title: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA- PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET - Et europæisk initiativ inden for elektronisk handel

eurovoc_concepts:
EU initiative
industrial policy
information technology
telecommunications
trade policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 16. 04. 1997 KOM(97)I57 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET ». -i » *t t Ï m nW mm "i •: '4' i i Uy INDHOLDSFORTEGNELSE Resumé Indledning 1. Revolutionen inden for elektronisk handel Elektronisk handel: Internet-revolutionen Den næste markedsgeneration Europas muligheder Elektronisk handel: Internationale sammenligninger Europas stærke sider Behovet for global enighed 2. Sikring af adgang til det globale marked: Infrastruktur, teknologi og tjenester Optimal virkning af liberaliseringen inden for teleområdet Optimering af fordelene ved liberaliseringen af IT-markederne Eliminering af kapacitetsproblemer Sikring af interoperabilitet i et konkurrencepræget miljø Adgang til brugervenlige tjenester inden for elektronisk handel: Europæisk forskning og udvikling Internationalt industrisamarbejde inden for infrastruktur, teknologi og tjenester 3. Udvikling af gunstige retlige rammer Opbygning af tillid Sikring af fri adgang til det indre marked Principperne for de retlige rammer for elektronisk handel De væsentlige forskrifter Forskrifter, som fører til passende horisontale politikker På vej mod sammenhængende globale retlige rammer 4. Udvikling af et gunstig erhvervsklima Forbrugerne: Fortrolighed og tillid Erhvervslivet: Viden og god praksis Offentlige administrationer: En mere offensiv offentlig sektor Elektronisk handel til gavn for borgerne Konklusioner i FORORD Denne meddelelse og initiativer i forbindelse hermed samt kommende lovgivning kan besøges på http://www. ispo. cec. be/Ecommerce. RESUME Formålet med dette europæiske initiativ er at fremme den kraftige vækst i den elektroniske handel i Europa. Elektronisk handel, som er en sektor med meget hurtig udvikling, vil have en betydelig virkning på Europas konkurrencedygtighed på de globale markeder. Initiativet, som bygger videre på Kommissionens hidtige arbejde, skaber fremtidige fællesskabsforanstaltninger og sigter mod at grundlægge en fælles europæisk holdning med henblik på at nå til global enighed via internationale forhandlinger. sammenhængende politisk ramme for en I. REVOLUTIONEN INDEN FOR ELEKTRONISK HANDEL: UDFORDRINGER OG MULIGHEDER Elektronisk handel, som pr. definition er global, dækker et bredt spektrum af aktiviteter, hvoraf nogle allerede er godt etableret, men de fleste er helt nye. Elektronisk handel drives frem af Internet-revolutionen, og der sker hele tiden spektakulære udvidelser og gennemgribende forandringer. Den omfatter både indirekte elektronisk handel (elektronisk bestilling af materielle goder) og direkte elektronisk handel (online-levering af immaterielle goder). Elektronisk handel er et miljø med en meget hurtig udvikling, og det frembringer et bredt udvalg af innovative virksomheder, markeder og handelssamfund - herigennem skabes nye funktioner og nye indtægtskilder. Elektronisk handel frembyder et væld af muligheder for forbrugere og virksomheder i Europa, særlig for små og mellemstore virksomheder (smv'er). Hurtig indførelse af elektronisk handel er en presserende opgave for erhvervslivet, industrien og regeringerne i Europa. Elektronisk handel gør det muligt at handle billigt på tværs af regionale og nationale grænser. For at kunne få fuldt udbytte af fordelene er det nødvendigt at udvikle effektive distributionskanaler og transeuropæiske net til den fysiske levering af elektronisk bestilte varer; det omfatter også effektive og moderne posttjenester. Elektronisk handel stimulerer konkurrencen på det indre marked og har allerede medført dybtgående strukturændringer. Der bliver brug for nye fagkundskaber til at skabe og fastholde nye arbejdspladser i Europa. Europas vigtigste konkurrenter har allerede resolut udnyttet de muligheder, som elektronisk handel indebærer - og USA er allerede langt forud på dette område. Handel via Internet er dog ved at være lige så udbredt i en række medlemsstater. I denne forbindelse kan Europa bryste sig af at stå særlig stærkt inden for områderne teknologi, produktion af indhold samt sproglig og kulturel mangfoldighed. Ligeledes vil anvendelsen af en fælles valuta på verdens største enhedsmarked være et kraftigt incitament til udbredelsen af elektronisk handel i Europa, og elektronisk handel vil på sin side bidrage til udbredelsen af euroen. Der er derfor et stærkt behov for hurtigt at igangsætte en politisk debat med henblik på at fremme elektronisk handel og undgå en fragmentering af dette lovende marked. II. ADGANG TIL DE GLOBALE MARKEDER: INFRASTRUKTUR, TEKNOLOGI OG TJENESTER Høje telegebyrer har længe være en stor hindring