksut ovat tietyn alan joidenkin toimenpiteiden rahoittamiseksi kerättyjä alakohtaisia veroja. 17 Irlannissa alueellinen tuki (73%) muodostaa suurimman osan tukimenoista ja on kasvanut huomattavasti edellisestä tarkastelujaksosta. Irlannin osuuden kasvu teollisuudelle myönnettävän tuen kokonaismäärästä yhteisössä on yhteisön suuremman yhteenkuuluvuuden tavoitteen mukainen. Laaja-alaiset tavoitteet kattavat 15 prosenttia tukimenoista ja 11 prosenttia tuesta myönnetään erityisaloille. Italiassa laaja-alaisten tavoitteiden mukaisen tuen osuus on 27 prosenttia. Merkittävin tukimuoto on alueellinen tuki (50 prosenttia). Melkein kaikki alueellinen tuki myönnetään perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisille alueille Mezzogiornoon. Alakohtainen tuki on 22 prosenttia. Luxemburgissa merkittävin osuus on alueellisella tuella (70 prosenttia), jota seuraavat pk-yritysten tuki (17 prosenttia) ja T&K-tuki (8 prosenttia). Alankomaissa laaja-alaisten tavoitteiden mukaisen tuen (74 prosenttia) osuus on ylivoimaisesti suurin ja huomattavasti Euroopan unionin keskiarvon yläpuolella. Laaja-alaisten tavoitteiden mukaisesta tuesta energiansäästö ja T&K saavat suurimman osan. Erityisalojen tuki on 11 prosenttia koko tehdasteollisuudelle myönnettävästä tuesta. Kuten Belgiassakin alueellisen tuen osuus (15 prosenttia) on suhteellisen merkittävä maantieteellisesti pienessä jäsenvaltiossa, jossa ei ole yhtään perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista aluetta. Portugalissa alakohtaisten tukien osuus on korkea, 45 prosenttia. Laaja- alaisten tavoitteiden mukainen tuki (29 prosenttia) käytetään melkein kokonaan yleisiin investointeihin ja muihin tavoitteisiin. Viimeksi mainitut ovat suurimmalta osaltaan komission yhteisrahoittamia ja muistuttavat perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisille alueille annettua aluetukea, koska komissio katsoo Portugalin koko alueen, kuten Irlannin ja Kreikan, olevan 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen alue. Yhdistyneessä kuningaskunnassa alueellinen tuki (48 prosenttia) on merkittävin tukimuoto. Tuki menee suurimmalta osaltaan Pohjois-lrlantiin, joka on 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen alue. Pohjois-lrlannin tuki on suurin yksittäinen teollisuudelle myönnettävän tuen muoto 18 Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Laaja-alaisten tavoitteiden mukainen tuki kattaa 35 prosenttia, josta T&K-tuki on tärkein osa-alue. Alakohtainen tuki on 17 prosenttia teollisuudelle myönnettävistä tuista. 19 Taulukko 6 Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki 1992-1994 Tuen ala-ja tavoitekohtainen jaottelu ALA / TAVOITE B DK D GR E F IRL I L NL p UK EU 12 Laaja-alaiset tavoitteet 82 72 15 60 40 44 15 27 30 74 29 35 30 Tutkimus ja kehittäminen Ympäristönsuojelu Pk-yritykset Kauppa Energiansäästö Yleinen investointi Muut tavoitteet Erityisalat Laivanrakennus Muut alat Alueelliset tavoitteet - 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset alueet - 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset alueet - Saksa: (Berlin/Zonenrand) 7 1 15 13 14 3 30 3 2 1 15 15 0 30 8 3 9 23 0 0 25 21 5 3 3 0 4 1 5 0 2 0 3 5 3 2 80 3 68 9 1 0 12 11 0 4 31 19 13 6 21 0 21 11 3 12 1 2 6 5 43 12 31 16 13 4 18 1 3 19 0 2 0 38 1 37 18 9 9 2 0 5 6 2 0 0 11 0 11 73 0 73 2 0 8 10 1 2 3 22 2 20 50 2 48 8 4 17 1 0 0 0 0 0 0 70 70 0 26 6 6 2 27 4 3 11 1 10 15 15 0 3 0 0 0 1 12 12 45 1 44 26 0 26 16 0 7 7 0 3 0 17 0 17 48 17 32 7 1 6 7 2 2 5 17 3 14 53 5 45 4 YHTEENSÄ 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 20 Taulukko 7 Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki 1990-1992 ja 1992-1994 Päätavoitteiden mukainen jaottelu Laaja-alaiset tavoitteet Erityisalat Alueelliset tavoitteet prosenttia 1990- 1992 1992-1994 1990- 1992 1992- 1994 1990- 1992 1992- 1994 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta EU 12 62 67 16 61 39 66 31 25 30 73 57 50 35 82 72 15 60 40 44 15 27 30 74 29 35 29 29 31 3 10 49 17 0 18 0 10 33 18 15 3 25 5 19 43 38 11 22 0 11 45 17 17 9 2 81 29 12 17 69 57 70 17 10 31 50 15 3 80 21 16 18 73 50 70 15 26 48 53 26. Tarkasteltaessa teollisuudelle myönnettävän tuen jakautumisen kehittymistä ajan kuluessa eri päätavoitteiden osalta voidaan taulukosta 7 havaita, että laaja-alaisten tavoitteiden mukaisen tuen taso Euroopan unionissa on jatkanut laskuaan 40 prosentista vuosina 1988-1990 (katso neljäs yleiskatsaus valtion tuista Euroopan yhteisössä) 35 prosenttiin vuosina 1990-1992 ja 30 prosenttiin vuosina 1992-1994. Alueellisen tuen osuus on jatkanut kasvuaan, ja alakohtainen tuki on edellisen tarkastelujakson laskun jälkeen noussut Ranskassa ja Italiassa tapahtuneen huomattavan kasvun vuoksi. Lievä siirtyminen laaja-alaisten tavoitteiden mukaisesta tuesta alakohtaiseen tukeen on kilpailun näkökulmasta huolestuttavaa. Molempia tukimuotoja voidaan tietysti käyttää teollisuuspolitiikan enemmän tai vähemmän salaisiin ja epätoivottuihin tarkoituksiin (kansallisesti merkittävien yksittäisten yritysten tukemiseen tai sellaisten kokonaisten alojen suojeluun, joiden 21 väitetään olevan kansallisesti tärkeitä), joilla on tällöin erityisen vääristävä vaikutus kilpailuun. Edellä mainittuja yleisiä investointitukia lukuun ottamatta, kaikille talouden osa-aloille annettu laaja-alaisten tavoitteiden mukainen tuki soveltuu huonommin alojen suojaamiseen kilpailua vääristävällä tavalla kuin alakohtainen tuki. Taulukosta 8 ilmenee merkittävä kasvu sen yksittäisille yrityksille myönnetyn tuen määrässä, joka ei kuulu laaja-alaisten, alakohtaisten tai alueellisten tavoitteiden mukaiseen tukeen. Tästä seuraa, että harvalukuisetkin merkittävän suuruiset yksittäiset tuet muodostavat suhteettoman suuren osuuden myönnetystä kokonaistuesta. Tällaisen tilapäisen "ad hoe" -tuen osuus koko yhteisön teollisuudelle myönnetystä kokonaistuesta kasvoi 7 prosentista vuonna 1990 36 prosenttiin vuonna 1994. Tämä tuki koostuu pääasiassa yhtiöiden pelastamiseen ja rakennemuutokseen tarkoitetusta tuesta ja Treuhandanstaltin myöntämistä tuista. Taulukko 8 Teollisuudelle myönnetyt valtion tuet yhteisössä 1990-1994 Vuotuiset arvot kiinteinä hintoina (1993) 1990 1991 1992 1993 1994 Miljoonaa ecua Määrä tilapäiset tapaukset 43777 39827 41196 43890 42830 mukaan lukien Määrä ilman tilapäisiä tapauksia 40614 34590 34282 31821 27344 Tilapäisten "ad h o e" tapausten osuus 7 13 17 27 36 Saksan valtion tuki uusille osavaltioille 27. Saksan liittotasavallan yhdistyminen on ollut erityisen merkittävää yhteisön valtiontukipolitiikan taloudellisen järjestelmän omaavaa saksalaista valtiota on sulautunut: pääasiassa yksityisyritteliäisyyteen perustuva hajautettu markkinatalous ja valtion kannalta. Kaksi täysin erilaisen 22 valvoma keskitetty suunnitelmatalous, joka jätti perinnöksi riittämättömän infrastruktuurin ja kilpailukyvyttömät yritykset. Itä-Saksan keskitetyn suunnitelmatalouden yhdentymistä sisämarkkinoihin on helpotettu joillakin liitteen II taulukossa A3 esitetyillä tukitoimilla. Vuosina 1992-1994 uusien osavaltioiden teollisuudelle myönnettävä tuki saavutti yli 13 250 miljoonan ecun vuosittaisen keskiarvon, kasvaen edellisen tarkastelujakson 6 600 miljoonasta ecusta (eli 76 prosenttia Saksan koko teollisuudelle myönnetystä tuesta, kasvaen edellisen jakson 47 prosentista). Uusille osavaltioille myönnettävää tukea on osittain korvannut vanhoille osavaltioille myönnetyn tuen jyrkkä lasku, 8 500 miljoonasta ecusta vuosina 1988-1990 7 400 miljoonaan ecuun vuosina 1990-1992 ja 4 150 miljoonaan ecuun vuosina 1992-1994. Valtion yritysten yksityistämisen osalta tarkastelujakson aikana tukea myönnettiin myös Treuhandanstaltin (THA), entisen Itä-Saksan julkisten yhtiöiden hallinnointia, mukauttamista ja yksityistämistä varten perustetun valtion holding-yhtiön välityksellä. Komission vuosina 1991 ja 1992 tekemien THA:n tukea koskevien päätösten mukaisesti osa näistä tuista voi olla valtion tukea. Tämä tuli yleensä kyseeseen silloin, kun THA takasi pankkialan myöntämiä markkinakorkoisia lainoja yleensä alhaisen luokituksen omaaville yrityksille. THA vastaavasti otti itse markkinakorkoisia lainoja ja myönsi sitten lainoja yrityksille vastaavalla korolla. Takuiden tukiosan arvioimisessa käytetyn menetelmän vuoksi (katso liite I) tukiosa näkyy yleiskatsauksessa vasta kun takuu on maksettu. Vastaavasti markkinakorkoisen lainan tuki näkyy vasta, jos ja kun kyseiset lainat annetaan anteeksi ja siten muuttuvat avustuksiksi. Komissio katsoo, että tällä menetelmällä THA:n myöntämien takuiden ja lainojen tukiosa tulee aliarvostetuksi viidennen yleiskatsauksen tarkastelujaksona. Vaara siitä, että THA:n hallinnoimien yritysten ostaja ei ota kaikkia THA:n myöntämiä tai takaamia lainoja hoitaakseen, on hyvin todellinen ja kasvaa vuosien myötä. Mikäli ostaja oli jättänyt avoimeen ja ilman ehtoja olevaan tarjouspyyntöön korkeimman tarjouksen - johon sisältyi lainojen raukeaminen - hinnan ei voida katsoa sisältävän tukea. Tämän seurauksena niiden takuiden ja lainojen tukiosat, jotka THA on myöntänyt ennen kyseisten yritysten yksityistämistä, eivät lainkaan näkyisi katsauksessa. Edellä mainittuun menetelmään on siis tehtävä poikkeus THA:n tapauksessa. Tätä tukee 23 myös se seikka, että yritysten myyminen muille kuin korkeimman tarjouksen jättäneille sisältää myös tukea, jonka suuruus voidaan kuitenkin määritellä vasta jokaisen kauppasopimuksen huolellisen tutkimisen jälkeen. Myytyjen yritysten suuren lukumäärän vuoksi komissiolla ei ole käytettävissään varoja tällaiseen tutkimukseen. Tällainen tutkimus on tehty ainoastaan niiden yritysten osalta, jotka ylittivät komission joulukuussa 1992 päättämät ilmoitusvelvollisuuden rajat; näissä tapauksissa kaupan tukiosa on tiedossa, ja se on otettu huomioon tässä yleiskatsauksessa. tarkastelujaksona THA antoi takuita 28 432 Tämän yleiskatsauksen miljoonan ecun arvosta ja myönsi lainoja yhteensä 41 086 miljoonan ecun arvosta. THA-tapauksista saamansa kokemusten perusteella komissio katsoo, että 20 prosenttia tästä määrästä voidaan luokitella tueksi, ja se on otettu mukaan tähän yleiskatsaukseen. Lisäksi edellä mainittuihin summiin on lisättävä sosiaalialan suunnitelmien rahoittamiseen myönnetyt yhteensä 6 668 miljoonan ecun suuruiset avustukset. 24 OSA II - KANSALLISEN TUEN KOKONAISMÄÄRÄ JÄSENVALTIOISSA Muille kuin teollisuusaloille myönnettävä tuki 28. Seuraavassa annetaan saatavilla olevaan tietoon perustuva yleiskuva maataloudelle, kalataloudelle, liikenteelle ja hiilikaivosalalle myönnetystä valtion tuesta. Näiden neljän alan yhteensä saama tuki yhdistettynä I osassa mainittuihin tukiin muodostaisi kansallisen tuen yhteismäärän kahdessatoista jäsenvaltiossa. Koska jotkut jäsenvaltiot eivät kuitenkaan ole kyenneet toimittamaan täydellisiä tietoja kaikilta näiltä aloilta, yhteismäärä ei valitettavasti ole riittävän luotettava, minkä vuoksi tämän osan tietoja on tulkittava äärimmäisen varovaisesti. Maataloudelle myönnettävä tuki 29. Maatalouden kaltaisilla aloilla, joihin sovelletaan erittäin kehittynyttä yhteisön politiikkaa, valtion tuen myöntämisen rajat ovat suurelta osin tämän yhteisen politiikan säätelemiä. Vaikka siis EY:n perustamissopimuksen 92 - 94 artiklaa periaatteessa sovelletaan maatalouteen samalla tavoin kuin muihinkin talouden aloihin, 42 artiklassa määrätään, että neuvosto päättää, missä määrin näitä artikloja sovelletaan maatalouteen. Täten neuvosto on rajoittanut jäsenvaltioiden vapautta myöntää valtion tukea joillakin politiikan aloilla: (i) Useimpia maataloustuotteita koskeva markkinatuki (neuvoston yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevat asetukset). Yksinomaan yhteisön varoista (ts. EMOTR:sta) maksettavaa tukea myönnetään ainoastaan niiden neuvoston sääntöjen perusteella, jotka koskevat mm. yhteistä interventio-osto- ja vientitukijärjestelmää ja toukokuussa 1992 tehtyjen uudistamispäätösten myötä, eri aloille maksettavaa pakolliseen kesannointiin liittyvien hintojen laskun korvaustukea. (ii) Tuki maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamiseksi (neuvoston asetus (ETY) N:o 2328/91), joka koskee pientilojen tuotannollisia investointeja, jota säädellään pääasiassa edellä 25 mainitun neuvoston asetuksen säännöksin ja jonka rahoittamiseen yhteisö osallistuu. tilanne ei tarkastelujaksona ole tuesta. Vielä edellisen Maatalouden tyydyttävä. Useat jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet komissiolle kattavia tietoja tälle alalle myönnetystä (neljännen) yleiskatsauksen yhteydessä komissio teki tässä tilanteessa ekstrapolointeja ja arvioita aukkojen täyttämiseksi. Sitä vastoin tässä yleiskatsauksessa tiedoissa oleviin aukkoihin ei ole puututtu vaan tarkasteltuun kahteen jaksoon 1990-1992 ja 1992-1994 on käytetty ainoastaan saatavilla olevaa tietoa. ja tukitoimet) sosiaaliset rakenteelliset Saatavien tietojen perusteella taulukossa 9 suhteutetaan valtion tuen lukien edellä mainitun kohdan (ii) mukaiset yhteismäärä (mukaan kansalliset EY:n perustamissopimuksen liitteessä II olevan luettelon mukaisten tuotteiden osalta (kasvien ja karjankasvatus ja perustuotannon toimet) pientilatasolla tapahtuvan maataloustuotannon bruttojalostusarvoon. On otettava huomioon, että tässä taulukossa huomioitu kansallinen tuki kattaa enemmän toimintoja kuin mitä bruttojalostusarvon laskemisen perustana on käytetty. Koko tarkastelujakson kattavat tiedot oli saatavilla neljästä jäsenvaltiosta, ja ainoastaan osan tarkastelujaksoa kattavat tiedot olit saatavilla neljästä muusta jäsenvaltiosta. Jäljelläolevista jäsenvaltioista ei saatu ollenkaan tietoja. 26 Taulukko 9 EY: n perustamissopimuksen tuotteiden kansallinen prosentteina maataloustuotannon bruttojalostusarvosta vuosina 1990-92 ja 1992-94. lueteltujen liitteessä II tuki Belgia Tanska Ranska Saksa* Kreikka Espanja Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta 1990-1992 1992- 1994 prosenttia 11,6 5,4 11,0 20,9 0,04 El TIETOJA El TIETOJA El TIETOJA El TIETOJA 4,6 13,4 8^ 9,2 4,8 El TIETOJA. 