for elektronisk handel i Europa. Gennemførelsen af liberaliseringspakken for telemarkedet har dog allerede ført til lavere priser og til mere fleksible prissystemer. Elektronisk handel er mere udbredt på de mest konkurrenceprægede markeder. WTO-aftalen om basistelestjenester (Agreement on Basic Telecommunication) bidrager direkte til udviklingen af en global markedsplads for elektronisk handel. Ligeledes vil nylige internationale aftaler om afskaffelse af toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer sandsynligvis hurtigt få priserne på vigtige IT-produkter til at falde, fremme udbredelsen af elektronisk handel og styrke Europas konkurrencedygtighed. Eliminering af kapacitetsproblemer og etablering af en infrastruktur med stor båndbredde er en anden opgave for Europa - en opgave, som både den private sektor og Fællesskabet aktivt forsøger at løse. At sikre interoperabilitet i et konkurrencepræget miljø er et andet kraftigt incitament. Kommissionen fremmer aktivt global interoperabilitet inden for nøglesektorer som sikker teknologi og betalingssystemer, og den giver elektronisk handel en fremtrædende plads i en række forsknings- og udviklingsprogrammer (FTU) for at sikre, at de vigtigste teknologier og systemer er alment tilgængelige og lette at anvende. III. ETABLERING AF GUNSTIGE RETLIGE RAMMER Rammerne for det indre marked har bevist deres værd for traditionelle virksomheder. Dette skal nu overføres til elektronisk handel. Hvis der skal opbygges tillid blandt virksomheder og forbrugere, forudsætter det anvendelse af sikker teknologi (f. eks. digitale underskrifter, digitale certifikater og sikre elektroniske betalingsmekanismer) samt forudsigelige retlige og institutionelle rammer, som kan understøtte denne teknologi. Hvis operatører, som anvender elektronisk handel, skal kunne udnytte det indre marked fuldt ud, er det vigtigt at undgå modstridende forskrifter og at sikre et sammenhængende retligt og forskriftsmæssigt grundlag for elektronisk handel på EU- niveau. Dette bør baseres på anvendelsen af de vigtigste principper for det indre marked. forskrifter Der bør, om nødvendigt, enkelt findes passende virksomhedsaktivitet, fra oprettelsen af virksomheden over markedsføring og udførelse af elektroniske transaktioner samt indgåelse af kontrakter til gennemførelse af elektronisk betaling. Samtidig skal der tages fat på et antal vigtige "horisontale" spørgsmål, som berører al elektronisk handel. Det er bl. a. datasikkerhed, beskyttelse af intellektuel ophavsret, adgangsstyringssystemer og privatlivets fred samt et klart og neutralt afgiftsmiljø. for hver h Elektronisk handel er generelt set international, derfor er det nødvendigt at nå frem til globale løsninger. Kommissionen vil aktivt søge at få en international dialog i stand, hvori deltager regeringer og repræsentanter for erhvervslivet, både i de relevante multilaterale forummer og bilateralt med Fællesskabets vigtigste handelspartnere. Dette omfatter også internationalt samarbejde om bekæmpelse af organiseret international kriminalitet på nye kommunikationsnet (f. eks. P8). IV. FREMME AF ET GUNSTIGT ERHVERSKLIMA For at fremme et gunstigt erhvervsklima er det både nødvendigt at styrke kundernes fortrolighed med og tillid til elektronisk handel og at opmuntre til anvendelse af god praksis blandt europæiske virksomheder (især via programmer for smv'er, støtteforanstaltninger, samt forskning og udvikling (FTU) og G7-pilotprojekter). Samtidig vil offentlige administrationer komme til at spille en central rolle på grund af deres købekraft og ved den tidlige indførelse af den vigtigste teknologi inden for elektronisk handel. Udviklingen af en stærk synergieffekt mellem elektronisk handel og elektronisk administration bør aktivt opmuntres i fremtiden til gavn for alle involverede parter. Sammenfattende kan siges, at dette initiativ foreslår en sammenhængende række særforanstaltninger inden for elektronisk handel - et område, som er utrolig vigtigt for Europas konkurrencedygtighed på verdensmarkederne. Disse særforanstaltninger skal ses forbindelse med informationssamfundet - og vil blive indført i den rullende handlingsplan for informationssamfundet. sammenhæng med en bredere initiativerne i i Det er Kommissionens politiske mål at gennemføre denne sammenhængende ramme af teknologiske, forskriftsmæssige og støtteforanstaltninger hurtigst muligt, og senest i år 2000. INDLEDNING 1. Formålet med dette europæiske initiativ er at fremme den kraftige vækst i den elektroniske handel i Europa. I meddelelsen "Tjenestesektoren i fokus'" blev den grundlæggende betydning af elektronisk handel understreget, ligesom Kommissionens tilsagn om at gøre Europa til et centrum for elektronisk handel. 2. Denne meddelelse bygger videre på Kommissionens hidtige arbejde i forbindelse med informationssamfundet2, og særligt på den rullende handlingsplan3. Den præsenterer en sammenhængende politisk ramme for Kommissionens fremtidige foranstaltninger inden for elektronisk handel og forsøger at udbrede kendskabet til elektronisk handel og at fremme dialogen mellem alle parter på alle niveauer. 3. Væksten i elektronisk handel er markedsbestemt. Europa er i en god position til at kunne udnytte de globale erhvervsmæssige muligheder, som nu byder sig. Gennemførelsen af det indre marked, udviklingen af europæisk knowhow og færdigheder samt indførelsen af euroen bevirker, at den europæiske økonomi og det europæiske erhvervsliv kan være med i spidsen af den nye globale elektroniske markedsplads. Udfordringen består i at fremme den udbredte anvendelse af elektronisk handel som en integreret del af europæisk handel. 4. Dette initiativ, som tager udgangspunkt i det europæiske erhvervslivs særlige kendetegn og på den sociale og kulturelle mangfoldighed, sigter mod at præsentere en markant og sammenhængende europæisk indfaldsvinkel til udviklingen af elektronisk handel på de globale markeder. Initiativets vigtigste elementer er som følger: • At fremme den teknologi og infrastruktur, der er nødvendig for at sikre Europas konkurrencedygtighed inden for elektronisk handel, samt at etablere strukturer, som medfører effektive adgangssystemer til nuværende og kommende brugere. Dette søges gennemført ved effektiv gennemførelse af et konkurrencedygtigt telemarked og ved at udnytte og målrette FTU således, at Europas høje faglige niveau-inden for videnskab og teknologi bedre kan omsættes til salgbare produkter og tjenester. Dette sikres også ved at opmuntre til bred enighed om standarder og interoperabilitet for elektroniske markedssystemer. 1 ØSU(96) 6 endelig udg. af 27. november 1996. 2 Særlig meddelelserne "Europas indfaldsvinkel til standardisering og det globale informationssamfund"(KOM(96) 359 endelig udg. af 24. juli 1996); "At lære i informationssamfundet - Handlingsplan for et europæisk initiativ på uddannelsesområdet - (1996-98) (KOM(96) 471 af 2. oktober 1996); "Ulovligt og skadeligt indhold på Internet" (KOM(96) 487 af 16. oktober 1996); "Samhørighed og informationssamfundet" (KOM(97) 7 af 22. januar 1997; samt grønbøgerne "Liv og arbejde i informationssamfundet: Mennesket i centrum" (KOM(96) 389 af 24. juli 1996); "Beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed i forbindelse med audiovisuelle tjenester og informationstjenester"(KOM(96) 483 af 16. oktober 1996). 3 "Europa i spidsen for det globale informationssamfund: Rullende handlingsplan" (KOM(96) 607af 27. november 1996). C D At udnytte det indre markeds fordele ved at skabe et sammenhængende retsgrundlag for elektronisk handel, både i Europa og globalt. Disse rammer skal kunne forstærke erhvervslivets tillid, så der investeres, og forbrugernes tillid, så de anvender elektronisk handel, ved at retlige og forskriftsmæssige hindringer og ved at undgå, at nye hindringer opstår. tilbageværende fjerne O At skabe et gunstigt erhvervsklima for elektronisk handel ved at fremme relevante færdigheder og ved at gøre forbrugere og erhvervsliv opmærksom på de muligheder, der ligger i elektronisk handel. Dette søges nået via uddannelses-, oplysnings- og demonstrationsprojekter, ved at udnytte synergieffekterne mellem regeringer og erhvervsliv, samt ved at satse på Europas særlig stærke sider, dvs. teknologi, markeder og sproglig og kulturel mangfoldighed. O At arbejde for en global enighed ud fra en fælles europæisk holdning for at sikre en effektiv deltagelse i igangværende internationalt samarbejde og forhandlinger. Europa bør gøre sig sin egen styrke og sine egne interesser klart og argumentere for disse i de internationale forummer og grupper, som er bedst egnet til formålet. Dette initiativ præsenterer en sammenhængende ramme for disse markedsfremmende, teknologiske, forskriftsmæssige og støtteforanstaltninger, der gensidigt forstærker hinanden, og som skal lette udviklingen af et marked for elektronisk handel, samtidig med at offentlighedens interesser tilgodeses. Kommissionens politiske mål er at iværksætte denne sammenhængende ramme hurtigst muligt og senest i år 2000. KAPITEL 1: REVOLUTIONEN INDEN FOR ELEKTRONISK HANDEL 5. Elektronisk handel drejer sig om at gennemføre handelstransaktioner elektronisk. Grundlaget er den elektroniske behandling og overførsel af data, herunder tekst, lyd og billeder. Den omfatter mange forskellige aktiviteter, herunder elektronisk handel med varer og tjenester, online-levering af digitalt indhold, elektronisk overførsel af penge, elektronisk handel med aktier, elektroniske konnossementer, kommercielle auktioner, design- og projekteringssamarbejde, online-produktopsøgning, offentlige indkøb, direkte salg til forbrugere og eftersalgsservice. Den omfatter både produkter (f. eks. (f. eks. informationstjenester og finansielle og juridiske tjenester), traditionelle