27,2 El TIETOJA El TIETOJA El TIETOJA El TIETOJA El TIETOJA El TIETOJA El TIETOJA 6,4 EU 12 J El TIETOJA | El TIETOJA hehtaaritukeen), Saksan maataloustukea koskevat luvut kattavat ALV-myönnytyksinä annetun tuen (ALV maatalouden joka myönnetään lisättynä valuuttajärjestelmää koskevista muutoksista johtuvalle hintojen laskulle. Esitetystä yhteismäärästä noin 10 prosenttia bruttojalostusarvosta katsotaan kuuluvan tähän tukeen. korvauksena Tätä taulukkoa on tarkasteltava yllä olevan kohdan 29 ja teknisen liitteen alakohdan yhteydessä. kohdan 10. 2 27 tuottaviin Tässä yhteydessä voidaan todeta, että kansallisen tuen yhteismäärään lasketaan kilpailupolitiikkaan vaihtelevasti liittyvät yksittäiset tukimuodot. investointeihin ja Siten voidaan väittää, että esimerkiksi mainostamiseen myönnettävä tuki vaikuttaa kauppaan todennäköisemmin kuin tuki, jonka tarkoituksena on yksinkertaisesti korvata suoritetut palvelut, kuten pääsy maaseudulle ja tuki luonnonkatastrofien vaikutusten taloudellisten seurauksien korvaamiseksi. Laajasti ottaen vastaavaa perustetta voitaisiin soveltaa joihinkin veroluonteisilla maksuilla rahoitettuihin tukiin, joissa taloudellinen taakka kohdistuu yksinomaan tuen saajiin itseensä, vaikka tällainen tuki katsotaankin oikeudelliselta kannalta valtion tueksi. Lisäksi on todettava, että taulukossa 9 olevat tiedot eivät anna tarkkaa kuvaa maataloudelle myönnetyn tuen yhteismäärästä yhteisössä tai missään jäsenvaltiossa. Taulukossa on otettu huomioon ainoastaan pieni osa tästä yhteismäärästä. Maatalouden tilaa yhteisössä käsittelevä tuesta komission vuosittainen julkaisu antaa maataloudelle. tietoa mm. yhteisön todeta, että arvioitaessa mahdollisia vaikutuksia Lopuksi voidaan kauppaan taulukon 9 tietojen perusteella tai minkä tahansa maatalouden tuen kokonaismääriä koskevien tietojen perusteella on oltava varovainen (tarkempia tietoja liitteen I osassa III). Kalataloudelle myönnettävä tuki 30. Kalatalousalalla kansallinen tuki seuraa tarkasti yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) kehittymistä ja sen mukaisia rajoituksia ja vaikuttaa siten yhteisten tukien määrää koskevissa tavoitteiden päätelmissä on siis otettava huomioon sekä niiden vaikutus kilpailuun että yhteisen tavoitteen saavuttamiseen. toteuttamiseen. Kansallisten ja 11 10 esitetään kalastuslaivoille, Taulukoissa kaupallistamistoimille alkujalostukselle myönnettävä kansallinen ja yhteisön tuki. On otettava huomioon, että kalatalousalaa koskevat tiedot ovat epävarmoja, koska useiden jäsenvaltioiden tiedot eivät olleet käyttävissä julkaisuhetkellä. tuotteiden yhteisön ja Taulukko 10 Kalatalouden alalle myönnettävä tuki prosentteina alan bruttojalostusarvosta* pyyntimäärän sekä vuosien 1990-1992 ja 1992-1994 keskimääräisten hintojen perusteella laskettuna 1990-1992 1992-1994 prosenttia Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta EU 12 1,5 2,9 10,8 0,3 3,3 4,3 11,1 8,6 0,6 1,7 2,9 5,5 3,0 El TIETOJA. 14,2 0,2 5,3 El TIETOJA. 9,0 10,0 El TIETOJA. El TIETOJA. 3,7 El TIETOJA Jalostusarvoa koskevissa luvuissa ei ole mukana kalanjalostusteollisuutta eikä maissa tapahtuvaa tuotantoa koskevia lukuja. 29 Taulukko 11 Yhteisön kalatalousalalle myöntämä yhteisen markkinajärjestelyn tukipolitiikan mukainen tuki 1990-1994 ja rakenteellisen 1990 1991 1992 1993 1994 Miljoonaa ecua Tukiosasto 23,6 26,2 32,1 32,4 35,5 Ohjausosasto 226,6 294,0 358,4 401,8 391,0 Liikenteelle myönnettävä tuki (rautatiet) 31. Taulukossa 12 esitetään tuen prosenttiosuus alan rautateiden jalostusarvosta. Vaikka suurin osa avusta myönnetään korvaamaan rautateille asetettuja sosiaalisia velvoitteita tai rautateille olennaisesti kuuluvia velvoitteita (neuvoston asetus N:o 1191/69, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella N:o 1893/91, ja neuvoston asetus N:o 1192/69), tuen prosenttiosuus jalostusarvosta on edelleen korkea. Näihin ja lukuihin on kuitenkin suhtauduttava varauksella, koska jalostusarvoa koskevia lukuja ei aina ollut saatavilla. tukea todettava, että vaikka jäsenvaltiot ovatkin Tässä yhteydessä on järjestelmällisesti toimittaneet tälle alalle myönnettävää tukea koskevaa tietoa, kaikkia tietoja ei julkaisuhetkellä ollut saatavilla. Kolmen jäsenvaltion osalta vuosien 1992 lukuja käytettiin myös vuosina 1993 ja 1994. 30 Taulukko 12 Liikenteelle myönnetyn valtion tuen (rautatiet) prosenttiosuus bruttojalostusarvosta rautateillä * 1990-1992 ja 1992-1994 1990- 1992 1992- 1994 prosenttia Belgia Tanska Ranska Saksa Kreikka Irlanti** Italia Luxemburg*** Alankomaat** Portugali Espanja Yhdistynyt kuningaskunta EU 12 Tuki yhteensä 42,8 13,3 26,0 33,0 6,04 14,4 34,6 87,4 16,6 6,9 24,1 5,0 24,4 Asetus 1191/2-69 30,8 8,5 15,8 22,0 0,21 7,0 11,3 81,2 11,6 5,0 3,5 5,0 12,8 Tuki yhteensä 40,7 Asetus 1191/2-69 18,2 El TIETOJA. El TIETOJA. El TIETOJA. El TIETOJA. 47,2 6,03 12,3 12,9 0,17 6,5 El TIETOJA. El TIETOJA. 81,1 10,1 5,5 20,6 6,8 79,1 4,8 4,0 1,0 6. 8 25,9* 9,7' * ** *** **** Bruttojalostusarvoa koskevia tietoja ei ollut saatavilla kaikkien jäsenvaltioiden osalta kaikkina vuosina. Puuttuvat tiedot on arvioitu. Tuki on ilmaistu prosenttiosuutena koko liikennealan bruttojalostusarvosta, koska rautateitä koskevia erillisiä lukuja ei ollut saatavilla. Huomattava osa asetuksen N:o 1192/69 mukaisista menoista käytetään jäsenvaltiossa eläkkeisiin. Vuoden 1992 tietoja käytettiin niiden kolmen jäsenvaltion osalta, jotka eivät toimittaneet vuosien 1993 ja 1994 tietoja tämän yleiskatsauksen julkaisuun mennessä. tässä El TIETOJA. Vaikka kaikki jäsenvaltiot tekivät parhaansa toimittaakseen tarvittavat tiedot, kolme ei pystynyt toimittamaan kaikkia tietoja julkaisuun mennessä. 31 Kivihiiliteollisuudelle myönnettävä tuki ilmaistu ecuina tukeen. Jälkimmäinen on 32. Taulukossa 13 esitetään kivihiiliteollisuudelle myönnettävä tuki jaoteltuna tukeen, jota ei makseta nykyiselle tuotannolle ja nykyiselle tuotannolle maksettavaan teollisuuden työntekijää kohti ja osuutena alan tuen yhteismäärästä. Hiiltä tuottavien jäsenvaltioiden yleisenä suuntauksena on työntekijää kohti maksetun tuen määrän kasvaminen edelliseen tarkastelujaksoon verrattuna. Lopetettuaan tuen vuosina 1990-1992 kaiken nykyiselle tuotannolle Yhdistynyt maksettavaa tukea vuosina 1992-1994 yksityistämistä edeltävien rajujen rakennemuutosten myötä. Belgian viimeinen hiilikaivos suljettiin vuoden 1992 kesällä ja Portugalin loppuvuodesta 1994. tuotannolle maksettavan korotti kuningaskunta nykyiselle hieman 32 Taulukko 13 Kivihiiliteollisuudelle myönnettävä tuki kuin nykyiselle Muulle tuotannolle tarkoitetun tuen vuotuinen keskiarvo miljoonina ecuina Nykyiselle tuotannolle tarkoitetun tuen vuotuinen keskiarvo 1990-92* 1992-94** 1990- 1992* 1992- 1994 ecua työntekijää kohti prosenttia koko tuesta ecua työntekijää kohti prosenttia koko tuesta Belgia Saksa Espanja Ranska Portugali 790,0 473,5 4 542,7 3 334,6 937,1 660,8 3 145,1 2 053,7 1,5 298,4 27 949 39 846 16 272 9 045 7 579 7% 50% 37% 5% 100% ***51 807 17 145 13 651 10 884 280 62% 44% 10% 76% 2% Yhdistynyt 39,6 kuningaskunta YHTEENSÄ 9 454,5 6 822,5 23 464 36% 34 700 48% vuoden 1993 hintoina Komission päätöksen N:o 3632/93/EHTY mukaisesti vuodesta 1994 alkaen komissio ei enää sisällytä sosiaalietuuksien rahoitusta koskevia lukuja tämän alan tukea koskevaan vuosikertomukseen. Vuoden 1994 nykyiselle tuotannolle maksetun tuen poikkeuksellinen 5 350 miljoonan Saksan markan korvausrahastojen velkojen maksamiseen vuoden 1993 lopun tilanteen mukaisesti. luvuissa on Saksan osalta rahoitustuki suuruinen 33 Nykyiselle tuotannolle myönnetyn tuen määrä on edellisen kauden laskun jälkeen kohonnut huomattavasti: sen osuus tuen yhteismäärästä nousi 36 prosentista vuosina 1990-92 48 prosenttiin vuosina 1992-94 (tämä suuntaus säilyisi, vaikka vuoden 1994 lukuihin olisi laskettu mukaan sosiaalietuuksien tarkoitettu keskimääräinen tuki työntekijää kohden kohosi 23 500 ecusta vuosina 1990-1992 34 700 ecuun vuosina 1992-1994. Tämä on ristiriidassa sekä yhteisön kivihiiliteollisuuden rakennemuutoksen ja järkeistämisen että yhtenäismarkkinoiden perustamisen kanssa. tuotantoon Nykyiseen rahoitus). Suurin osa muulle kuin nykyiselle tuotannolle maksetusta tuesta kattaa alan supistumisesta johtuvia sosiaaliturva- ja irtisanomismenoja. Alan työntekijään keskimääräinen vuonna 1994, kun vuonna 1992 työntekijöitä oli 215 500 ja vuonna 1990 270 000. Suurimmat vähennykset ovat tapahtuneet Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa ja Espanjassa. työntekijämäärä on laskenut 154 500 Saksassa ja Espanjassa hiilen viitehintajärjestelmä on ollut voimassa joitakin vuosia, mikä pitää tukien kansallisen nettohintatason huomattavasti maailmanmarkkinahintojen yläpuolella. Vaikka tällaisella toimenpiteellä on tukea vastaava vaikutus, taulukossa 13 käytettävät tavanomaiset mittarit eivät pysty sitä osoittamaan. Tämän vuoksi kyseisiä lukuja on pidettävä yleiskatsauksena eikä tuen antaman suojan tarkkana osoittajana. Kivihiiliteollisuuden puitepäätöksessä N:o 3632/93/EHTY kattamaan seuraavat tuet: tukikehystä koskevassa yhteisön tuen määrittelyä uudessa tiukennetaan kaikki suorat ja epäsuorat tuotantoon, markkinointiin tai vientiin liittyvien viranomaisten suorittamat toimenpiteet ja tukitoimenpiteet, jotka, vaikka niitä ei makseta julkista varoista, antavat taloudellisen edun kivihiiliteollisuuden yrityksille keventämällä niiden tavallisesti suurempia kustannuksia; kivihiiliteollisuudelle suoraan tai epäsuorasti maksetut viranomaisten tukitoimien vuoksi pakollisiksi muuttuneet maksut; 34 jäsenvaltion kivihiiliyhtiöille maksamat rahoitustoimenpiteisiin kuuluvat tukiosat, joita markkinatalouden tavanomaisessa käytännössä ei pidetä yritykselle maksettuna riskipääomana. Avoimuuden lisäämiseksi jäsenvaltioilta edellytetään tuen lisäämistä kansallisiin, alueellisiin tai paikallisiin talousarvioihin tai sen kanavointia ehdottomasti vastaavien järjestelmien kautta siirtymäkauden jälkeen, joka saa kestää enintään joulukuuhun 1996 asti. Kaikki kivihiiliyhtiöiden saama tuki on vuodesta 1994 alkaen esitettävä yhdessä tuloslaskelmien kanssa erillisenä osana tuloja liikevaihdosta erillään. Toimintatuki määritellään tuotantokustannusten ja myyntihinnan väliseksi erotukseksi, josta sopimuspuolet ovat vapaasti sopineet maailmanmarkkinoilla vallitseva tilanne huomioon ottaen. Uudessa päätöksessä määrätään, että 31. joulukuuta 1993 olemassa olevia järjestelyitä, joissa tukea on myönnetty päätöksen No 2064/86/EHTY määräysten mukaisesti ja jotka liittyvät tuottajien ja kuluttajien välisiin sopimuksiin, jotka on vapautettu EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan nojalla ja/tai hyväksytty EHTY. n perustamissopimuksen 65 artiklan mukaisesti, on muutettava 31. joulukuuta 1996 mennessä niiden saattamiseksi uuden päätöksen N:o 3632/93/EHTY määräysten mukaisiksi. Joissakin jäsenvaltioissa tämä johtaa tukimäärien kasvuun hiilen viitehintajärjestelmän lakkauttamisen myötä. 33. Ilmoitetut tukimäärät ovat suuria sekä rautateiden että kivihiiliteollisuuden osalta. Vaikka kivihiiliyhtiöiden välinen kilpailu voikin olla vähäistä, tukien vaikutusta liikenteen ja energian laajemmilla markkinoilla ei voida jättää huomioimatta. Kilpailun merkitys kasvaa edelleen näiden alojen markkinoiden integroitumisen lisääntyessä yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen myötä. Koska yhteisö on ilmaissut halunsa avata liikenteen ja energian markkinat, komission tiukka valvontapolitiikka näiden alojen tuen suhteen on yhä tärkeämpää. Yleiskatsauksen on tulevaisuudessa sisällettävä tietoa muistakin liikennemuodoista kuin rautateistä (ja ilmailualasta, jota käsitellään osassa 2. 2. 5. : Muut alat) ja muistakin energiamuodoista kuin hiilestä jotta saadaan perusta näiden alojen tuen vaikutuksen kokonaisarvioinnille. Liikennealalla eri liikennemuotojen 35 välisen kilpailun vääristymisen arviointi on vaikeampaa infrastruktuuria, ympäristöä ja valvontaa koskevien kysymysten vuoksi. Yleinen kansallinen tuki yhteisössä 34. Valtion tuen määrä yhteisössä tämän yleiskatsauksen käsittelemillä aloilla ja edellä mainittu tietojen vajavaisuus huomioon ottaen on 95 000 miljoonaa ecua vuosina 1992-94, kuten taulukossa 14 on esitetty. Joitakin jäsenvaltioita tietojen puuttumisen vuoksi tuen kokonaismäärä on aliarvioitu. koskevien maatalousalan koskevien tukea Taulukko 14 Kansallinen kokonaistuki yhteisössä14 1990-92 ja 1992-9415 Vuoden 1993 kiinteinä hintoina 1990-1992 1992-1994 Miljoonaa ecua Kansallinen kokonaistuki 96 600 95 000 15 esitetään jäsenvaltioiden bruttokansantuotteesta, kokonaismäärä Taulukossa prosenttiosuutena ja kohti suhteutettuna valtion kokonaismenoihin. On otettava huomioon, että niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden maatalousmenoja koskevat luvut eivät olleet ollenkaan tai ainoastaan osittain saatavilla, osuudet on arvioitu pienemmiksi. tukien työntekijää 14 15 Kalatalous- ja liikennealalla käytettiin viimeisintä saatavilla olevaa tietoa silloin kun joko vuoden 1993 tai 1994 tietoja ei ollut saatavilla tämän yleiskatsauksen julkaisuhetkellä. Maatalousalan osalta käytettiin ainoastaan saatavilla olevia tietoja. Näiden kahden ajanjakson vertailussa on huomioitava hiilialalla jälkimmäisellä tarkastelujaksolla tapahtunut tietojen näkökulman muuttuminen (selitetty sivulla 35). 