aktiviteter (sundhedsvæsen, uddannelse) og nye aktiviteter (f. eks. virtuelle indkøbscentre). og medicinsk specialudstyr) forbrugsvarer tjenester og ELEKTRONISK HANDEL: INTERNET-REVOLUTIONEN 6. Elektronisk handel er ikke noget nyt fænomen. Erhvervslivet har i mange år udvekslet forretningsoplysninger via en lang række forskellige kommunikationsnet. Men ekspansionen foregår meget hurtigere nu, og der sker gennemgribende ændringer, sorn drives frem af Internets eksponentielle vækst. Elektronisk handel, som indtil for nylig ikke var andet end firma/firma-aktivitet, ekspanderer nu Hurtigt til et kompliceret net af kommercielle aktiviteter, som gennemføres globalt mellem et stadigt voksende antal deltagere, både firmaer og enkeltpersoner, kendte og ukendte, på åbne, globale net som Internet. Tabel 1: Ved den traditionelle elektroniske handel er nettet et middel til at overføre oplysninger; ved elektronisk handel på Internet er nettet markedet. TRADITIONEL ELEKTRONISK HANDEL kun firma/firma lukkede "klubber", ofte branchebestemt begrænset antal firmaer deltager lukkede private net kendte og pålidelige partnere sikkerhed er indbygget i nettet MARKEDET ER EN KLUB ELEKTRONISK HANDEL PA INTERNET firma/forbruger firma/firma firma/offentlig administration bruger/bruger åbent, globalt marked ubegrænset antal deltagere åbne, ubeskyttede net kendte og ukendte partnere behov for sikkerhed og autentifikation | NETTET ER MARKEDET 7. Elektronisk handel omfatter stort set to slags aktiviteter: indirekte elektronisk handel - elektronisk bestilling af materielle goder, som derefter leveres fysisk via traditionelle kanaler som postvæsen eller kurerservice; og direkte elektronisk handel - online-bestilling, -betaling og -levering af immaterielle, goder som software, underholdningsindhold eller informationstjenester globalt. Både direkte og indirekte elektronisk handel frembyder særlige muligheder. De udføres ofte begge af samme virksomhed, som f. eks. både sælger software online og fra butikker. Indirekte faktorer som elektronisk handel er dog afhængig af en række eksterne transportsystemets som muliggør effektivitet. Direkte elektronisk handel, gnidningsløse elektroniske punkt-til-punkt transaktioner på tværs af geografiske grænser, udnytter fuldt ud de globale elektroniske markeders potentiale4. DEN NÆSTE MARKEDSGENERATION 8. Elektronisk handel er selvfølgelig ikke begrænset til Internet. Den omfatter en lang række applikationer inden for forskellige områder, bl. a. smalbånd (videotex), TV (teleshopping) og offline (salg via kataloger på CD-ROM) samt private firmanet (bankforretninger). Internet med sine robuste og netværksuafhængige protokoller fører dog i rivende fart til sammensmeltninger af forskellige former for elektronisk handel. Firmanet bliver til intranet. Samtidig frembringer Internet mange innovative former for elektronisk handel - f. eks. ved at kombinere digitale "tv-info-reklamer" med Internet-svarsystemer (til øjeblikkelig bestilling), kataloger på CD-ROM med 4 Erfaringerne med Minitel i Frankrig viser, at det i begyndelsen først og fremmest er de virksomheder, som tilbyder immaterielle goder og tjenester, der har fordel af udviklingen af online- handelstransaktioner. i Internet-forbindelser (til opdatering af indhold eller priser) samt kommercielle Web sites med lokale CD-ROM-udvidelser (til multimediedemonstratiorier, som kræver meget hukommelse). 9. Elektronisk handel er et vækstmarked. I dette miljø, der er i konstant udvikling, opstår en lang række innovative virtuelle virksomheder, markeder og handelssamfund. Via Internet overlader virksomheder nu rutinemæssigt funktioner som ordreopfyldelse og forsendelse til distributører, som har specialiseret sig i sådanne tjenester. Distributørerne selv er også ved at blive "virtuelle", hvorved den fysiske opbevaring og som kommercielle til kurervirksomheder5. Købere, sælgere og mellemmænd danner Internet-markeder inden for så forskellige brancher som fast ejendom, reservedele til biler og entreprenørmateriel. På samme måde er globale fremstillingsindustrier inden for områder som biler, computere og luftfart ved aktivt at integrere deres forsyningskæder via Internet. flytning af varer overlades logistikeksperter 10. Der skabes nye funktioner. Innovative virtuelle mellemmænd leverer f. eks. merværdibaserede mægler-, søgnings- og henvisningstjenester til virksomheder og forbrugere. Ved at sammenlægge kataloger opstår "alt-i-ét-supermarkeder", hvor man kan vælge produkter til den bedste pris fra mange nicheudbydere. Emneinddelte annonce-supersites er den eneste adgang til en mængde andre sites med annoncer. Statsfinansierede gateways, som det britiske handels- og industriministeriums Web site Trade UK6, fører direkte til et stort antal udvalgte virksomheder, som handler via Internet. Netværksoperatører, banker og computerfirmaer skaber nye indtægter med deres "værtsrolle", hvor de tilbyder "turnkey" virtuelle udstillingsvinduer og virtuelle indkøbscentre. 