36 Taulukko 15 Jäsenvaltioiden kansallinen kokonaistuki 1990-1992 ja 1992-1994: prosenttia BKT:sta, työntekijää kohti ja valtion kokonaismenoihin suhteutettuna prosenttia BKT:sta ecua työntekijää kohti prosenttia valtion 1990- 1992 1992- 1994 2,9 1,0 2,4 1,9 1,3 1,7 1,2 2,4 2,4 0,9 1,5 0,5 2,0 1,0 2,6 1,7 1,2 1,4 1,5 2,3 2,1 0,8 1,2 0,4 1990- 1992* 1 369 435 1 273 366 407 806 411 867 1992- 1994 958 492 1 476 318 379 664 530 844 1 220 1 087 458 220 162 401 185 142 kokonaismenoista 1990- 1992 1992- 1994 5,2 1,7 5,1 4,0 2,9 3,3 3,1 4,5 4,8 1,7 3,6 1,3 3,5 1,7 5,4 3,5 2,4 2,5 3,6 4,1 4,0 1,4 2,6 1,0 1,8 1,7 714 713 3,6 3,3 Belgia Tanska Saksa Kreikka** Espanja** Ranska** Irlanti** Italia** Luxemburg** Alankomaat** Portugali** Yhdistynyt kuningaskunta EU 12 ** Vuosien 1990 -1992 keskiarvot vuoden 1993 hintoina Nämä valtiot eivät joko toimittaneet ollenkaan maatalouden tukea koskevia tietoja tai toimittivat epätäydellisiä tietoja. Tuen vaikutus talousarvioon 35. Belgiassa valtion tuen rahoitus muodosti 31 prosenttia korkeasta julkisen talouden alijäämästä (6,3 prosenttia BKT:sta vuosina 1992-1994). Saksassa, jossa julkisen talouden alijäämä oli 2,9 prosenttia BKT. sta vuosina 1992-1994, valtion tuen rahoitus vastasi 88 prosenttia tarkastelujakson alijäämästä. Italiassa, jossa julkisen talouden alijäämä oli noin 9,5 prosenttia BKT:sta vuosina 1992-1994, tuen rahoitus muodosti 24 prosenttia alijäämästä (aikaisemmin selitetyistä syistä Italian kokonaismäärää osoittava luku on aliarvioitu, joten tuen rahoituksen osuus julkisen talouden alijäämästä on myöskin aliarvioitu). Edelliseen tarkastelujaksoon verrattuna Italian 37 julkisen talouden alijäämä on pienentynyt ainoastaan hieman ja tuen rahoittamisen edellyttämä osuus alijäämästä on pysynyt samana. Taulukko 16 Jäsenvaltioiden yleinen kansallinen tuki vuosina 1990-1992 ja 1992-1994 tärkeimpien alojen mukaisesti jaoteltuna Maa |a kalatalous Tehdasteollisuus Liikenne Kivihiiliteollisuus Yhteensä prosenttia tuen yhteismäärästä 1990 1992 Ifl 0 28 1990-1992 / 19 10 1992 1994 1990-1992 1992-1994 1990-1992 1992-1994 7 13 10 45 31 38 37 41 41 30 50 24 41 46 29 18 1!, 58 40 23 0 1992-1994 1990 1992 1992-1994 14 0 21 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 Belgia Tanska Saksa Kreikka* Espana* Ranska* Irlanti* Italia* Luxemburg* Alankomaat* Portugali* Yhdistynyt kuningaskunta LU12(%) Nämä valtiot eivät toimittaneet maatalouden tuen osalta lainkaan tietoa tai niiden toimittamat tiedot olivat puutteellisia. 37 38 TULOKSET 36. Julkaisemalla tämän viidennen yleiskatsauksen valtion tuista Euroopan unionissa komissio ja jäsenvaltiot vahvistavat sitoutumisensa lisätä avoimuutta talouden julkisen tuen osalta. Yleiskatsaus sisältää yksityiskohtaisen analyysin kansallisen tuen määrästä eri jäsenvaltioissa tukimuotojen ja tavoitteiden mukaisesti jaoteltuna. Kerätyt ja analysoidut tiedot antavat luotettavan tilastollisen perustan ja auttavat siten komissiota sen pyrkiessä kehittämään valtiontukipolitiikkaa. Yleiskatsaus palvelee yhteisöä myös laajemmassa kansainvälisessä yhteydessä heijastaen yhtenäisellä ja avoimella tavalla yhteisön lujaa päättäväisyyttä sisämarkkinoille soveltumattoman vääristävän tuen poistamiseksi ja tuen yhteismäärän kontrolloimiseksi. Yleiskatsaus korostaa näin ollen yhteisön sitoutumista vapaisiin maailmanmarkkinoihin. 37. Teollisuudelle myönnettävän tuen osalta saatavilla olevat luvut johtavat yleiseen päätelmään siitä, että aikaisemmin havaittavissa ollut laskeva suuntaus näyttää päättyneen. Yleiskatsauksen mukaan tuen kokonaismäärä näyttäisi vakiintuneen. Tarkasteltuna jaksona tuen vuosittainen määrä oli lähes 43 miljardia ecua. Teollisuudelle myönnetyn tuen ilmeinen vakaa suuntaus johtuu itse asiasta siitä, että tukimäärien laskun kahdeksassa jäsenvaltiossa korvasi tukimäärien nousu neljässä muussa jäsenvaltiossa. Näistä neljästä jäsenvaltiosta yksi on käymässä läpi ennennäkemätöntä muutosprosessia sopeuttaakseen yhden taloutensa osan markkinatalouteen, ja toinen on toteuttanut useita poikkeuksellisia rakenneuudistustoimia. Niissä kahdessa muussa jäsenvaltiossa, joissa tuen määrä kasvoi, kasvu liittyi suurelta osin erityistavoitteisiin, kuten energiansäästöön ja alueelliseen kehitykseen. Suosituin teollisuudelle myönnetyn valtion tuen rahoittamistapa kaikissa jäsenvaltioissa on tuen liittäminen talousarviomenoihin. Tämä on tervetullutta siinä mielessä, että tuen rahoittaminen talousarviosta on avoimempaa kuin vaihtoehtoinen verotuksen kautta tapahtuva rahoitus. Teollisuudelle myönnetyn tuen tavoitteiden osalta voidaan havaita siirtyminen laaja-alaisista alakohtaisiin - erityisesti pelastamiseen ja rakenneuudistukseen 39 liittyviin - ja alueellisiin tukimuotoihin. Jälkimmäinen suuntaus on toivottavaa, kun taas edellistä on pidettävä kilpailun kannalta huolestuttavana, sillä yksittäiselle yhtiölle tai koko teollisuudenalalle myönnettävä tuki on yksi kilpailua vääristävimpiä tukimuotoja. Laaja-alaisten tavoitteiden mukainen tuki laski 35 prosentista 30 prosenttiin, kun taas alueellinen tuki kasvoi 50 prosentista 53 prosenttiin ja alakohtainen tuki 15 prosentista 17 prosenttiin. 38. Selkein suuntaus voidaan havaita yksittäisille yrityksille myönnetyn, laaja- alaisia, alakohtaisia tai alueellisia tavoitteita edistävien hankkeiden ulkopuolisen tuen määrän kasvussa. Tämän vuoksi pieni määrä merkittävän suuruisia yksittäisiä tukia muodostaa suhteettoman suuren osuuden myönnetystä kokonaistuesta. Tällaisten tilapäisten "ad hoe" -tukitoimien osuus yhteisön teollisuudelle myönnetyn tuen yhteismäärästä kasvoi 7 prosentista vuonna 1990 36 prosenttiin vuonna 1994. Tämä tuki koostuu pääasiassa yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen tarkoitetusta tuesta ja Treuhandanstaltin myöntämistä tuista. 39. Talouselämälle myönnetyn kansallisen tuen kokonaismäärän osalta komission saatavilla olevat luvut vahvistavat edellisten yleiskatsausten päätelmää, että tuen määrä yhteisössä on huikea. Tässä yhteydessä ei saa unohtaa, että EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa, joka on komission valtion tukea koskevan politiikan perusta, kielletään tuki yleensä, ja valtion tuki sallitaan ainoastaan 92 artiklassa luetelluissa poikkeustapauksissa. Komissio luonnollisesti hyväksyy tukea moneen tarkoitukseen, jos niiden katsotaan olevan yhteisen edun mukaisia. Esimerkkeinä tällaisesta komission suosimasta tuesta ovat alueellinen tuki, T&K-tuki, pk-yritysten tuki, koulutus ja ympäristönsuojelutuki. On kuitenkin selvää, että valtion tukien kasautuminen voi vaarantaa sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan. 40 PÄÄTELMÄT 40. Neljässä ensimmäisessä komission julkaisemassa Euroopan unionin jäsenvaltioiden yrityksille myöntämiä valtion tukia koskevassa yleiskatsauksessa oli havaittavissa teollisuudelle myönnetyn tuen hidas mutta jatkuvasti laskeva suuntaus. Viidennen yleiskatsauksen tulokset eivät vahvista tätä suuntausta. Tämä yleiskatsaus osoittaa yhteismäärän vakiintuneen: se on asettunut lähes 43 miljardin ecun vuosikeskiarvon tasolle, joka vastaa neljää prosenttia teollisuuden jalostusarvosta tai enemmän kuin 1400 ecua alan työntekijää kohti. Tämä on huolestuttavaa. Havaittu runsas valtion tuki ensinnäkin vääristää kilpailua ja toiseksi vaarantaa mahdollisesti sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan. Etenevä yhdentyminen ja kilpailun voimistuminen tulevassa Euroopan talous- ja rahaliitossa kasvattavat myös yritysten herkkyyttä niiden kilpailijoille myönnettävien tukien osalta. Tilanne kannustaa varmasti komissiota etsimään keinoja valtion tukien valvonnan tehokkuuden ja tarkkuuden edistämiseksi. 41. Komission tapauskohtainen tutkimusmenetelmä sen varmistamiseksi, että tuki on perustamissopimuksen määräysten mukainen, on tarkoitettu takaamaan, ettei tukea myönnetä enempää kuin on tarpeen markkinoiden epätäydellisyyksien korjaamiseksi ja että tuen vaikutus yhteisön etujen mukaisten tavoitteiden toteuttamiseen korvaa siihen liittyvät kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset. Kyseinen tutkimusmenetelmä ei kuitenkaan anna komissiolle tukitoimenpiteen arvioinnissa mahdollisuutta ottaa huomioon samassa jäsenvaltiossa aikaisemmin muille yrityksille myönnettyjä tukia, jotka mahdollisesti on myönnetty muiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Siten ainoastaan kilpailusäännöille perustuvaa tutkimusmenetelmää käyttäessään komissiolla on suhteellisen rajalliset mahdollisuudet toimia suoraan jäsenvaltioiden yrityksilleen myöntämän tuen yhteismäärän rajoittamiseksi. Komissio on kuitenkin aloittanut asiaa koskevat toimenpiteet, mitä vahvistavat jotkin viimeaikaiset komission valtiontukipolitiikan suuntaukset. Vuonna 1996 komissio teki ennätykselliset 23 kielteistä päätöstä, joissa järjestelmällisesti edellytettiin jäsenvaltion myöntämän tuen palauttamista sekä maksupäivämäärästä alkaen lasketun koron maksamista niissä tapauksissa, joissa kyseiset tuet oli jo maksettu menettelytapasääntöjen vastaisesti. Suuren tukimäärän vuoksi komission toiminta ei yksin riitä palauttamaan menetettyä 41 42. 43. tehokkuutta. Kaikkien jäsenvaltioiden kanssa käytävä markkinoiden vuoropuhelu ja aikataulun tarkkojen laatimiseksi tuen yhteismäärän vähentämiselle näyttäisivät siten olevan välttämättömiä komission toimenpiteiden täydentämiseksi. tavoitteiden määrittelemiseksi joita kehityksen koheesiorahastoja Jäsenvaltioiden väliset erot teollisuudelle myönnetyissä tuissa ovat yhä Irlannissa - osuus merkittäviä. Koheesiomaiden osalta tuen nousun teollisuudelle myönnetyn tuen yhteismäärästä kasvoi 0,8 prosentista 1,1 prosenttiin - korvaa tuen jatkuva lasku kolmessa muussa koheesiomaassa eli Espanjassa, Portugalissa ja Kreikassa. Koheesiomaiden ja keskeisten talouksien välisten erojen kasvu on ristiriidassa yhteenkuuluvuuden tavoitteen kanssa ja mahdollisesti vaarantaa niiden yhteisön omien varojen tason käytetään näiden maiden tehokkuuden, lähentämisesksi muiden yhteisön jäsenvaltioiden kanssa, kuten myös ensimmäisessä kertomuksessa (KOM(96)542) todetaan. Eri alueille myönnettävän tuen epätasapainoista kehitystä ei myöskään sisäisen yhteenkuuluvuuden ongelmana. Ongelma pahenee selvästi, kun tuleva tukia koskevaa laajentuminen otetaan huomioon. Ainoastaan valtion politiikkaa vahvistamalla ja varmistamalla eri alueille myönnetyn tuen paremman jäsenvaltioiden talouksien lähentymistä hajauttavan suuntauksen kielteisiä vaikutuksia. Edellä mainittujen erojen poistamista koskevan tavoitteen lujittamiseksi tuen komissio on parhaillaan valmistelemassa uusia alueellisen suuntaviivoja, intensiteetin asteittaista vähentämistä perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisilla alueilla sekä tukien intensiteetin ja tuettujen alueiden vallitsevien sosiaalis-taloudellisten olosuhteiden suurempaa vastaavuutta. tasapainoisuuden voi komissio ehkäistä saisi enää pitää ainoastaan suunnitellaan koskevassa tukien joissa valvontapolitiikka edellyttää myös suurempaa Tällainen avoimuutta. Sen vuoksi onkin ensiarvoisen tärkeää, että uusi standardoitu vuosikertomusmenettely otetaan käyttöön, jotta komissiolla olisi selkeämpi käsitys teollisuudelle myönnetyn valtion tuen alueellisesta ja alakohtaisesta vaikutuksesta, erityisesti tavoitteiden mukaisten tukien osalta. laaja-alaisten tukien 44. Laskusuunnassa oleva laaja-alaisten tavoitteiden mukainen tuki koskee sellaisia aloja kuten tutkimus ja kehittäminen, pienet ja keskisuuret 42 yritykset, ympäristönsuojelu ja energiansäästö. Nämä tuet ovat siten laaja-alaisia tukia koskevien puitesääntöjen mukaisia. Vaikka yhtenäismarkkinoiden taloudellisen yhteenkuuluvuuden ja vääristymättömän kilpailun tavoitteet edellyttävätkin tuen määrien laskua, on yhteisön teollisuuden kohtaama kansainvälinen kilpailu myös otettava huomioon. Yrityksille tutkimuksen ja kehittämisen sekä henkilöstökoulutuksen kehittämiseen myönnetyt tuet tai pienille ja keskisuurille yrityksille rahoitusvaikeuksien voittamiseen myönnetyt tuet voivat myös vaikuttaa yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn vahvistumiseen. Lisäksi ympäristönsuojeluun tehtyihin investointeihin liittyvät myönteiset seikat voivat oikeuttaa joitakin julkisia tukitoimia, koska saastuttaja maksaa -periaatetta ei ole kokonaan pantu käytäntöön. Tämän tyyppinen tuki vaikuttaa selkeästi yhteisön tavoitteiden toteuttamiseen. 45. Tällaisten tukihankkeiden tutkiminen muodostaa käsiteltyjen tapausten yhteismäärän huomioon ottaen hyvin merkittävän osan komission tekemistä päätöksistä ja siten suurimman osan sen yksiköiden työmäärästä. Yleiskatsauksessa on kuitenkin nähtävissä tilapäisen "ad hoe" -tuen määrän selvä kasvaminen samalla kun ohjelmiin perustuvien tukien määrä on vakaassa laskussa. Tästä voitaisiin päätellä, että komission tulisi keskittyä tärkeimpien tapausten tutkimiseen ja siten vapauttaa merkittävä osa voimavaroista, joita nykyisin käytetään niiden tukihankkeiden tutkimiseen, jotka tukevat yhteisön tavoitteita ja täyttävät selkeästi asetetut edellytykset. Tämä uudelleensuuntaaminen voitaisiin saavuttaa yksinkertaistamalla menettelyitä, erityisesti jäsenvaltioiden ilmoittamisvelvollisuutta ja komission tutkimuksia. Tällainen myös kansallisen hallinnon kannalta toivottava yksinkertaistaminen ei missään tapauksessa tarkoittaisi komission asettamien perusteiden noudattamisen heikentymistä, jotka ovat johtaneet tämän tyyppisen tuen määrän vähenemiseen rajoittamalla sen tasolle, mikä on välttämätöntä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi suhteutettuna saajan kokoluokkaan ja sijaintipaikkaan. Tämän vuoksi komissio suunnittelee lähitulevaisuudessa tekevänsä EY:n perustamissopimuksen 94 artiklan määräyksiin perustuvan asetusehdotuksen komission valtuuttamiseksi antamaan asetuksia, joilla tietyt tukiluokat vapautetaan ilmoittamisvelvollisuudesta. 46. Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen myönnetyn tuen tarkempi rajoittaminen vaikuttaisi myös välttämättömältä. 43 ja jäsenvaltioiden Vaikka osa tämän tyyppisestä tuesta voikin nopeuttaa joidenkin vaikeuksissa olevien alojen sopeuttamista lieventää sopeuttamisen sosiaalisia seurauksia, on yhtä välttämätöntä, että näiden tukien määrä rajoitetaan rakennemuutoksen edellyttämälle tasolle ja että tukea saavien yritysten pitkän aikavälin elinkelpoisuus taataan siten, että uusi tuki on tarpeetonta. Lisäksi taipumus keskittää budjettirajoitusten vuoksi alueellisiin tukihankkeisiin saatavilla olevat voimavarat muutamaan suureen investointiin saa komission myös harkitsemaan niiden tapausten erillistä tutkimista, todennäköisesti vääristävät eniten kilpailua. Näiden löytyvät valmisteltavana tapausten olevasta "monialapuitesäännöstä". Laaja-alaisten tavoitteiden yhteydessä esiintyvän vastaavan tukiryhmille ilmoitusta myönnettäviä poikkeuksia koskevissa koskevien enimmäismäärien asettamista suurimmille tukitapauksille, kuten on jo tehtykin tutkimukseen ja kehittämiseen myönnettyjen tukien suhteen. jotka tutkimiseen sovellettavat perusteet ilmiön vuoksi komission harkitsee tulevissa asetuksissa 44 TEKNINEN LIITE Tämän liitteen yleiskatsauksen seuraavien kohtien osalta: tarkoituksena on laatimisessa käytetyt menetelmät valtion ja esitellä LIITE I tukea koskevan lähteet erityisesti Tutkimuksen kohdealat Alat, joita tutkimus ei koske II. Tukiluokat, tukimuodot ja tuen tarkoitus III. Tukiosan arvioinnissa käytetyt tiedot, lähteet ja menetelmät IV. Erityisongelmat Tutkimus ja kehitys (T&K) Liikenne-sektori Luxemburgissa Matkailu; maatalouselintarvikkeet Koulutus ja työttömyys I. Tutkimuksen kohdealat Alat, joita tutkimus ei koske 1. Tässä teknisessä tausta ja siinä käytetyt yleiskatsauksessa käytetyn toisinto. liitteessä selvitetään tutkimuksen metodologinen tilastolliset menetelmät. Se on edellisessä tasalle saatettu liitteen ajan teknisen Yleiskatsauksessa keskitytään EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan soveltamisalaan kuuluville Yleiset tukitoimenpiteet (jotka käsitellään EY:n perustamissopimuksen 101 artiklan mukaisesti, jos ne vääristävät kilpailua) eivät siten sisälly tässä katsauksessa esitettyihin lukuihin. yrityksille myönnettävään tukeen. valtion 2. Seuraavia toimenpiteitä tai aloja ei käsitellä: 2. 