11. Den tid, hvor det var gratis at bruge Webbet, er forbi. Der er ved at opstå nye former for handel mellem enkeltpersoner; brugere kan nu selv forlange et lille beløb for indhold, som de offentliggør på Webbet. Ligeledes kan kommercielle udgivere nu sælge oplysninger på Webbet dråbevis snarere end slurkvis, nemlig side for side, artikel for artikel og billede for billede. Den meget lille betaling for sådanne tjenester skaber nye indtægtskilder, optimerer udnyttelsen af arkiver og fremmer den brede udvikling af indhold. EUROPAS MULIGHEDER 12. Elektronisk handel frembyder et væld af muligheder for Europa. Det anslås, at indtægter fra både direkte og indirekte elektronisk handel på Internet vil stige til over 200 mia. ECU globalt i år 20007. Denne revolutionerende vækst vil medføre gennemgribende strukturelle forandringer. Sektorer som detailhandel og distribution med 20 mio. arbejdspladser og turisme med 6 mio. arbejdspladser vil skulle tilpasse sig for at udnytte disse muligheder, udvide eksisterende virksomheder og starte nye. 5 De mest fremgangsrige boghandler og musikforretninger på Internet i Europa og USA er 100% "virtuelle virksomheder"; ordrer og forsendelser effektueres direkte fra forlæggernes lager, og udbydernes databaser er fuldt integreret med transportvirksomhedernes. 6 Se http://www. tradeuk. co. uk. 7 Kilde: ActivMedia, Romtec, i European Information Technology Observatory 97. Nogle eksisterende effektivitetsstigninger. tjenester vil blive erstattet af nye. Der vil ske store 13. Elektronisk handel vil derfor have en betydelig virkning på arbejsmarkedets struktur og funktion. Der er behov for yderligere undersøgelser til helt at fastslå omfanget af disse forandringer. Det kan allerede nu siges, at de nye arbejdspladser først og fremmest vil ligge inden for videnbaserede højværditjenester. Der vil blive brug for uddannelse i disse nye fag. Når vi står over for hård global konkurrence i et digitalt miljø uden grænser, må vi sikre, at disse arbejdspladser oprettes og bibeholdes i EU. 14. I Europa frembyder elektronisk handel allerede betydelige incitamenter, både for etablerede og nye deltagere. Smv'er nyder godt af de helt nye muligheder for adgang til de globale markeder som World Wide Web byder på. Store erhvervssektorer som fjernsalgsindustrien i Europa integrerer også aktivt Internet i deres markedsførings- og ordreopfyldelsesstrategier. Elektronisk handel forenkler styringen af transaktioner og styrker virksomhedens effektivitet. Den medfører både øget fleksibilitet, ansvar og til markedet sænkes, eksisterende omkostningsreduktioner. markeder udvides og der skabes helt nye erhvervsgrene inden for videnbaseredc immaterielle produkter, som potentielt er et af de områder, hvor Europa står stærkest. Indgangstærsklen 15. Der er også store fordele i vente for forbrugerne. Elektronisk handel revolutionerer forholdet mellem forbruger og udbyder. Forbrugeren nyder godt af et større udvalg, fordi han kan sammenligne og straks vælge fra en bred vifte af tilbud. Udbuddet af specialprodukter vokser hele tiden. Priserne falder, efterhånden som de faste omkostninger og omkostninger til "mursten og mørtel" falder, og effektiviteten øges. Et kundeorienteret, personligt forhold afløser traditionelle massemarkedsførings- og distributionsteknikker, hvilket gør tjenesterne mere fleksible. 16. Elektronisk handel er pr. definition international og fremmer bestilling og levering af varer og tjenester på tværs af grænserne. Konkurrencen på det indre marked fremmes direkte. Det indre marked kan til gengæld tilbyde elektronisk handel udsigten til en kritisk masse af virksomheder og kunder på tværs af grænserne. Elektronisk handel giver desuden fjerntliggende regioner mulighed for at fa adgang til centrale markeder. Elektronisk handel kan derfor være en livsvigtig faktor for samhørighed og integration i Europa. ELEKTRONISK HANDEL: INTERNATIONALE SAMMENLIGNINGER 17. De muligheder, der ligger i elektronisk handel, er alt for ofte blevet udnyttet energisk af Europas vigtigste konkurrenter. I USA frembringer Internettet en blomstrende Internet-kerneøkonomi, hvor der opstår nye virksomheder, nye indtægtskilder, og vigtigst, nye arbejdspladser. Traditionelle erhvervssektorer som turisme og katalogvirksomheder flytter betydelige dele af deres kommercielle aktiviteter til nettet. -Cs? • • • • Tabel 2: Nye virksomheder på Internet: initiativer og innovation. Internet-handlen i USA bygger på en særlig strukturel styrke: innovative mikro-virksomheder. USA kan allerede prale af mere end 250 000 "cyber-virksomheder", som anvender Internet kommercielt på forskellige måder. / USA har tjenester inden for turisme og blomsterlevering været særlig fremgangsrige. Tjenester inden for turisme udgør i øjeblikket mere