1. Tuki, jonka saajina ovat muut kuin yritykset kotitalouksille myönnettävä tuki, vammaisille myönnettävä tuki, infrastruktuureihin (satamat, lentoasemat, tiet jne. ) korkeakoulujen laitoksille myönnettävä tuki, julkisille ammatillisille koulutuskeskuksille myönnettävä myönnettäv tuki, kehitysmaille myönnettävä tuki. 2. 2. Yleiset toimenpiteet ja muut toimenpiteet verotusjärjestelmien välillä yleisten (rahan arvon aleneminen, ja hankinnat, markkinarajoitukset, tekniset julkiset jäsenvaltioiden erot sosiaaliturvajärjestelmien sosiaaliturvavaje jne. ), kiintiöt, standardit, erityiset itsenäiset ammatinharjoittajat jne. )16, alv:n Yhdistyneessä merentakaisissa departementeissa)17. alentaminen kuningaskunnassa, verotusjärjestelyt yleinen (osuuskunnat, omistajayhtiöt, (esimerkiksi tietyt elintarvikkeet tuotteet Ranskan 2. 3. Yli- ja monikansallisten organisaatioiden myöntämä tuki 16 17 Pienyritysten tavallista alempaa yhtiöveroastetta pidetään kuitenkin tukena, ja se sisältyy tähän tutkimukseen (esim. Saksa). Erityiset alennukset, kuten kaikkien Berliinissä valmistettujen tuotteiden alv:n alentaminen, sisältyvät tutkimukseen. Sen sijaan kaikista Ranskan merentakaisissa departementeissa myytävistä tuotteista (niiden alkuperästä riippumatta) kannettua alempaa alv:a ei kuitenkaan pidetä tukena eikä se sisälly tähän tutkimukseen. 46 yhteisön rahastot (EAKR, EMOTR jne. ), EIP:n ja EJKP:n myöntämä rahoitus, Euroopan avaruusjärjestölle (ESA) myönnettävä tuki. 2. 4. Yksittäiset tukitvvpit 10. 2 kohdat sekä energiansäästöön liikenteen alalle tuki rautateitä lukuun ottamatta ja puolustusteollisuus (katso tämän liitteen kohta 11. 2), tuki kivihiiltä energia-alalla myönnettävä 11) ja (katso vaihtoehtoisiin (uusiutuviin) energialähteisiin myönnettävä tuki, tuki (katso kohta 10. 2), sekä tuki ilmailualalle, joka sisältyy tukikohteeseen 2. 2. 5. : Muut alat, koulutusta ja työttömyyttä koskevat toimenpiteet (katso kohta 14), lehdistö ja tiedotusvälineet, rakennukset ja tie- ja vesirakennustyöt, yleishyödylliset palvelut, kuten kaasu, vesi, sähkö, televiestintä (hinnoittelujärjestelmä ja rahoitus). lukuun ottamatta Tukiluokat, tukimuodot ja tuen tarkoitus 3. Tukiluokat tai kustannuksia tuottaa etua tulonmenetystä tuensaajille. Tukiosa, tuki aiheuttaa ja julkisille Kaikki toisin sanoen viranomaisille siirretyn nimellisen tukisumman sisältämän lopullisen rahoituksellisen edun määrä, riippuu paljolti siitä, missä muodossa tuki on myönnetty. Sen vuoksi tuki olisi jaettava luokkiin sen mukaan, missä muodossa se tukiluokkaa. Kutakin myönnetään. Tätä varten on määritelty neljä luokkaa vastaa kirjaintunnus A, B, C tai D. Kirjaintunnusta seuraa joko (eli numero 1, keskushallinnon joka tarkoittaa verohuojennusta (eli verotusjärjestelmän kautta myönnettyä tukea), sekä A-kirjain, jos tukiosan määrä on tiedossa. Esimerkiksi tunnus C1A (C1) tarkoittaa, että viitataan halpakorkoisen tukiosaan (A). talousarviosta myönnettyä talousarviosta myönnettyä joka merkitsee tukea), tai 2, lainan tukea 4. Luokka A (A1 +A2) 4. 1. Ensimmäinen (A) luokka siirretään lyhentämättömänä tuensaajalle. Toisin sanoen tukiosa on yhtä suuri kuin jaettu kahteen alaluokkaan sen mukaan, onko tuki myönnetty talousarviosta (A1) vai verotus- tai sosiaaliturvajärjestelmän kautta (A2). tuen pääoma-arvo. Ensimmäinen luokka on kattaa tuen, joka 4. 2. Luettelo luokkiin A1 ia A2 kuuluvista tuista avustukset, 47 tuensaajan suoraan saama korkotuki, yleiset tutkimus- ja kehitysohjelmat (katso kohta 11), verohyvitykset ja muut verotusta koskevat toimet, joissa edun saaminen ei riipu siitä, onko tuensaaja verovelvollinen (eli jos verohyvitys on suurempi kuin perittävä vero, yli menevä osa maksetaan takaisin), verovähennykset, vapautukset saaminen riippuu siitä, onko tuensaaja verovelvollinen, sosiaaliturvamaksujen alennus. ja huojennukset, joissa edun 5. Luokka B1 5. 1. On tarpeen määritellä, voidaanko julkisten viranomaisten suorittamaa varainsiirtoa, joka tehdään oman pääoman ehtoisena sijoituksena, pitää tuensaajalle myönnettynä tukena vai onko kyse julkisen sektorin osallistumisesta kaupalliseen toimintaan ja sen toimimisesta yksityisen sijoittajan tapaan tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa. Vaikka sisällyttää pääomaosakkuudet (B1). ensimmäiseen Luokassa B1A ilmoitetaan arvio tällaisten osakkuuksien sisältämästä tukiosasta. luokkaan, ne on erotettu omaksi eri muodoissaan luokakseen voitu olisi 5. 2. Luettelo luokkaan B1 kuuluvista tuista Pääomaosakkuudet missä tahansa muodossa (mukaan velan muunto). lukien 6. Luokka C (C1 +C2) 6. 1. Kolmas luokka (C) kattaa siirrot, joissa tukiosa muodostuu tuensaajan säästämistä korkomenoista siltä ajalta, kun siirretty pääoma on tämän hallussa. Lopullinen varainsiirto tapahtuu halpakorkoisena lainana (C1) tai veron lykkäyksenä (C2). Tukiosat (C1A/C2A) ovat tässä luokassa paljon tuen pääoma-arvoa pienempiä. 6. 2. Luettelo luokkiin C1 tai C2 kuuluvista tuista tai yksityisistä julkisista lähteistä myönnetyt halpakorkoiset lainat (myönnetyt uudet lainat). (Korkotukien siirrot kuuluvat luokkaan A1) julkisista tai yksityisistä lähteistä myönnetty osakaslaina ennakot, jotka on palautettava, jos hanke onnistuu veron jne. ). tai nopeutetut poistot (varaukset, vapaat lykkäykset 48 7. Luokka D1 7. 1. Viimeinen luokka ilmaistut takuut. (D1) kattaa nimellismäärinä Tukiosat (D1A) ovat tavallisesti paljon nimellismääriä alhaisemmat, tai koska ne vastaavat sitä etua, jonka markkinakorkoa alhaisemmalla takuusta maksetaan riskilisä. Jos takuuohjelmasta kuitenkin aiheutuu tappioita, tappioiden kokonaismäärä riskilisien vähennetään kokonaismäärä), kuuluu luokkaan D1A, koska tätä määrää voidaan takuiden pitää tuensaajalle suoritettuna nimellismäärät tason osoittamiseksi. lopullisena siirtona. Näiden luokassa D1 vastuusitoumuksen tuensaaja saa maksettujen ilmoitetaan ilmaiseksi korolla, (josta jos 7. 2. Luettelo luokkaan D1 kuuluvista tuista takuuohjelmien kattamat määrät (D1) takuuohjelmien aiheuttamat menetykset, maksettujen riskilisien kokonaismäärä) (D1A). (josta vähennetään 8. Eri tukimuotojen sisältämän tukiosan laskentaa koskevat tiedot on ilmoitettu kohdassa 10. 6. 9. Tuen tarkoitus 9. 1. Tukiohjelmat on jaettu 19 ryhmään niiden alakohtaisen tai toiminnallisen tarkoituksen mukaan: 1. 1. 1. 2. 2. 2. 1. 2. 1. 1. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 7. 2. 1. 8. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Maatalous Kalatalous Teollisuus/palveluala (Laaja-alainen tarkoitus) Tutkimus ja kehitys Ympäristö Pienet ja keskisuuret yritykset Kauppa/vienti Energiansäästö Yleiset investoinnit Työttömyyden torjunta )katso tämän Koulutustuki Muu tarkoitus )liitteen kohta 14 Teollisuus/palvelut (Erityisalat) Teräs Laivanrakennus Liikenne (rautatiet) Kivihiili (nykyinen tuotanto) Kivihiili (muu tuki) Muut alat 49 3. 3. 1. 3. 2. Alueellinen tuki 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet Muut alueet tukea koskeva Alueellista ryhmä 3 sisältää Saksan osalta kolme alaryhmää: 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet, joihin kuuluvat uudet osavaltiot, 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetut alueet sekä entinen Zonenrandgebiet-alue ja Länsi-Berliini. Kivihiilialan tuet jaotellaan sen mukaan, kytkeytyykö tuki nykyiseen tuotantoon (kytkeytymisestä päättää komissio neuvostolle vuosittain tiedonannossa). antamassaan rahoitustukea koskevassa alan 50 9. 2. Luettelo 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista alueista18 Jäsenvaltio: Alueet Kreikka Irlanti Portugali Saksa Espanja koko maa Berliini (kaupungin itäosa) Brandenburg Mecklenburg- Vorpommern Sachsen Sachsen-Anhalt Thuringen Galicia Asturias Cantabria Castilla-Leon Castilla-La Mancha Extremadura Comunidad Valenciana Andalusia Murcia Ceuta y Melilla Kanariansaaret Ranska Merentakaiset departementit Italia Campania Sud Sisilia Sardinia Yhdistynyt kuningaskunta Pohjois-lrlanti 18 EYVL N:o C 212, 12. 8. 1988, s. 2 - K) ja myöhemmät muutokset 51 III. Tukiosan arvioinnissa käytetyt tiedot, lähteet ia menetelmät 10. ei on yleensä ilmoitettu tosiasiallisina menoina Luvut (tai verokustannusten tapauksessa tosiasiallisina tulonmenetyksinä)19 Jos tai tämä suunnitteluohjelmissa varattuja määrärahoja koskevia tietoja käytettiin sen jälkeen, kun asianomaisia jäsenvaltioita oli ensin kuultu asiasta. Jos lukuja ei ollut saatavilla, on ekstrapoloitu aiempia lukuja, jollei muuta ole ilmoitettu. talousarviomäärärahoja mahdollista, ollut Tiettyjen verohuojennusten arvoa ei voitu laskea. Jos jäsenvaltio ei toimittanut muita tietoja tukiosan laskemista varten, arvioitiin, että tukiosan määrä on yksi kolmasosa tukitoimenpiteen bruttomäärästä. Näitä arvioita tapauksissa, eikä niillä ole merkittävää vaikutusta tuloksiin. tehtiin vain harvoissa 10. 1. Kaikki luvut ilmoitettiin kansallisena valuuttana ja muunnettiin ecuiksi tilastotoimiston EUROSTATin määrittelemän Euroopan yhteisöjen vuotuisen keskimääräisen valuuttakurssin mukaisesti. Mitä tulee yleiskatsauksessa käytettyihin indikaattoreihin, EUROSTAT toimitti myös seuraavat luvut: - markkinahintainen bruttokansantuote (BKT): (National Accounts ESA - Aggregates 1970 - 1994), - valuuttakurssit, - markkinahintainen bruttoarvonlisä: (Datashop, database VISA). Eurostatista saatu EY:n sisäinen teollisuustuotteiden vienti kattaa CTCI:n 3 toisinnon luokkiin n:o 6 ja 8 kuuluvat tuotteet. Siviiliväestön työllisyyttä koskevia tilastoja (National Accounts ESA - Detailed tables by erilaisten prosenttiosuuksien laskemiseen työntekijää kohden. item B52), käytetään branch 1994, 1970 - 10. 2. Komission yksiköt ovat seuraavien tarkastaneet kaikkia tarkastaneet lukuja vertaamalla niitä kyseisen alan talousarvioon. lukuja ole lukuja, eivätkä komission yksiköt ole aina toimittaneet omia alojaan koskevia periaatteiden mukaisesti. Jäsenvaltiot eivät Maataloutta ia kalastusta koskevat luvut ovat lukuja, jotka jäsenvaltiot lokakuuta 1974 pidetyssä 306 neuvoston ovat istunnossa edustajien päätöslauselman mukaista menettelyä noudattaen. toimittaneet 20. annetun jäsenvaltioiden hallitusten 19 On korostettava, että vuotuiset menot (maksusitoumukset) eivät välttämättä täysin vastaa kyseiseen tukiohjelmaan tarkoitettuja vuotuisia talousarviomäärärahoja. 52 Italia Irlanti, ja Luxemburg ovat toimittaneet Maatalouden osalta täydelliset tiedot ainoastaan vuosiin 1988, 1987 ja 1986 asti tässä järjestyksessä. Kreikasta ja Ranskasta oli saatavilla lukuja ainoastaan vuoteen 1992 asti ja Alankomaista ja Portugalista vuoteen 1993 asti. Espanjasta saadut keskushallintoviranomaisten ainoastaan vuoteen 1991 mennessä myöntämää tukea. Koska alueviranomaisten myöntämää tukea koskevat tiedot ovat puutteelliset, voidaan olettaa, että Espanjassa tällä alalla myönnetyn tuen kokonaismäärä on arvioitu huomattavasti todellista alhaisemmaksi. koskevat tiedot talousarviomenojen Seuraavia ilmoitettua myönnettävä sovellettavat tuloverohuojennukset sekä valikoiva alueellinen rahoitustuki. tukia ei ole huomioitu määritettäessä yleiskatsauksessa tutkimustyöhön koko alalla toimenpiteet, tuki, maanparannustyöt sosiaaliturvaa kokonaismäärää: (viemäröinti), koskevat tuet on otettu Seuraavat lukuun: avustukset, veronhuojennukset, veronluonteisilla maksuilla rahoitettu tuki, korkotuki ja joukko valtion myöntämiä luontoisetuja (kuten koulutus). Kalatalouden alalla vuosilta 1993 Saksaa, Kreikkaa, Espanjaa, kuningaskuntaa koskevia tietoja. ja 1994 oli saatavilla Belgiaa, ja Yhdistynyttä Italiaa Irlantia, Lainoja ja takuita ei otettu huomioon, jos niiden tukiosaa ei voitu ilmaista määrällisesti. N:o jotka lukuja, käytettiin päätösten jäsenvaltiot 528/76/EHTY, toimittivat Kivihiilen osalta ja komission 3632/93/EHTY mukaisesti, ja joista on esitetty tiivistelmä tämän alan tukia koskevassa vuotuisessa komission tiedonannossa neuvostolle20. Uuden pääoman sijoittamista, joka saattaa olla tukea, ei sisällytetty (esimerkiksi näihin sähköntuotantoa varten), jotka saattavat sisältää tukiosan siltä osin kuin hinta ylittää maailmanmarkkinahinnan, ei otettu huomioon. lukuihin. Julkisyhteisöjen hiilen ostosopimuksia 2064/86/EHTY (rautatiet) jäsenvaltioiden neuvoston Liikenteen osalta lukuja. Lisäksi on asetuksen N:o 1107/70 mukaisesti otettu erikseen huomioon rautateille neuvoston asetuksen 1191/69, sellaisena kuin se on muutettuna palvelujen asetuksilla jota on myönnetty toimittamia luvut ovat 1192/69, 1893/91 julkisten nojalla tuki, ja 20 Nämä luvut on jaoteltu nykyiseen tuotantoon myönnettyyn tukeen sekä tukeen, joka ci liity nykyiseen tuotantoon (kuten kaivostyöntekijöiden sosiaaliturvaa koskevat erityistoimet sekä luki). Vuodesta 1994 alkaen komissio ei vanhojen sitoumusten kattamiseen kuitenkaan enää sisällyttänyt tiedonantoonsa sosiaalietujen rahoitukseen liittyviä lukuja. tukia koskevaan vuotuiseen tämän alan tarkoitettu 53 ja rautateihin kohdistuvista rautatieyritysten ylläpitämistä johtuvan velvoitteen rasitteista säännönmukaistamista varten. Muiden liikennemuotojen osalta tukea koskevat luvut ovat puuttuvien tietojen vuoksi epätäydelliset ja hajanaiset, ja niitä ei sen vuoksi ole tuesta otettu huomioon. Varsinkaan paikallisliikenteelle myönnetystä ei tuki sisältyy tukikohteeseen 2. 