end halvdelen af den elektroniske handel. Det førende firma på markedet, som startede i oktober 1996, har allerede 250 000 kunder. Der er næsten 1000 Internet-blomsterleverandorer på Webbet, og det forende firma omsatte for 30 mio. dollar i 1996. / Europa harfjernsalgsindustrien. hvis indtægter beløb sig til 37 mia. ECU i 1995, taget Internet til sit hjerte. F. eks. havde et af Europas s tors (c postordrefirmaer, en omsætning indenfor elektronisk handel på 400 mio. DM i 1996. Den største supermarkedskæde i Nederlandene har også en innovativ "Internet teleshopper''- tjeneste. / Europa dukker der nye virksomheder op inden for strategiske områder som værktøjer og teknologi (il elektronisk handel. De mest fremgangsrige er f. eks. en af verdens forende virksomheder indenfor smart card- teknologi, en pionervirksomhed indenfor sikker elektronisk betaling og en førende virksomhed indenfor sikre virtuelle udstillingsvinduer på Internet. 18. Dette er et meget vigtigt område for fremtidig vækst og konkurrenceevne. Internet-handlen i USA, som drives frem af store selskaber, styrkes også af et tæt net af mikrofirmaer. Disse nytilkomne, som helt er tilpasset Internet-miljøet og i det store hele har samme adgang til verdensmarkederne som multinationale selskaber, kan fremvise imponerende vækstrater og rentabilitet8. På nuværende tidspunkt er USA langt foran Europa. Et lignende forspring er ved at vise sig inden for den strategiske sektor værktøjer, produkter og teknologi til elektronisk handel, som understøtter den asiatiske fremtidige område/stillehavsområdet er også ved at indhente Europa. Disse lande har en meget stor vækst i forbindelser til Internet og elektronisk handel, som fremmes af disse landes erhvervsliv og regeringer. Hvis man går ud fra den nuværende vækst- og investeringsrate, kan disse lande tænkes at have lige så store indtægter fra elektronisk handel som Europa i år 20009. elektronisk udvikling handel. Japan det og af EUROPAS STÆRKE SIDER 19. Nylige undersøgelser tyder på, at anvendelsen af handel via Internet i nogle medlemsstater nu er på højde med eller større end i USA. Finland og Nederlandene er i verden10. I dette meget nu blandt de mest dynamiske online-markeder konkurrenceprægede miljø kan og skal Europa bygge på sine særlig stærke sider. Europa står meget stærkt inden for basisteknologi og infrastruktur. Her findes magtfulde teleselskaber (både etablerede og nye selskaber), en meget pålidelig basisinfrastruktur og en tidlig indførelse af avancerede digitale net. Et andet vigtigt 8 En nylig markedsundersøgelse af 1100 Web-baserede firmaer anslog, at over 30% gav overskud efter et år og at yderligere 30% ventedes at være rentable inden for to år. Fortjenester på 20% eller mere er almindelige (Oplysninger fra ActivMedia, gengivet i Business Week, 23/9/1996). 9 Kilde: Gartner Group 10 Nederlandene er nu et af de mest udbyggede markeder for elektronisk handel i verden, med stor udbredelse af PC'er (38% af husholdningerne), udbredt brug af Internet (22% af brugerne har adgang til Internet, sammenlignet med 16% i USA og 12% i Tyskland), og udbredt anvendelse af elektronisk handel (33% af Internet-brugerne foretager online-indkøb, mod 22% i USA). Kilde: International Data Corporation/Link. indsatsen inden for standardisering, der illustreres af vellykkede fortrin er industristandarder som GSM og DVB. Europas kommercielle fremstød inden for nøgleteknologier til elektronisk handel, f. eks. smart cards og intelligente agenter, tæller også positivt. Udvikling af indhold er også en af Europas stærkeste sider. Indhold - computersoftware, erhvervsinformation, videounderholdning - er selve grundlaget for immateriel elektronisk handel. Europæiske firmaer, især inden for forlags- og multimediebranchen, målretter deres betydelige ressourcer og knowhow på ' de globale elektroniske informationsmarkeder. Meget innovative smv'er har ligeledes med som inden multimedieproduktioner og flersproglig tilpasning af indhold. Europa har også en konkurrencedygtig detailhandelssektor med tilpasset produktudbud og dybtgående kendskab til forskellene i forbrugernes smag inden for Fællesskabet; dette er en styrke, som også kan udnyttes. specialiserede markeder succes etableret stor sig for største Desuden vil muligheden for at handle elektronisk i en fælles valuta - euroen - på verden betydelige konkurrencemæssige fordele. Gennemsigtige priser på tværs af grænserne på grund af euroen vil fremme anvendelsen af elektronisk handel; ligeledes vil elektronisk handel fremme overgangen til euroen. enhedsmarked virksomheder europæiske give 20. Europa skal udnytte den utrolige fremdrift, som findes i iværksætterprocessen og markedskræfterne. Det er især vigtigt, at Fællesskabet og dets medlemsstater er i stand til at styre udviklingen. Hvis vore virksomheder skal have fremgang på vore dages konkurrenceprægede verdensmarked for elektronisk handel, er de nødt til at have et optimalt miljø at virke i. Dertil hører konkurrencedygtig telekommunikation, standarder og interoperabilitet samt målrettet FTU. Et sundt og fleksibelt retsgrundlag, som skaber tillid både hos virksomheder og forbrugere og sikrer fri og ubegrænset adgang til det indre marked er en vigtig faktor for den europæiske succes. Et sådant retsgrundlag vil i sig selv være en konkurrencefordel. Der må også tages skridt til at forbedre erhvervsklimaet; til at udveksle erfaringer med god praksis, til at fremme adgangen til risikovillig kapital og til at fremme uddannelse. I sidste ende skal der findes globale løsninger. Fællesskabet bør være med i front med undersøgelser af og forslag til internationale løsninger. De beskrevne forandringer og hvilke foranstaltninger der skal gennemføres, beskrives indsats nærmere i næste kapitel. De er ambitiøse, og deres gennemførelse kræver samt politisk vilje. Men hvis de lykkes, vil Europa være i en god position til at blive et centrum for elektronisk handel. BEHOVET FOR GLOBAL ENIGHED 21. Elektronisk handel er pr. definition en global aktivitet. Forbedret adgang til globale markeder modsvares af nye udfordringer fra andre dele af verden. Multilaterale dialoger, hvori deltager repræsentanter fra regeringer og erhvervslivet, føres i øjeblikket i mange forummer. Det private erhvervsliv har haft en pionerrolle f. eks. i de processer, som førte til vigtige globale aftaler som ITA-aftalen om informationsteknologi (Information Technology Agreement) og MRA-aftalerne om fl gensidig anerkendelse (Mutual Recognition Agreements on conformity assessment). Med den vellykkede afslutning af WTO-forhandlingerne om tjenester (1993) og telekommunikation (1997) har Fællesskabet, sammen med sine medlemsstater, forpligtet sig til at åbne for de fleste aktiviteter inden for elektronisk handel. Enhver europæisk i overensstemmelse med disse WTO-aftaler. for elektronisk handel skal derfor være foranstaltning inden Kommissionen vil samtidig fortsætte med at bekæmpe handelshindringer med henblik på at sikre adgang til infrastruktur og tjenester i andre lande. Dette opnås ved at gennemtvinge multilaterale tilsagn, der er afgivet af Fællesskabets partnere i WTO. Mange handelstekniske spørgsmål, som vedrører elektronisk handel, skal også diskuteres bilateralt, især med USA. I denne forbindelse vil den nye transatlantiske dagsorden, dialogen om informationssamfundet og den transatlantiske dialog inden for erhvervslivet fortsat spille en væsentlig rolle. 22. Der er voksende bekymring over fremkomsten af kriminalitet på Internettet, f. eks. elektronisk hvidvaskning af penge, hasardspil, hacker-aktiviteter eller brud på ophavsretten. Det internationale samarbejde er allerede vidt fremme inden for en række vigtige områder, f. eks. bekæmpelsen af organiseret grænseoverskridende kriminalitet på nye kommunikationsnet. Forskellige regeringer har reageret meget kraftigt på disse nye former for højteknologisk og computerbaseret kriminalitet på globale net11 (det oplyste antal kriminelle hacker-sager fordobles hvert år). I Europa (Europol) og i bredere internationale kredse (P8) er der etableret specialenheder, og samarbejdet på tværs af grænserne er blevet styrket inden for områder som real-time "trap and trace" af online-kriminelle og "search and seize" af digitale beviser. Der gøres ligeledes en indsats for at harmonisere reglerne for computerkriminalitet og undgå digitale "tilflugtssteder". En gruppe på højt niveau, som blev nedsat efter Det Europæiske Råds møde i Dublin, er ved at lægge sidste hånd på en handlingsplan til bekæmpelse af kriminalitet på Internet. Denne indsats er væsentlig med henblik på at opbygge tillid og tiltro til grænseoverskridende elektronisk handel. KAPITEL 2: SIKRING AF ADGANG TIL DET GLOBALE MARKED: INFRASTRUKTUR, TEKNOLOGI OG TJENESTER Den udbredte anvendelse af elektronisk handel kræver effektiv, billig og generelt tilgængelig teleinfrastruktur, -teknologi og -tjenester. Europa skal kunne tilbyde samme pris, kapacitet, adgang, udvalg, sikkerhed og brugervenlighed som alle andre systemer i verden. 11 Federal Trade Commission i USA og Gendarmerie Royale du Canada har begge Web sites, som informerer brugere om forskellige typer illegale systemer og misbrug på Internet. Se http://www. ftc. gov og http://www. rcmp-grc. gc. ca/html/scams-f. htm O P T I M AL V I R K N I NG AF L I B E R A L I S E R I N G EN I N D EN F OR T E L E O M R Å D ET 23. Et europæisk telemarked med fri konkurrence, som gennemføres via effektiv liberalisering af området vil sænke telegebyrerne og udgøre et væsentligt incitament til udviklingen af elektronisk handel i Europa. Medlemsstaterne er nu ved at gemiemføre sammenhængende lovgivning med henblik på at sikre fri konkurrence i alle erhvervssektorer fra 1. januar 1998. Ved at fremme større konkurrence