2. 5: "Muut alat". lukuja. Lentoliikennealalla myönnettävä valtion erityisistä kirjanpidon toimitettu 10. 3. Teollisuus luvut Teollisuuden ja palvelujen alalla myönnettävää tukea koskevat on yleensä saatu 93 artiklan mukaisista ilmoituksista ja komission 22. jäsenvaltioille määräämän helmikuuta 1994 päivätyssä kirjeessä toimitetuista vuosikertomusmenettelyn standardoidun tuen niitä tarkistetaan tiedoista. myöntämistä alustaviin kansallisiin talousarvioihin ja muihin saatavilla oleviin lähteisiin. yhteydessä vertaamalla julkaisuihin, koskeviin Lisäksi tietoja 10. 4. Teräs Tässä tutkimuksessa esitetyt luvut on koottu komission neuvostolle tuen toimittamista seurantakertomuksista. Luvuista ilmenee yrityksille myönnetyn tuen määrä. terästeollisuudelle myönnettävän 10. 5. Veromenot Veromenojen osalta käytettiin kyseisestä käsitteestä. lähtökohtana OECD:n määritelmää tarkoitetaan yleensä sellaista poikkeamaa yleisesti "Veromenoilla hyväksytystä tiettyjä josta seuraa tai perusverotusjärjestelmästä, toimintoja tai tiettyjä veronmaksajien ryhmiä suosiva verotus". Tämän vuoksi esimerkiksi tietyille kehitysalueille eli ainoastaan osalle verohelpotuksia veroviranomaisen verotusalueesta myönnettyjä pidetään veromenoina, pidetään erottamattomana osana perusverotusjärjestelmää. taas verokantarakennetta kun Joissakin tapauksissa tällaiset poikkeamat viitejärjestelmästä ovat sillä rajalla, ovatko ne EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea vai yleisiä toimenpiteitä. Tämän "harmaan alueen" selventämiseksi on toteutettava lisätoimia. 10. 6. Tukiosan arviointimenetelmät 10. 6. 1. tukimuotojen Jotta eri vertailukelpoinen, nimittäjä. Se on niiden sisältämä täysin analysointiperuste yhteinen on tukiosa. Tätä varten on tukimuodoista erotettava olisi 54 komission sovellettu nykyisin käyttämiä menetelmiä. Kaikki nämä menetelmät ovat osa komission neuvoteltu jäsenvaltioiden kanssa teknisellä tasolla. valvonnassa politiikkaa virallista valtion niistä tuen on ja 10. 6. 2. 10. 6. 3. 10. 6. 4. arvioinnissa peruslähestymistapa käytetään sovellettu jota laskennassa Tukiosan on yhteinen arviointimenetelmä, tuen nettoavustusekvivalentin tietojen järjestelmistä saamiseksi katso alueellista annetun komission tiedonannon liite, EYVL C 3 1, 3. 2. 1979; katso myös neuvoston päätöslauselma, EYVL C 1 1 1, 4. 11. 1971). tukea koskevista (uusimpien lokakuuta annettu valtion 1971 20. ne Ottaen avustukset huomioon joita voidaan vaatia Tuen saaminen saattaa tietenkin muuttaa joidenkin tuensaajien ja veroperustetta. tiettyjen vähennykset, ja niiden kärsimistä yritysten tappioista, liikevoittoveroista yritysten maksaman veron tosiasiallinen määrä on yleensä paljon alhaisempi kuin teoreettinen enimmäisveroprosentti. Sen vuoksi katsotaan, että verotusta huomioon ottamatta saadut tulokset ovat lähempänä todellisuutta kuin jos olisi käytetty teoreettista enimmäisveroprosenttia. Yhteisenä nimittäjänä on sen vuoksi avustusekvivalentti eikä nettoavustusekvivalentti. korvaukseksi Eri tukimuotoihin sovellettava menetelmä Luokka A - avustukset, sosiaaliturvamaksujen alennus jne. Tukiosaa ei tarvitse laskea, koska tämä luokka käsittää kaikki sellaiset tai joita avustusekvivalentteina. avustuksina voidaan pitää tuet, Luokka B - osakkuus (mukaan lukien velan muunto). Komission vakiintuneen politiikan mukaan tällaiset toimenpiteet ovat tukea, jos tavanomaisissa markkinatalousoloissa toimiva yksityinen sijoittaja ei olisi tällaista sijoitusta. Katso tehnyt komission tiedonanto ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan 5 artiklan komission direktiivin 80/723/ETY tehdasteollisuuden alalla, soveltamisesta EYVL N:o C 307, 13. 11. 1993, s. 321. Tämä menetelmä perustuu edun laskentaan. julkisiin yrityksiin tukitoimenpiteestä tuensaajalle koituvan ja 21 Katso myös "ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta julkisyhteisöjen omistusosuuksiin", EY:n tiedote 9-1984, sekä "The Measurement of the Aid Element of State Acquisitions of Company Capital" - IV/45/87 Evolution of Concentration and Competition Series, Collection : Working Papers 87. 55 Valtion holding-yhtiöihin sijoitetun pääoman osalta tutkittiin kunkin yhtiön kokonaistulos ja tukiosana pidettiin määrää, joka tarvittiin toistuvien tappioiden kattamiseen. Luokka C - halpakorkoiset lainat ja veron lykkäystä koskevat määräykset. 10. 6. 5. lainoina ja veron tiettynä Yhteisen arviointimenetelmän mukaisesti yritykselle ajanjaksona halpakorkoisina lykkäyksinä myönnetyt edut diskontataan nykyhetkeen. Diskonttokorko on lainaa viitekorko, joka edustaa korkoa, jolla yritykset saavat tavanomaisissa on Komissio jäsenvaltiossa määritellyt muodollisesti hyväksynyt kussakin viitekorot kohta 14). Halpakorkoisen lainan vuotuinen tukiosa on viitekoron ja sen koron erotus, jolla valtio kyseisen lainan myöntää, kerrottuna lainan arvolla. (katso yhteisen arviointimenetelmän markkinatalousoloissa. näistä osakaslainoista Osakaslainojen osalta nettokustannukset määritettiin laskemalla valtion saaman tuottoprosentin ja viitekoron erotus. Palautettavien ennakoiden tapauksessa tukiosana pidettiin arviota valtiolle aiheutuneista tosiasiallisista nettokustannuksista, koska yksittäistapausten määrä oli kohtuuttoman suuri. tosiasiallisesti 10. 6. 6. Luokka D - takuuohjelmien kattamat määrät. osana takuujärjestelyjen myönnetyissä Valuuttakurssien lainoissa tukiosa lasketaan ikään kuin laina olisi halpakorkoinen laina, joka on myönnetty valuutassa, joka on suojattu takuulla takuun muuntokurssien vaihteluilta. Tukiosa on sama kuin kattaman valuutan viitekurssin ja sen viitekoron erotus, jolla laina myönnetään, vähennettynä kaikilla takuusta aiheutuneilla maksuilla. Tämä laskentatapa perustuu ohjelmasta tuensaajalle koituvien etujen laskentaan22. Tapausten suuren määrän vuoksi ei yksinkertaisissa laina-/takuujärjestelmissä olisi käytännöllistä tutkia jokaista takuuta erikseen ja päättää, mikä olisi hinta, tällaisesta jonka tuensaaja otettiinkin hallitukselle takuusta. Sen tällaisista aiheutuneet yleisellä nettokustannukset (eli valtion myöntämistä takuista aiheutuvien kustannusten ja vakuuksiin liittyvistä maksuista saatujen tulojen erotus), paitsi silloin, kun yksittäistapaukset olivat kovin laajoja tavallisesti vuoksi ohjelmista huomioon tasolla joutuisi maksamaan 22 Jos nämä tiedot eivät ole saatavilla, tukiosana pidetään arviota valtiolle aiheutuneista kokonaismenetyksistä. 56 tai kun takuun arvo voitiin tietyillä aloilla laskea sen perusteella, mikä takuun arvo on tuensaajalle23. 10. 7. Vaikka julkisten luottolaitosten myöntämiä lainoja tai takuita koskevat luvut ilmoitetaan, jos niitä pidetään tukena, tällaisten toimenpiteiden yksilöimisessä ja mittaamisessa on suurempia vaikeuksia kuin muiden tukimuotojen, koska ne eivät ole luonteeltaan yhtä avoimia. Jotta vältettäisiin tukien erilaisesta käsittelystä aiheutuva tarpeeton syrjintä tällä alueella, ja mittaamista on vielä tuen yksilöimistä kehitettävä. tällaisen 23 Tämä on ollut komission politiikkana terästeollisuudessa ja laivanrakennusalalla sekä joissakin yksittäisissä pelastustapauksissa käytettyjen takuiden osalta. 57 IV. Erityisongelmat 1 1. Tutkimus ja kehitys (T&K) 1 1. 1. T&K-ohjelmat tai sisältyy ainoastaan ulkopuolinen toteutettaville kansallistetuissa T&K-ohjelmille valtionrahoitus, yksityisissä Lukuihin myönnettävä yrityksissä tutkimuslaitoksen kuuluu tukiluokkaan A1A24. Käytettyjen lähteiden yleisen luonteen huomioon ottaen tiettyjä julkisiin hankintoihin liittyviä osatekijöitä (kuten T&K- tutkimuslaitoksen ole mahdollista sopimuksia) ulkopuolisten kustannusten ulkopuolelle. Koska niihin on sisällytetty rahoitus, katsotaan, että T&K- ainoastaan T&K-toiminnan suora toimintaa koskevat (T&K- sopimuksia ja julkista tutkimusta (katso 11. 2 ja 11. 3 jäljempänä) ei otettu tukiosaa ei pystytty ilmaisemaan määrällisesti). todellista pienemmiksi luvut on arvoitu lukuun, koska tukitoimien tällaisten ei aina jättää joka 11. 2. T&K-sopimukset ja kehityssopimuksia koskevia Tutkimus- lukuja ei ole sisällytetty näihin lukuihin, koska tukiosaa on nykyisin usein mahdotonta ilmaista määrällisesti. Lisäksi lähteet eivät mahdollista erityisesti sotilaallisiin tarkoituksiin tehtyjen tutkimus- ja kehityssopimusten eriyttämistä eikä tällaisten sopimusten markkinavaikutusten arviointia25. 11. 3. Julkinen tutkimus tutkimukseen annetun Valtion tai julkisten tutkimuskeskusten taikka korkeakoulujen laitosten suorittamaan rahoituksen sisältämistä tukiosista ei ole saatavilla lukuja. Niiden puuttuminen voi tai olla puolijulkiset laitokset suorittavat laajamittaista T&K-työtä, jolla voi olla kaupallista merkitystä26. tiettyjen sellaisten alojen kannalta, laitoksensisäisen tärkeää julkiset joilla 24 25 26 T&K-välincistön nopeutettua poistoa ci pidetä tukena. Katso yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle, 9. 2 kohta, EYVL C 83, 11. 4. 1986. Katso yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle, 9. 1 kohta. 58 11. 4. Ydinenergia julkisena rahoitustoiminnasta tutkimustyönä). Ainoastaan osa Jäsenvaltiot avustavat ydinenergia-alaa julkisten yritystensä tai T&K- tapahtuu pääasiallisesti T&K- rahoitustoiminnan välityksellä (joka sopimuksina tästä ja T&K-toimia suorasta koskeviin lukuihin sisältyvät (2. 1. 1). T&K-toimia koskeviin ydinenergiaan liittyvät luvut on voitu arvioida todellista pienemmiksi. lukuihin ei ole sisällytetty T&K-sopimuksia Koska T&K:ta koskeviin eikä julkista tutkimusta, tällaisten tukitoimien sisältämää tukiosaa on vaikea ilmaista määrällisesti. sisällyttää voitaisiin lukuihin 12. Liikenne-sektori Luxemburgissa luvut näyttävät Luxemburgissa olevan muita Liikennettä koskevat rautateiden jäsenvaltioita entisten työntekijöiden erityisen korkeista eläkemenoista. Asiasta ei ole saatavilla muita tietoja. korkeammat, mikä pääasiassa johtuu 13. Matkailu ja maatalouselintarvikkeet Koska näitä kahta alaa koskevat tiedot ovat puutteelliset, tutkimuksen numerotiedot ovat luultavasti epätäydelliset. 14. Koulutus ja työttömyys liity jos ne eivät ilmeistä, ovatko tietyt verotukselliset Aina ei ole tai sosiaaliturvaa koskevat toimenpiteet tukea vai ovatko ne kiinteä ja erottamaton osa verotus- tai sosiaaliturvajärjestelmää. Lisäksi eri jäsenvaltioissa on tiettyjen sosiaalisesti epäsuotuisassa asemassa olevien tukiohjelmia työntekijäryhmien yleisen koulutuksen tai työllistämisen edistämiseksi taikka helpottamiseksi. Näitä ohjelmia ei toistaiseksi pidetä valtion kaikkien tiettyyn tukena, elinkeinoelämän alojen on mahdollista osallistua niihin ja jos ne todella järjestelmää. Vaikka komissio ovat osa onkin käsitellyt valtion ja tukena, kaikkia jäsenvaltioiden kyseisellä alalla toteuttamia toimia ei tähän mennessä ole tutkittu seikkaperäisesti. Tässä selvityksessä ei niiden analysoida koulutusta ja huomattavien ongelmien vuoksi, yleisistä koulutusta erityisesti koskevan toimenpiteistä, kesken ja vertailukelpoisia lukuja. erottamiseen jäsenvaltioiden tukitoimia työllisyystuen työllistämistoimien yleistä jotta voitaisiin esittää koskevia liittyvät työllistämisohjelmia teollisuudenalaan, työllisyyttä koulutus- joitakin jotka tuen ja 59 - £o LIITE II TILASTOLIITE Menetelmä tähän liitteeseen sisältyvien taulukoiden laatimiseksi selitetään teknisessä liitteessä. Taulukko A1 Valtion tuki teollisuudelle. Tukiosan vuotuinen määrä vuosina 1990 - 1994 nimellishinnoin kansallisina valuuttoina. Taulukko A2Valtion tuki teollisuudelle. Tukiosan vuotuinen määrä vuosina 1990 - 1994 nimellishinnoin ecuina. Taulukko A3Valtion tuki Saksan uusille osavaltioille. Vuotuiset keskiarvot vuosina 1992 - 1994 ecuina. Taulukot A4/1-12 Valtion tuki yhteensä - vuotuinen keskiarvo 1992-1994 jäsenvaltioittain Kuvio A1 Valtion tuki teollisuudelle ja yhteisön sosiaali- ja aluerahastot. Vuotuiset keskiarvot vuosina 1992 - 1994 työntekijää kohden ecuina. 61 Taulukko A1 Valtion tuki teollisuudelle nimellishinnoin vuosina 1990-1994 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Milj. kansallista valuuttaa 1990 62. 591,68 1991 122. 959,62 1992 74. 360,25 1993 45. 225,40 1994 40. 180,71 2. 444,82 2. 362,69 2. 604,90 4. 607,55 4. 478,04 20. 289,56 24. 695,70 29. 845,34 36. 716,45 34. 165,75 221. 903,74 213. 410,97 294. 685,02 289. 697,34 233. 136,64 285. 919,74 155. 573,36 251. 519,09 179. 675,64 235. 323,46 35. 297,37 31. 262,53 33. 353,72 40. 468,79 45. 659,52 282,81 200,38 224,31 451,77 430,11 23. 180,57 18. 346,51 19. 870,64 21. 919,77 21. 752,24 2. 029,05 2. 341,60 2. 533,70 1. 614,10 1. 631,50 2. 724,30 1. 814,39 1. 708,10 1. 622,42 1. 971,02 133. 997,53 77. 353,97 77. 644,63 76. 236,48 171. 132,51 Yhdistynyt kuningaskunta 2. 000,37 1. 864,24 1. 459,07 905,34 961,56 EUR 12 40. 458,98 38. 054,65 40. 839,78 43. 890,55 43. 549,91 62 Taulukko A2 Valtion tuki teollisuudelle nimellishinnoin vuosina 1990-1994 Milj. ecua 1990 1. 475,34 1991 2. 912,13 1992 1. 787,73 1993 1994 1. 117,47 1. 013,18 311,19 298,75 333,55 606,77 593,67 9. 887,17 12. 042,22 14. 772,14 18. 961,39 17. 748,44 1. 101,74 947,58 1. 193,15 1. 078,67 809,68 2. 211,02 1. 210,98 1. 898,07 1. 204,87 1. 481,23 5. 105,08 4. 483,15 4. 870,00 6. 100,50 6. 934,92 368,35 260,97 294,86 564,75 541,71 15. 230,94 11. 965,84 12. 455,82 11. 904,96 11. 364,60 47,83 1. 178,26 739,88 55,46 785,12 433,08 60,91 750,84 444,45 39,88 745,87 404,72 41,14 912,93 869,29 2. 802,20 2. 659,36 1. 978,25 1. 160,70 1. 239,13 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta EUR 12 40. 458,98 38. 054,65 40. 839,78 43. 890,55 43. 549,91 63 Taulukko A3 Valtion tuki Saksan uusille osavaltioille - vuotuinen keskiarvo vuosina 1992-1994 Milj. ecua Prosentteina Prosentteina tuen kokonaismäärästä Avustukset Verovapautukset Pääomaosakkuudet Halpakorkoiset lainat Veron lykkäykset Takuut 5 583 2 497 6,4 3 269 0. 00 1 898 42,1 18,9 0,1 24,7 0,00 14,3 YHTEENSÄ 13 254 100,00 32,1 14,3 0,04 18,8 0,00 10,9 76,1 Vuosina 1992-1994 uusille osavaltioille myönnetyn tuen määrän vuotuinen keskiarvo oli 13 254 miljoonaa ecua. Tämä määrä vastaa 76 prosenttia tuesta. Uusille osavaltioille kaikesta Saksan myönnetyt tuet lisäsivät Saksan myöntämän tuen kokonaismäärää, mutta tätä on osittain hillinnyt Berliinille tuen väheneminen. ja Zonenrandille myönnettävän teollisuudelle myöntämästä Suurin osa uusille osavaltioille tarkoitetusta tuesta myönnettiin avustuksina (42,1 prosenttia) (24,7 prosenttia), verovapautuksina (18,9 prosenttia) ja takuina (14,3 prosenttia). loput halpakorkoisina lainoina ja 64 Kuvio A1 Teollisuudelle myönnetty tuki ja yhteisön rahastoista myönnetyn tuen osuus kohden Ecuina Keskiarvo vuosina 1992-1994 työntekijää ft' Tuki teollisuudelle/työntek M Alue/sos rahastojen osuus/tyontek Kuviosta A1 ilmenee yhteisön sosiaali- ja aluerahastojen merkitys verrattuna teollisuudelle myönnetyn kansallisen tuen kokonaismäärään. Nämä rahastot edustavat huomattavaa osuutta käytettävissä olevista varoista neljässä koheesiomaassa. Edellä mainittujen rahastojen osuus on: 60,7 prosenttia tuen kokonaismäärästä Portugalissa, 48,7 prosenttia Espanjassa, 43,1 prosenttia Irlannissa ja 36,4 prosenttia Kreikassa, yhteisön keskiarvon ollessa vain 17,8 prosenttia. 65 Taulukko A4/1 Valtion tuki yhteensä - vuotuinen keskiarvo 1992-1994 BELGIA Miljoonaa ecua ALA/TAVOITE A 1A A 2A B1A C1A C2A D1A Y H T E E N SÄ 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 1. 1. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Maatalous Kalatalous Teollisuus/palveluala: Laaja-alainen tarkoitus Tutkimus ja kehitys Ympäristö Pienet ja keskisuuret yritykset Kauppa/vienti Energiansäästö Yleiset investoinnit Muu tarkoitus Teollisuus/palvelut: Erityisalat Teräs Laivanrakennus Liikenne (rautatiet) josta neuvoston asetukset 1191/69 ja 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Kivihiili (nykyinen Kivihiili (muu tuki) Muutatat tuotanto) 3. 3. 1. 3. 2. Alueellinen tuki 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet Muut alueet 259,52 2,29 268,74 68,37 6,83 165. 67 6,72 0,00 21,15 0,00 1. 974,88 1,96 28,77 1. 451,99 647,38 13,59 473,52 5,04 177,45 177. 45 0,00 0,00 0,00 587,63 0,16 0,00 23,07 0,00 180,33 6,84 377,23 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0. 00 5. 27 5. 27 0,00 0,00 0,00 14,85 0,00 0,00 0,04 0,00 0,00 0,00 14,80 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 112,89 24,56 0,00 1,64 86,69 0,00 0,00 0,00 2,87 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,87 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0. 00 0,00 86. 81 0,00 0,00 0. 00 81,39 0,00 5,42 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 13. 85 13. 85 0. 00 259,52 2,29 1. 070,91 93,09 6,83 190,42 174,80 180,33 33,42 392,03 1. 977,74 7,96 28,77 1. 451,99 647,38 13,59 473. 52 7,91 196,57 196. 57 0,00 YHTEENSÄ ( 1 +2 + 3) 2. 682,88 592,91 14,85 115,76 0,00 100. 66 3. 507,04 66 Taulukko A4/2 Valtion tuki yhteensä - vuotuinen keskiarvo 1992-1994 TANSKA ALA/TAVOITE A 1A A 2A B1A C1A C2A D1A Y H T E E N SÄ Miljoonaa ecua 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Maatalous Kalatalous Teollisuus/palveluala: Laaja-alainen tarkoitus Tutkimus ja kehitys Ympäristö Pienet ja keskisuuret yritykset Kauppa/vienti Energiansäästö Yleiset investoinnit Muu tarkoitus Teollisuus/palvelut: Erityisalat Teräs Laivanrakennus Liikenne (rautatiet) *** josta neuvoston asetukset 1191/69 ja 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Kivihiili (nykyinen Kivihiili (muu tuki) Muut alat tuotanto) 3. 3. 1. 3. 2. Alueellinen tuki 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa Muut alueet tarkoitetut alueet 147,21 13,69 338,21 136,65 38,25 7,65 42,51 113,16 0,00 0,00 680,57 0,00 106,63 550,62 348,45 0,00 0,00 23,32 13,13 13. 13 0,00 Y H T E E N SÄ ( 1 +2 + 3) 1. 192,81 *** 1990-92 Keskiarvoa käytetty taulukon 12 EUR 12 arvioon 67 0,00 0,00 9,46 7,98 1,48 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 9,46 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 15,35 6,82 0,00 3,80 2,34 2,39 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,57 0,57 0,00 15,92 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 4. 40 0. 72 0,00 3. 24 1,04 0,00 0,00 0,00 0. 26 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 26 0. 00 0. 00 0. 00 147,21 13,69 367,42 757,58 39,73 14,69 45. 88 115,54 0,00 0,00 680,83 0,00 106,63 550. 62 348. 45 0,00 0,00 23,57 13,70 13,70 0,00 4. 66 1. 222,85 Taulukko A4/3 Valtion tuki yhteensä - vuotuinen keskiarvo 1992-1994 SAKSA ALA/TAVOITE A 1A A 2A B1A C1A C2A D1A Y H T E E N SÄ Miljoonaa ecua 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Maatalous Kalatalous Teollisuus/palveluala: Laaja-alainen tarkoitus Tutkimus ja kehitys Ympäristö Pienet ja keskisuuret yritykset Kauppa/vienti Energiansäästö Yleiset investoinnit Muu tarkoitus Teollisuus/palvelut: Erityisalat Teräs Laivanrakennus Liikenne (rautatiet) josta neuvoston asetukset 1191/69 ja 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Kivihiili (nykyinen Kivihiili (muu tuki) Muutatat tuotanto) 3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. Alueellinen tuki 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa Muut alueet Deutsche Zonenrandgebiete/Berlin tarkoitetut alueet 4. 038,61 18,87 1. 421,09 744,71 107,63 269,63 0,00 279,28 0,00 19,85 21. 682,67 108. 58 575,32 12. 114,17 3. 258,95 5. 532,99 3. 334,60 17,01 4. 970,11 378,93 4. 578,12 13,07 0,00 0,00 287,14 0,00 0,00 229,65 21. 45 36,04 0,00 0,00 146,99 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 146,99 3. 831. 83 20. 62 2. 456,03 1. 355,18 0,00 0,00 8,16 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 8,16 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 784,92 74,57 42,08 228. 80 0,00 9,60 0. 00 489. 86 13,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13,83 0,00 0,00 50,80 0,00 0,00 50,80 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 4. 038,61 18,87 103. 30 0. 00 0. 00 32. 03 0. 00 0. 00 0. 00 71. 27 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 2. 655,41 759,29 149,70 810,91 21,45 324,93 0,00 589,14 21. 843,48 108,58 575,32 12. 114,17 3. 258,95 5. 532. 99 3. 334. 60 177,83 13. 643,52 452. 11 11. 665,85 1. 525,55 2. 851,18 52,56 2. 798,62 0,00 157,31 0,00 0,00 157,31 1. 833. 09 0. 00 1. 833. 09 0. 00 Y H T E E N SÄ ( 1 +2 + 3) 32. 131,34 4. 265,95 8,16 3. 649,93 208,11 1. 936,39 42. 199,89 68 Taulukko A4/4 Valtion tuki yhteensä -vuotuinen keskiarvo 1992-1994 KREIKKA Miljoonaa ecua ALA/TAVOITE A1A A2A B1A C1A C2A D1A Y H T E E N SÄ 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Maatalous Kalatalous Teollisuus/palveluala: Laaja-alainen tarkoitus Tutkimus ja kehitys Ympäristö Pienet ja keskisuuret yritykset Kauppa/vienti Energiansäästö Yleiset investoinnit Muu tarkoitus Teollisuus/palvelut: Erityisalat Teräs Laivanrakennus Liikenne (rautatiet) josta neuvoston asetukset 1191/69 ja 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Kivihiili (nykyinen Kivihiili (muu tuki) Muut alat tuotanto) 3. 3. 1. 3. 2. Alueellinen tuki 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa Muut alueet tarkoitetut alueet 0,65 1,20 240,89 72,87 0,77 0,00 0,00 0,75 0,00 227,22 417,44 2,27 134,68 236,73 6,79 0,00 0,00 43,76 132,85 0,00 132,85 0,00 0,00 122,30 0,00 0,00 7,95 72,00 0. 00 42,35 0,00 14,91 0. 79 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 14,12 65,04 0,00 65,04 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0,00 116,82 0,27 0,51 115,59 0,48 0,03 0,00 0,00 0,08 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,08 18,70 0,00 18,70 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 134,88 0,00 0,00 0,00 42,76 0,00 0,00 92,13 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,65 1. 20 614. 89 73,02 0. 62 123,54 115,24 0. 77 42,35 319,34 432,43 3,06 134,68 236,73 6. 79 0. 00 0. 00 57. 96 216. 58 0. 00 216. 58 YHTEENSÄ ( 1 +2 + 3) 793,02 202,25 0,00 135,60 0,00 134,88 1. 265,75 69 Taulukko A4/S Valtion tuki yhteensä - vuotuinen keskiarvo 1992-1994 ESPANJA ALA/TAVOITE A1A A 2A B1A C1A C2A D1A Y H T E E N SÄ Miljoonaa ecua Maatalous Kalatalous El TIETOJA 94,85 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Teollisuus/palveluala: Laaja-alainen tarkoitus Tutkimus ja kehitys Ympäristö Pienet ja keskisuuret yritykset Kauppa/vienti Energiansäästö investoinnit Yleiset Muu tarkoitus Teollisuus/palvelut: Erityisalat Teräs Laivanrakennus Liikenne (rautatiet) ***B 154 josta neuvoston asetukset 1191/69 ja 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Kivihiili (nykyinen Kivihiili (muu tuki) Muutatat tuotanto) 3. 3. 1. 3. 2. Alueellinen tuki 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet Muut alueet Y H T E E N SÄ ( 1 +2 + 3) 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 396,40 68,92 44,70 128,15 0,62 24,54 48,42 81,04 3. 898,50 7 78,34 780,43 2. 056,64 106,95 521,67 660,80 360,62 251,12 195,44 55,68 4. 640,87 70 5,99 0,00 0,00 3,99 0,00 0,28 1,71 0,00 0,02 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,02 0,00 0,00 0,00 182,11 100,54 0,00 52,18 17,21 0,00 9,37 2,81 0,55 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,55 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 32,50 0,00 0,00 5,28 0,00 0,18 27,04 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 94,85 616,99 169,47 44,70 189,60 17,83 25,00 86,54 83,84 3. 899,07 778,34 180. 43 2. 056. 64 106,95 521,67 660,80 361,19 251,12 195,44 55,68 6,01 182,65 0,00 32,50 4. 862,03 Taulukko A4/6 Valtion tuki yhteensä - vuotuinen keskiarvo 1992-1994 RANSKA A L A / T A V O I TE A 1A A 2A B 1A C 1A C 2A D 1A Y H T E E N SÄ Miljoonaa ecua 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5 2. 1 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. 2 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. 3. 3. 7. 3. 2. Maatalous Kalatalous Teollisuus/palveluala: Laaja-alainen tarkoitus Tutkimus ja kehitys Ympäristö Pienet ja keskisuuret Kauppa/vienti Energiansäästö yritykset investoinnit Yleiset Muu tarkoitus Teollisuus/palvelut: Erityisalat Teräs Laivanrakennus Liikenne (rautatiet) josta neuvoston asetukset 1191/69 ja 1192/69 Kivihiili (nykyinen tuotanto) Kivihiili (muu tuki) Muut alat Alueellinen tuki 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet Muut alueet 613,93 41,07 809,97 584,63 40,57 107,33 14,17 28,31 27,14 7,81 9. 390,23 0,00 64,69 5. 631,43 3. 336,21 225,24 2. 053. 70 1. 415. 17 482,14 187. 61 294. 53 0,00 0,00 523,14 450,18 0,00 34,98 0,00 0,00 37,98 0,00 16,27 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 16. 27 577,73 325. 95 251. 78 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 733,13 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 733. 13 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0,00 307,59 65,27 0,00 37,04 191,87 0,00 13,41 0,00 12,71 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 12. 71 0. 99 0. 99 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 613,93 41,07 104,63 891,61 2. 636,93 0,44 0,00 26,56 77,63 0,00 0,00 0,00 28,35 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 28. 35 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 859,53 0,00 32,08 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 37 0. 00 0. 37 1. 100,53 40,57 205,90 1. 143,20 28,31 110,60 7,81 10. 180,69 0,00 64,69 5. 631,43 3. 336,21 225,24 2. 053,70 2. 205,63 1. 061,22 514. 55 546. 67 Y H T E E N SÄ ( 1 +2 + 3) 11. 337,33 1. 117,13 733,13 321,29 132,98 891,98 14. 533,85 *** 1990-92 Keskiarvoa käytetty taulukon 12 EUR 12 arvioon 71 Taulukko A4/7 Valtion tuki yhteensä - vuotuinen keskiarvo 1992-1994 IRLANTI ALA/TAVOITE A 1A A 2A B1A C1A C2A D1A Y H T E E N SÄ Miljoonaa ecua Maatalous Kalatalous El TIETOJA 11,15 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0. 00 El TIETOJA 0. 00 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Teollisuus/palveluala: Laaja-alainen tarkoitus Tutkimus ja kehitys Ympäristö Pienet ja keskisuuret yritykset Kauppa/vienti Energiansäästö investoinnit Yleiset Muu tarkoitus Teollisuus/palvelut: Erityisalat Teräs Laivanrakennus Liikenne (rautatiet) josta neuvoston asetukset 1191/69 ja 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Kivihiili (nykyinen Kivihiili (muu tuki) Muut alat tuotanto) 3. 3. 7. 3. 2. Alueellinen tuki 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa Muut alueet tarkoitetut alueet 56,69 7 7,23. 0,00 22,12 15,74 7,60 0,00 0,00 189,24 0,00 0,00 136,99 72,42 0. 00 0,00 52,24 259,70 0. 00 259,70 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 29. 83 0. 00 29. 83 37,68 0,00 37,68 15,34 0,00 15,34 Y H T E E N SÄ ( 1 +2 + 3) 516,76 29,83 37,68 15,34 72 11,15 71,95 7 7,23 0,00 23,41 29,71 7,60 0. 00 0,00 189,24 0,00 0,00 136,99 72,42 0,00 0,00 52,24 342,91 0,00 342,91 15. 27 0. 00 0. 00 1. 29 13,97 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 37 0. 00 0. 37 15. 63 615,24 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 Taulukko A4/8 Valtion tuki yhteensä - vuotuinen keskiarvo 1992-1994 ITALIA ALA/TAVOITE A 1A A 2A B1A C1A C2A D1A Y H T E E N SÄ Miljoonaa ecua Maatalous Kalatalous El TIETOJA 119,92 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Teollisuus/palveluala: Laaja-alainen tarkoitus Tutkimus ja kehitys Ympäristö Pienet ja keskisuuret yritykset Kauppa/vienti Energiansäästö Yleiset in vestoinnit Muu tarkoitus Teollisuus/palvelut: Erityisalat Teräs Laivanrakennus Liikenne (rautatiet) josta neuvoston asetukset 1191/69 ja 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Kivihiili (nykyinen Kivihiili (muu tuki) Muut alat tuotanto) 2. 324,79 797,75 9,77 850,54 465. 85 155,12 271,98 379,77 9. 446,69 645,16 211,16 7. 811,90 2. 425,80 0,00 0,00 778,47 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 4,04 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 4. 04 3. 3. 7. 3. 2. Alueellinen tuki 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa Muut alueet tarkoitetut alueet 1. 058,19 88,87 969,38 4. 531. 33 89. 37 4. 441,96 761,57 0,00 0. 00 0. 00 759,05 0,00 0,00 2,52 934,79 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 934. 79 3. 13 3. 13 0. 00 182,99 703,7 7 0,00 48,70 3,43 0,00 2,40 25,35 73,41 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 73,41 386,62 63,95 322,67 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 3,59 0,00 0,00 3. 59 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 9,21 1. 04 8,17 119,92 3. 272,94 294,86 9,77 902,83 1. 228,32 155,12 274,39 407,64 10. 458,92 645,16 211,16 7. 811,90 2. 425,80 0,00 0,00 1. 790,71 5. 988,49 246,37 5. 742,18 YHTEENSÄ ( 1 +2 + 3) 12. 949,58 4. 535. 37 1. 699,49 643,02 0,00 12,80 19. 840,27 1990-92 Keskiarvoa käytetty taulukon 12 EUR 12 arvioon 73 Taulukko A4/9 Valtion tuki yhteensä - vuotuinen keskiarvo 1992-1994 LUXEMBURG ALA/TAVOITE A 1A A2A B1A C1A C2A D1A Y H T E E N SÄ Miljoonaa ecua Maatalous Kalatalous El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 El TIETOJA 0,00 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3 Teollisuus/palveluala: Laaja-alainen tarkoitus Tutkimus ja kehitys Ympäristö Pienet ja keskisuuret yritykset Kauppa/vienti Energiansäästö Yleiset investoinnit Muu tarkoitus Teollisuus/palvelut: Erityisalat Teräs Laivanrakennus Liikenne (rautatiet) josta neuvoston asetukset 1191/69 ja 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Kivihiili (nykyinen Kivihiili (muu tuki) Muutatat tuotanto) 3. 3. 7. 3. 2. Alueellinen tuki 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa Muut alueet tarkoitetut alueet Y H T E E N SÄ ( 1 +2 + 3) 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 3,52 7,07 0,00 2,47 0,04 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 3,52 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 10,62 2,68 7,85 5,78 0. 32 0,00 0,00 0. 00 180,44 0,00 0,00 180,34 176,12 0,00 0,00 0,10 33,06 33,06 0,00 224,12 74 0,00 14. 15 3,69 1,85 8,25 0,36 0,00 0,00 0,00 180,44 0,00 0,00 180,34 176. 12 0. 00 0. 00 0. 10 33,06 33. 06 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0,00 0,00 227,65 Taulukko A4/10 Valtion tuki yhteensä -vuotuinen keskiarvo 1992-1994 ALANKOMAAT Miljoonaa ecua ALA/TAVOITE A 1A A2A B1A C1A C2A D1A Y H T E E N SÄ 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 1. 1. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Maatalous Kalatalous Teollisuus/palveluala: Laaja-alainen tarkoitus Tutkimus ja kehitys Ympäristö Pienet ja keskisuuret yritykset Kauppa/vienti Energiansäästö investoinnit Yleiset Muu tarkoitus Teollisuus/palvelut: Erityisalat Teräs Laivanrakennus Liikenne (rautatiet) josta neuvoston asetukset 1191/69 ja 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5 Kivihiili (nykyinen Kivihiili (muu tuki) Muut alat tuotanto) 3. 3. 1. 3. 2. Alueellinen tuki 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa Muut alueet tarkoitetut alueet 293,39 2,38 423,26 767,72 45,33 13,68 0,00 173,63 13,12 15,77 1. 092,03 0,00 9,16 1. 006,42 475,46 0,00 0,00 76,44 119,90 119,90 0,00 0,00 0,00 100,62 57,26 0,00 7,33 0,00 42,03 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 13. 66 -1,20 0. 00 0,00 14,86 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,27 0,00 0,27 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 59,90 0,00 0. 00 28,47 0,00 0,00 22,80 8,63 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 293,39 2,38 597. 71 211,78 45,61 49,48 14,86 215,66 35,92 24,40 1. 092,03 0,00 9,16 1. 006,42 475. 46 0,00 0. 00 76. 44 119,90 119. 90 0,00 Y H T E E N SÄ ( 1 +2 + 3) 1. 930,96 100,62 0,00 13,66 0,27 59,90 2. 105,41 75 Taulukko A4/11 Valtion tuki yhteensä - vuotuinen keskiarvo 1992-1994 PORTUGALI Miljoonaa ecua ALA/TAVOITE A 1A A 2A B1A C1A C2A D1A Y H T E E N SÄ 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Maatalous Kalatalous Teollisuus/palveluala: Laaja-alainen tarkoitus Tutkimus ja kehitys Ympäristö Pienet ja keskisuuret yritykset Kauppa/vienti Energiansäästö investoinnit Yleiset Muu tarkoitus Teollisuus/palvelut: Erityisalat Teräs Laivanrakennus Liikenne (rautatiet) josta neuvoston asetukset 1191/69 ja 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Kivihiili (nykyinen Kivihiili (muu tuki) Muutatat tuotanto) 3. 3. 7. 3. 2. Alueellinen tuki 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa Muut alueet tarkoitetut alueet 151,22 4,03 97,00 75,60 0,00 2,50 0,54 7,42 0,38 70,57 353,43 93,00 4,54 98,15 71,41 4,67 1. 50 151. 56 68. 53 0. 00 68,53 0,00 0,00 37,25 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 37,25 0,00 1,85 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,85 82. 41 0. 00 82,41 Y H T E E N SÄ ( 1 +2 + 3) 674,22 121,50 0,00 0,00 1,13 7,73 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,49 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,49 0,00 0,00 0,00 1,62 0,00 0,00 0,36 0,00 0,00 0,05 0,19 0,00 0,12 0,00 5,27 0. 00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 5,27 0,27 0,00 0,27 5,91 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 29. 16 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 29,16 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 151,22 4,03 164,90 16,73 0,00 2. 55 0,73 7,42 66,91 70. 57 361,04 93,00 4,54 98,15 71,41 4,67 1,50 159,17 151,21 0,00 151,21 29. 16 832,40 76 Taulukko A4/12 Valtion tuki yhteensä - vuotuinen keskiarvo 1992-1994 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA A L A / T A V O I TE A 1A A 2A B1A C 1A C2A D1A Y H T E E N SÄ lioonaa ecua 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. 3. 3. 7. 3. 2. Maatalous Kalatalous Teollisuus/palveluala: Laaja-alainen tarkoitus Tutkimus ja kehitys Ympäristö Pienet ja keskisuuret yritykset Kauppa/vienti Energiansäästö investoinnit Yleiset Muu tarkoitus Teollisuus/palvelut: Erityisalat Teräs Laivanrakennus Liikenne (rautatiet) josta neuvoston asetukset 1191/69 ja 1192/69 Kivihiili (nykyinen tuotanto) Kivihiili (muu tuki) Muutatat Alueellinen tuki 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet Muut alueet 520,49 22,30 444,58 236,50 7,22 80,23 103,40 0,12 "0,25 6,86 1. 904,55 0,00 6,42 1. 349,73 1. 344,83 7. 33 298. 39 242. 68 576,99 175. 64 401. 35 0,00 0,00 26,05 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 26,05 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 62. 95 62. 95 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 4,54 4. 54 0. 00 0,00 0,00 0,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,01 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 30,62 0. 42 30. 19 0,00 0,00 13,19 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 13,19 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 22,07 0,00 0,00 21,11 0,96 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 29. 27 0. 00 29,27 520,49 22,30 505,89 236,50 7,22 101,34 104,36 0,12 49,49 6,87 1. 904,55 0. 00 6,42 1. 349. 73 1. 344. 83 7. 33 298. 39 242. 68 704,37 243. 56 460. 82 Y H T E E N SÄ ( 1 +2 + 3) 3. 468,92 89,00 4,54 30,62 13,19 51,34 3. 657,61 77 - 7£ LIITE III YHTEISÖN RAHASTOT JA INSTRUMENTIT 79 I. Yhteisön rahastot, instrumentit ia ohjelmat lyhyt 1993 jakson kuvaus puolivälissä tärkeimmistä yhteisön esitetään Seuraavassa ja ohjelmista. On huomattava, että rahastoista, instrumenteista ja huhtikuussa perustettiin koheesiorahoitusinstrumentti toukokuussa 1994. Lisäksi kesäkuussa 1993 eli koheesiorahasto toteutettiin kattaman kertomuksen rakennerahastojen toinen uudistus (EMOTR:n ohjausosasto, EAKR, sosiaalirahasto, KOR) ja vahvistettiin siten vuonna 1988 toteutettuun ensimmäiseen uudistukseen vaikuttaneet perusperiaatteet sekä tehtiin toiminnallisia parannuksia. Toisena uudistuksena oli, että joukko Eurooppa-neuvoston Edinburghissa kokouksen koheesiorahastosta myönnettävään päätöslauselmien mukaisesti (Kreikka, Espanja, avustukseen oikeutetuille neljälle varat Irlanti Portugali) että kaksinkertaistettaisiin rakennerahastoista myönnetyn rahoituksen määrää nostettaisiin 141 471 miljoonaan ecuun vuosina 1994-1999 (vuoden 1992 hinnoissa). Myös yksi uusi väline otettiin käyttöön, kun KOR aloitti toimintansa vuonna 1994 kalatalousalan rakenneuudistuksen tukemiseksi. rakennerahastojen 1992-1999 kohdennettavat jäsenvaltiolle reaalisesti vuosina pidetyn ja ja samanaikaisesti rakennerahastojen kanssa Lähes hyväksyttiin neljäs T&K--puiteohjelma teknologista kehittämistä koskeva neljäs puiteohjelma) vuosille 1994-1998. Tämä uusi puiteohjelma sisältää nyt kaiken yhteisön ja kehittämistoiminnan. Puiteohjelman talousarvio on 13,1 miljardia ecua. Sen kokonaisrakennetta on kehitetty vastaamaan kolmeen suureen haasteeseen: uudistuksen ja tutkimuksen (tutkimusta ja tieteellisen vastattaisiin jäsenvaltioissa teknisen osaamisen kehittäminen Euroopassa, teollisuuden tarpeisiin ja parannettaisiin elämän jotta laatua yhteistyön tukeminen koordinoinnin ja hyödyntämisen parantaminen jäsenvaltioiden ja tutkimushankkeiden puitteiden luominen yhteisön muille politiikoille ja niiden toteuttaminen. EMOTR:n tukiosasto Yhteinen maatalouspolitiikka on markkinoiden yleinen tukijärjestelmä, joka perustuu ulkoiseen suojeluun ja sisäisiin tukitoimenpiteisiin. Se on siis verrattavissa tuontikiintiöihin ja tullitariffeihin. Nämä puolestaan ovat järjestelmiä, jotka mahdollistavat varojen siirron alojen välillä ilman suoria tukitoimia. Suuri osa EMOTR:n tukiosaston menoista liittyy tämäntyyppisiin tukijärjestelyihin. Sen vuoksi ei voida katsoa, että varojen Lisäksi jakautumisella tapauksessa vain vähän merkitystä, koska saattaa käydä niin, ettei lopullinen edunsaaja ole jossa menot syntyivät. Noin 35 prosenttia siinä tukimenoihin. tässä jäsenvaltioittain on jäsenvaltiossa, verrattavissa olisivat ne 80 menoista muodostui hinnantasaustuista. EMOTR:n ohjausosasto tuottajille tai jalostajille myönnetyistä investointihankkeita talousarviosta. Epäsuoria jaettu suoriin julkisille ja epäsuoriin toimet on EMOTR:n ohjausosaston yksityisille ja tukitoimina pidetään tukitoimiin. Suorina sijoittajille -ohjelmia varten myönnettävää ja tukea. Viime vuosina suorat tukitoimet ovat käsittäneet noin puolet toteutetaan ohjausosaston yhteisön aloitteesta jäsenvaltiot täytäntöön. Tämän vuoksi menot on useimmissa panevat ne tukeen varatuista määrärahoista. tapauksissa katettu kansalliseen toimenpiteinä Yleensä niitä voidaan pitää sosiaalis-rakenteellisina epäsuotuisassa (esimerkiksi toteutettuina asemassa parannustoimenpiteinä tai tilakohtaisena investointitukena. varhaiseläkeohjelma), hyväksi alueiden tukitoimia turvin, mutta viljelijöiden olevien ja sen rahoitusavun KOR (EMOTR) ja rakennetukea ensimmäisen Kalateollisuudelle myönnettiin kerran vuonna 1 9 7 1, jolloin sovittiin, että Euroopan maatalouden ohjaus- ja varoja tukirahastosta kalastusalusten rannikkokalastusalusten rakentamisen ja jalostuksen markkinoinnin edistämiseen. Vuonna 1978 alkuperäiset säännöt joiden korvattiin soveltamisalaa rannikkokalastuslaivaston uudelleenjärjestelyn ja vesiviljelytoiminnan kehittäminen. laajennettiin käsittämään ja nykyaikaistamisen toimenpiteitä, pelagisten vuotuisia voitaisiin tilapäisiä joukolla käyttää kalan lajien sekä Vuonna 1983 otettiin käyttöön monivuotisten ohjelmien järjestelmä, joka perustui ohjelmiin, tukea joiden osana voitiin myöntää ja kalastustoiminnan muuntoon. teollisuuden johti siihen, että lähestymistapaa Vuonna 1986 kaikki kalastuslaivastoa ja vesiviljelyä koskevat rakenteelliset toimet koottiin yhdeksi lainsäädännölliseksi kehykseksi. rakennemuutokseen lujittaa tätä tarve jalostuksen ja markkinoinnin tukemiseen Kalataloustuotteiden suunnitellut ohjelmat saivat alkunsa eri rahoituslähteestä, jonka ne jakoivat maataloustuotteiden ja markkinointia koskevan jalostusta rakennepolitiikan kanssa. Yksi ja sama asetus kattoi kauan näiden kahden kaksi tuotetyyppiä eriytettiin vuonna 1989 sen varmistamiseksi, että kalatalousalan huomioon; paremmin ja markkinointiin on siitä alkaen kalataloustuotteiden sovellettu omia tukisääntöjään, ja kyseinen ala sisällytettiin yhteisön rakennerahastoja koskeviin järjestelyihin. erityisvaatimukset jalostukseen ja markkinoinnin. Nämä tuotetyypin jalostuksen otetaan 81 Vuonna 1993 yhteistä kalastuspolitiikkaa kohennettiin rakenteellisesti ja siihen tehtiin kolme suurta muutosta. Niillä varmistettiin parempi yhtenäisyys eri politiikanalojen välillä, poistettiin jaottelu, joka oli erottanut yhteisen kalastuspolitiikan yhteisön muista toiminnoista, ja otettiin Yhteistä alaan huomioon toimenpiteet sisällytettiin kalastuspolitiikkaa koskevat uudistamisen yhteisön tällaisia yhteydessä varten Lisäksi toimintoja rahoitusvälineet yhdistettiin käytettävissä olevat eri kalatalouden yhdeksi rahastoksi, joka tunnetaan nimellä kalatalouden ohjausrahasto (KOR). rakennerahastojen 1993. vaikuttaneet muutokset. rakenteelliset järjestelmään vuonna sen sellaisten Sosiaalirahasto Sosiaalirahaston tavoitteena on parantaa nuorten (alle 25-vuotiaat) ja muiden joiden vammaiset, katsotaan ja muut sosiaalisesti epäedullisessa asemassa olevat siirtotyöläiset ryhmät). Sen vuoksi ja yksityisten rahasto osallistuu toimijoiden toteuttamien hankkeiden rahoitukseen seuraavilla aloilla: työllistämismahdollisuuksia, (pitkäaikaistyöttömät, tarvitsevan julkisten ryhmien tukea pitkäaikaistyöttömyyden ennaltaehkäisy ammatillinen koulutus työpaikkojen työntekijöiden luomiseen teollisiin liittyvä ja tekninen neuvonta tuotantojärjestelmissä tapahtuviin muutoksiin sopeutumisen helpottaminen. Kaikki tukihakemukset on jätettävä jäsenvaltioiden kautta. Sosiaalirahastosta myönnettävät varat maksetaan laaja-alaisesti eikä alakohtaisesti, joten perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitetun tuen käsitettä vastaavaa ekstrapolointia ei ole mahdollista suorittaa. Aluerahasto Euroopan aluekehitysrahaston yhteisön sisäisiä kehityseroja tarjoamalla rahoitustukea: (EAKR) tavoitteena on vähentää kehityksessä jälkeen jääneille alueille (tavoite 1) taantuville teollisuusalueille (tavoite 2) vaikeuksissa oleville maaseutualueille (tavoite 5b). infrastruktuuriin, inhimillisiin Tämä tuki kohdistuu pääasiallisesti voimavaroihin ja tuotannollisiin investointeihin. Koska EAKR:sta myönnettävä tuki maksetaan yleensä laaja-alaisesti eikä alakohtaisesti, ei ole aina mahdollista yksilöidä niitä menoja jotka vastaavat perustamissopimuksen 92 artiklassa tuen taloudelliseen käsitettä. Sen sijaan teollisuuteen ja palveluihin sekä kehitykseen liittyvät luvut on otettu huomioon; tätä lähestymistapaa käyttämällä saadut tiedot antavat vain käsityksen siitä, kuinka laajasti EAKR:sta on myönnetty tukea. tarkoitetun Koheesiorahoitusinstrumentti - Koheesiorahasto Sen jälkeen, kun koheesiorahaston perustamista koskeva periaate oli kokoontunut sisällytetty Maastrichtin sopimukseen, Edinburghissa 82 rahoitustukea Eurooppa-neuvosto päätti lisäksi luoda tilapäisen instrumentin, jotta oikeutetuille yhteisön jäsenvaltioille vuodesta 1993 alkaen siihen asti, kunnes Maastrichtin sopimus koheesiorahaston perustamisen. ja mahdollistaisi voitaisiin voimaan tukeen tarjota tulisi hyväksyi perustamista Komissio koheesiorahoitusinstrumentin koskevan asetusehdotuksen perustamissopimuksen artiklan perusteella. Neuvosto hyväksyi asetuksen 30. huhtikuuta 1993, ja sen voimassaoloa jatkettiin vuoden 1994 loppuun asti. 235 Koheesiorahasto perustettiin EY:n perustamissopimuksen 130 d artiklan nojalla, sellaisena kuin se on muutettuna Maastrichtin sopimuksella, ja se merkitsi uutta askelta pääosin rakennerahastojen kautta aloitetussa yhteisvastuupolitiikassa. Tämän rahaston tarjoaman rahoitusosuuden luonne on erityinen ja muita täydentävä, koska se jo alkanut perustuu pääasiallisesti ja toteutua) mahdollisen vaatimuksiin. Rahastolla on alusta alkaen ollut oma identiteettinsä, joka perustuu kolmeen perusperiaatteeseen. toteutumisen asettamiin (joka on rahaliiton talous- on niistä rahaston Ensimmäinen täytäntöönpanoala: taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevassa pöytäkirjassa todetaan, että koheesiorahasto osoittaa "yhteisön rahoitusosuuksia. jäsenvaltioissa, joiden bruttokansantuote henkeä kohti on alle 90 prosenttia yhteisön keskitasosta. " rajoitettu rajoitetaan avustukset Toiseksi ympäristön ja Euroopan laajuisten liikenneverkkojen alalla. Kolmanneksi: rahaliiton ja rahasto toteutumiseen, rahastosta voidaan avustaa jäsenvaltioita, jotka ovat laatineet 104 c artiklan julkistalouden alijäämiä koskevat edellytykset täyttävän ohjelman. osarahoitukseen hankkeiden kytkeytyy liiallisia talous- koska (toukokuusta Lisäksi koheesiorahoitusinstrumentti yhteenkuuluvuuden 1994) koheesiorahasto tavoitteen toteutumiseen. Koska suurin osa saatavilla olevista määrärahoista osoitettiin infrastruktuurihankkeisiin eikä tuotannollisiin investointeihin, jäljempänä taulukossa B annetut luvut on ilmoitettu vain tiedoksi. myötävaikuttivat ja myöhemmin Yhteisön tutkimus ja teknologinen kehittäminen (TTK) Yhteisön tutkimustoimintaa harjoitetaan ensisijaisesti kahdella tasolla: (i) jakamiseen kustannusten tutkimusta osapuolten kanssa koskevissa ja tutkimustoiminnan yhteensovittaminen (epäsuora toiminta) toiminta perustuva ja teknologista jäsenvaltioissa kolmansien kehittämistä tapahtuvan hankkeissa 83 (ii) yhteinen tutkimuskeskus (suora toiminta). ja (Tiede, tutkimus toimintaa (Liikenne), PO Vll:n yhdessä PO kehitystyö) III : n hallinnoi (Teollisuus), PO puiteohjelman PO XII Vl:n epäsuoraa (Televiestintä, PO Xlll:n (Maatalous), ja tutkimuksen hyödyntäminen), PO XIV:n tietotekniikan markkinat ja ja PO XVIhn kanssa (Energia). Yhteisön (Kalastus) teknologista puiteohjelman mukaan koskevan tutkimustyön tukemiseen osoitetaan EU:n talousarviosta noin 13,1 1994 miljardia osa talousarviomäärärahoista korkeakouluille, kohdennetaan tutkimuskeskuksille ja teollisuudelle. Hieman yli 950 miljoonaa ecua osoitetaan Euroopan ja rahoitukseen. tutkimuskeskuksen kehittämistä tutkimusta toiminnan yhteisen vuosina Suurin 1998. ecua 4. - EHTY:n rahoitustoimet tarjoaa rahoitusapua EHTY kolmeen ryhmään: lainoina ja avustuksina. Lainat jaetaan teollisuudelle tarkoitetut lainat muuntamiseen tarkoitetut lainat työntekijöiden asuntoihin tarkoitetut lainat ja ne myönnetään markkinakorkoisina. Se, että lainoja jakavat voittoa tavoittelemattomat rahoituslaitokset, saattaa olla eduksi lainansaajalle, mutta tätä etua ei lueta tueksi perustamissopimusten merkityksessä. lainojen korkotukea Avustusten osalta toimenpiteiden, erityisesti tavallisesti pidetäänkin entisille työntekijöille maksettavien teräs- sosiaalisluonteisten maksujen, ei yhtä todennäköisesti katsota oleva tukea. kivihiiliteollisuuden tukena, muiden toinen. Vaikka tilanne on ja Euroopan investointipankki jota rahoitusta, voidaan myöntää tarjoamalla Pankin tehtävää on edistää Euroopan unionin tavoitteita luotettaviin pitkäaikaista sopimuksella. Sen investointeihin. Pankki perustettiin Rooman ja sen johtokunta muodostuu näiden jäsenvaltiot, osakkaina ovat valtioiden ministereistä. Tukea saadakseen hankkeiden ja ohjelmien on oltava toteuttamiskelpoisia neljällä oleellisella tavalla eli taloudellisesti, teknisesti, rahoituksellisesti. Pankki ja rahoitusmahdollisuuksiaan myöntämällä omia laajentaa helpottamalla muun rahoitusavun saamista. Lainaustoiminnallaan se edistää pääomamarkkinoiden kehittymistä koko unionissa. Pankin yhteistyössä toimintaperiaatteet ympäristönsuojelullisesti määritellään läheisessä lainoja ja 84 jäsenvaltioiden ja muiden Euroopan unionin toimielinten kanssa. Se toimii tiiviissä yhteistyössä myös liikemaailman ja pankkialan sekä alan tärkeimpien kansainvälisten järjestöjen kanssa. Euroopan investointirahasto laajuiset verkot Euroopan investointirahasto on uusi rahoituslaitos, joka perustettiin takuiden tarjoamiseksi keskipitkän ja pitkän aikavälin investoinneille kahdella Euroopan talouden kehityksen kannalta ratkaisevalla alueella; ne ovat Euroopan ja pienet ja keskisuuret yritykset. Rahasto perustettiin kesäkuussa 1994, ja se edustaa uutta ja ja tekee komissio välityksellä yhteistyötä Euroopan unionin välillä jäsenvaltioiden pankkien ja rahoituslaitosten kanssa. Sille annettiin monenkeskisen kehityspankin asema 15. maaliskuuta 1994 annetulla komission direktiivillä. kumppanuutta Euroopan investointipankin ainutlaatuista (TEN) ja tärkeimpänä infrastruktuurien tavoitteena on koota enemmän yksityistä Rahaston pääomaa rahavarojen rahoitukseen kohdentamista pienten ja keskisuurten yritysten alalle. Se pyrkii tähän tavoitteeseen kehittämällä mekanismeja rahoitukseen liittyvien riskien siirtämiseksi rahoitustakuita pankkien ja muiden rahoituslaitosten keskipitkän ja pitkän aikavälin luotonantotoiminnassa. ja jakamiseksi ja keskittyy ja helpottaa tarjoamaan Vanhempien TEN-hankkeisiin myönnettyjen pitkän aikavälin luottojen joukkovelkakirjalainojen lisäksi se voi kattaa yksityisiä osakeanteja, liikkeellelaskuja, arvopapereita, joiden vakuutena on tulot tai saatavat, sekä oman pääoman ehtoisia lainoja, Pk-yritysten rahoituksen osalta se voi kattaa luottosalkut, luottolimiitit ja arvopaperisoidut varat. Yhteisön uudesta rahoitusvälineestä (New Community Instrument eli NCI) myönnettävät lainat rahoittaa uudesta on investointihankkeita, infrastruktuureja sekä pienten rahoitusvälineestä myönnettävien lainojen Yhteisön tavoitteena jotka sellaisia myötävaikuttavat jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen lähentymiseen ja integroitumiseen. Suuri osa varoista (noin 60 prosenttia) käytettiin energiaa, ja keskisuurten yritysten kehittämistä koskevien hankkeiden rahoitukseen. Lainoja myönnettiin myös maanjäristysten vahingoittamilla yhteisön alueilla. Lainoja hallinnoi unionin puolesta Euroopan vahvistettiin lisäksi varattiin marginaali kustakin markkinakorkojen mukaan, Ainoa valuutasta lainanottajan hyväksi koituva taloudellinen etu, joka on mahdollista mitata, voisi johtua pankin voittoa tavoittelemattomasta luonteesta. Tällainen etu on kuitenkin tässä yhteydessä merkityksetön. jälleenrakennustöihin yleiskustannusten investointipankki. infrastruktuurin kattamiseksi. Korkokannat aiheutuvien ja 85 II. Tilastotiedot 1. 2. 3. 4. 5. 6. ja C2 ja 1992 - 1994 myönnetyt yhteisön - 1992 rahoitustoimet vuosina ilmoitetaan yhteisön yleiset tukitoimenpiteiden - 1994 Taulukossa A 1990 - 1994. Taulukossa B esitellään muut vuosiksi 1990 yhteisön instrumentit. Taulukoissa C1 ilmoitetaan vuotuinen keskiarvo vuosina 1990 jäsenvaltioittain eriteltynä, jos mahdollista. Olisi huomattava, että tässä tarkasteltujen yhteisön tukitoimenpiteiden ja edellä tässä yleiskatsauksessa kuvaillun kansallisen valtion tuen (eli kansallisista talousarvioista ja verotusjärjestelmien kautta rahoitetun valtion tuen) vertaileminen suoraan keskenään on harhaanjohtavaa, koska monissa tapauksissa on vaikeaa tai lähes mahdotonta määrittää yhteisön tukitoimenpiteen sisältämän tukiosan määrää, koska sitä ei makseta suoraan yrityksille kuten valtion tukea. Maatalousalalla vertailujen suorittaminen saattaisi johtaa virheellisiin päätelmiin sen vuoksi, että ne osapuolet, jotka hyötyvät yhteisön tukitoimenpiteestä, eivät useimmiten ole yrityksiä. Mitä tulee tukitoimenpiteen jäsenvaltioiden vertaaminen keskenään, yhteisön riippumatta toimijoihin edut vaikuttavat kaikkiin unionissa siitä, missä menot (kuten vientituet tai interventio-ostot) toteutuivat. Yhteisön ja kansallisten menojen vertailun osalta maataloustuotteiden ja yhteisön hintojen erot vaihtelevien maailmanmarkkinahintojen vaikuttivat voimakkaasti unionin menoihin, mitä kansallisten menojen osalta ei useimmiten tapahdu. Lisätietoja yhteisön rahastoista on teknisessä liitteessä. tietoja Yksityiskohtaisia seuraavista asiakirjoista: ja välineistä rahastoista yhteisön toimiviin saa -Research and Technological Development Activities of the EU, annual report 1995. ISBN 92-77-93761-0 -The Structural Funds in 1994, 6th annual report. ISBN 92-827-5727-7 (Suomenkielinen yhteenveto ) -The First report on Economic and Social Cohesion 1996. ISBN 92-827- 8877-6 -Cohesion financial instrument Cohesion Fund. Combined Report. ISBN 92-827-5739-0 -Annual Report Cohesion Financial Instrument 1993/1994. ISBN 92-77- 84777-8 ECSC Financial report 1994. ISBN 92-827-4625-9 -Trans-European Networks Report. ISBN 92-826-8995-6 -The Twenty Agricultural Guidance and Guarantee Funds-Guarantee Section. 1994. ISBN 92-77- 94440-4 -European Investment Bank 1995 Annual Report ISBN 92-827-6303-X (Euroopan investointipankin vuosikertomus vuodelta 1995, ISSN 0 0 7 1- 2868). fourth Financial Report concerning the European 86 Taulukko A Yhteisön vuotuiset menot 1990 1991 1992 1993 1994 Milj. ecua EMOTR tukiosasto - maatalous 26503,3 3 1 8 2 4 ,8 32005,4 34496,3 32831,4 EMOTR ohjausosasto - maatalous 1973,9 2408,1 2874,4 3092,4 3335,4 EMOTR tukiosasto - kalatalous 23,6 26,2 32,1 32,4 35,5 EMOTR ohjausosasto - kalatalous /EFFG- KOR (vuodesta 1994) 226,6 2 9 4 ,0 358,4 401,8 391,0 SOSIAALIRAHASTO ALUERAHASTO (1) KOHEESIORAHASTO 3504,2 4 7 8 5 ,8 5894,2 6306,8 5826,8 776,0 1152,0 1374,0 1635,0 1803,0 - - - 1565,0 1853 EY:n TTK-PUITEOHJELMA 1602,0 1567,0 2391,0 2094,0 2019,0 EHTY:n avustukset Uudelleentyöllistäminen 56 art. 2 kohdan b alak. Sosiaaliavustukset teräs 56 art. 2 kohdan b alak. Sosiaaliavustukset hiili 56 art. 2 kohdan b alak. Tutkimus 55 art. Korkotuki 54/56 art. 184,0 45,2 40,0 93,9 82,2 166,1 20,0 35,7 128,1 104,5 154,8 46,2 50,0 120,2 106,0 182,4 60,0 50,0 124,6 114,3 157,0 86,0 40,0 52,0 51,5 YHTEENSÄ 35054,9 4 2 5 1 2 ,3 45406,7 50155,0 4 8 4 8 1 ,6 [1) osa, joka suunnilleen vastaa tuen käsitettä perustamissopimuksen 92 artiklan merkityksessä 87 Taulukko B Muut yhteisön instrumentit EHTY (myönnetyt uudet lainat) Euroopan investointipankki * Euroopan investointirahasto** Yhteisön uusi rahoitusväline (NCI) (myönnetyt uudet lainat) Rahoitus myönnetty EU:n sisällä * ** Takuut hyväksytty LÄHTEET: Vuosikertomukset 1990 1991 1992 1993 993,8 12526,3 - 23,6 1382,2 14398,8 - 39,2 1486,2 918,3 16066,0 17672,6 - - - - Miij. ecua 1994 673,4 17656,0 643,0 - 88 Taulukko C1 Yhteisön keskimääräiset vuotuiset menot jäsenvaltioittain (1990-1992) EMOTR Tukiosasto EMOTR Ohjaus osasto EMOTR Tukiosasto Kalastus EMOTR Ohj. Kalastus/& EFFG-KOR SOSIAA- LIRAHAS -TO ALUE RAHAS TO KOHEESIO RAHASTO (vuodesta 1993) EY:n TTK- puiteohjel m a* EHTY:n A V U S TUKSET* Milj. ecua YHTEEN -SÄ BELGIA TANSKA SAKSA KREIKKA ESPANJA •RANSKA IRLANTI ITALIA LUXEMBURG A L A N K O M A AT PORTUGALI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Tekninen apu 1227,1 1 1 6 1 ,2 4 8 1 1 ,4 2 1 1 9 ,8 2 9 9 0 ,4 6 1 3 0 ,1 1604,5 4 8 3 9 ,2 3,1 2 6 2 8 ,9 317,5 2 2 7 8 ,0 2 2 ,6 18,6 2 0 6 ,5 2 8 5 ,9 4 5 8 ,6 4 3 5 ,2 1 6 1 ,6 2 9 4 ,4 5,7 16,1 2 4 4 ,6 1 0 0 ,6 0,2 1,4 0,8 0,7 10,5 8,0 1,4 1,6 - 0,1 1,0 1,6 2,5 129,8 3 3 ,7 16,3 18,7 2 1 ,2 86,1 2 7 ,5 4 2 ,9 9,0 5 3 7 ,2 2 1 9 ,0 3 9 5 ,7 6 7 ,7 8 6 7 ,8 197,7 5 9 0 ,4 9 0 ,3 9,2 3 4 7 ,7 1 0 9 ,0 4 7 ,7 5 2 2 ,4 1 2 9 ,0 - 2,9 9,2 109,7 4 ,3 5,7 4 4 ,4 4 4 8 ,2 171,7 10,3 7 3 3 ,4 6 3 ,7 1 4 1 5 ,9 1 2 4 9 ,4 5 7 9 3 ,6 2 8 9 1 ,0 4 6 1 1 ,1 7 2 8 1 ,5 2 2 3 3 ,4 5 8 3 4 ,3 16 2 7 6 9 ,7 1 2 2 7 ,4 3 1 8 7 ,6 1 8 5 3 ,0 4 5 9 ,0 2 3 1 2 ,0 YHTEENSÄ 3 0 1 1 1 ,2 2 2 5 0 ,4 27,3 293,1 4 7 2 8 ,1 1 1 0 0 ,8 1853,0 4 5 9 ,0 4 0 8 2 2 ,9 Tietoja ei voitu eritellä jäsenvaltioittain. 89 Taulukko C2 Yhteisön keskimääräiset vuotuiset menot jäsenvaltioittain (1992-1994) EMOTR Tukiosasto EMOTR Ohjaus osasto EMOTR Tukiosasto Kalastus BELGIA TANSKA SAKSA KREIKKA ESPANJA RANSKA IRLANTI ITALIA 1278,7 1257,1 35,8 28,7 4979,7 434,2 2522,5 4011,5 7680,5 1513,9 353,8 530,4 602,5 179,5 4 4 6 9 ,0 421,3 LUXEMBURG 6,9 ALANKOMAAT 2207,5 PORTUGALI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Tekninen apu 519,2 2664,7 8,4 24,5 371,4 110,2 0,2 3,4 0,9 0,9 10,7 10,1 2,2 1,1 - 0,1 1,8 1,8 EMOTR Ohj. Kalastus/& EFFG-KOR 4,6 SOSIAA- LIRAHAS -TO 154,7 29,6 16,3 36,1 54,3 798,5 461,2 127,1 1146,7 31,9 665,6 7,8 307,0 52,1 886,6 - 5,0 7,9 163,5 50,3 20,0 597,9 768,3 ALUE RAHASTO KOHEESIO RAHASTO** (& väline) EY:n TTK- puiteohjel- ma* EHTY: n AVUS TUKSET* Milj. ecua YHTEEN-SA 30,0 6,5 304,4 131,9 273,7 145,6 120,6 181,1 3,9 12,9 279,3 113,9 306,3 936,4 154,8 309,0 0,8 1504,0 1379,6 6 5 3 4 ,0 3812,7 7036,5 9136,2 2285,8 6011,2 24,2 2416,4 2128,9 3678,9 0,8 YHTEENSÄ 33111,2 3100,7 33,2 383,7 6009,3 1603,8 1707,3 2168,0 465,0 4 8 5 8 2 ,2 2168,0 465,0 2633,0 Tietoja ei voida. *) (**) Ainoastaan vuodet 1993 - 1994. eritellä jäsenv altioittain. 90 ISSN 1024-4492 KOM(97) 170 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 08 10 09 Luettelonumero : CB-CO-97-162-FI-C ISBN 92-78- 18764-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg v. i