både mellem etablerede operatører og nye aktører har liberaliseringen af teleområdet allerede ført til lavere priser på teletjenester samt til indførelsen af mere smidige gebyrsystemer for erhvervskunder og private brugere af online-tjenester. Som følge heraf er brugen af Internet allerede tiltaget på de mest konkurrenceprægede markeder, og anvendelsen af elektronisk handel er blevet mere udbredt. international I en bredere 24. sammenhæng udgør WTO-aftalen om (Agreement on Basic Telecommunications) et basistelekommunikationstjenester væsentligt skridt fremad. Denne aftale bidrager væsentligt til fremkomsten af en global markedsplads, da den omfatter tilsagn fra 69 lande vedrørende markedsadgang og national behandling. Den omfatter alle telestjenester, uanset hvilken teknologi der anvendes til levering af disse tjenester. De fleste lande har underbygget sådanne tilsagn med tiltag. Kommissionen vil samarbejde med medlemsstaterne og med Fællesskabets handelspartnere med henblik på en fuldstændig og rettidig gennemførelse af denne aftale, som træder i kraft den 1. januar 1998. lovgivningsmæssige 25. Regionale forskelle i pris, kvalitet og adgang til infrastruktur og tjenester i forbindelse med elektronisk handel skal formindskes, således at fjerntliggende egne har fuld adgang til de globale markeder og regional isolation overvindes. Elektronisk handel giver en vigtig impuls til at rehabilitere regioner og til at forny og bibeholde lokale tjenester. Hvis smv'er fuldt ud skal kunne udnytte mulighederne, er der behov for en alment tilgængelig infrastruktur til elektronisk handel til en attraktiv pris. Der vil dog muligvis stadig i Europa. Markedskræfterne alene kan muligvis ikke ændre dette. Denne situation vil skulle følges nøje i takt med udviklingen af informationssamfundet. Kommissionen har behandlet og informationssamfundet"12 og vil fortsat søge at involvere erhvervslivet i jagten på effektive løsninger. i meddelelsen "Samhørighed forekomme spørgsmål regionale forskelle dette store om OPTIMERING AF FORDELENE VED LIBERALISERINGEN AF MARKEDERNE FOR INFORMATIONSTEKNOLOGI 26. Den seneste tids internationale aftaler om at fjerne toldmæssige og ikke- toldmæssige hindringer for produkter informations- og kommunikationsteknologi vil sandsynligvis hurtigt føre til lavere priser, særlig for basisværktøjerne (computere, software, netværk, CD-ROM), og direkte fremme udbredelsen af elektronisk handel. inden for områderne 12 KOM(97) 7 af 22. januar 1997. S/l* Meddelelsen fra ministrene om handel med IT-produkter, som blev vedtaget i december 1996, i den globale handel med informationsteknologi. Som følge heraf fastlægger ITA-aftalen, der dækker 90% af den globale handel med IT-produkter, at toldafgifter på disse vigtige produkter til elektronisk handel gradvist fjernes frem til år 2000. tager højde for ekspansionen for gensidig anerkendelse MRA-aftalerne vil ligeledes bidrage betydeligt til elimineringen af ikke-toldmæssige hindringer for IT-produkter. MRA-aftalerne, som viderefører det indre markeds principper i en global sammenhæng, garanterer anerkendelsen af de godkendelsesprocedurer, der er gennemført i oprindelseslandet, hvilket igen skulle føre til en betydelig omkostningsreduktion. Den europæiske informations- og kommunikationsteknologisektor sætter pris på begge aftaler, som vil styrke hele sektoren for elektronisk handel, og dermed direkte komme europæiske virksomheder og forbrugere til gode. Kommissionen vil arbejde for en fuldstændig gennemførelse af disse aftaler og sikre, al de relevante forpligtelser, især med hensyn til tidsplaner for toldnedsættelser, overholdes. ELIMINERING AF KAPACITETSPROBLEMER 27. Europa må sikre, at der etableres en infrastruktur med stor båndbredde, så forbrugere og virksomheder fuldt ud kan udnytte den igangværende teknologiske udvikling, som uundgåeligt fører til behov for større transmissionskapacitet. Den private sektor i nogle medlemsstater arbejder allerede med at eliminere kapacitetsproblemer13. Teleoperatører investerer kraftigt i Internet-infrastruktur og -tjenester. for ind løsning fælleseuropæisk Kommissionen går af en koordineret kapacitetsproblemer via Fællesskabets FTU-programmer inden for informations- og kommunikationsteknologi, herunder aktioner under det femte rammeprogram, og inden for transeuropæiske net. Det betyder bl. a. etablering af et høj hastighedsnet til forskere, udbygget med faciliteter til afprøvning af teknologi og applikationer. Kommissionen vil også lette deltagelsen for europæisk erhvervsliv og offentlige organer i den globale beslutningsproces vedrørende udviklingen af Internet. Samtidig skal der udvikles initiativer for smv'er, skoler og regionale myndigheder inden for uddannelse med henblik på at fremme den hurtige anvendelse af de nye bredbåndstjenester. 28. Hvorvidt den europæiske industri vil være konkurrencedygtig i fremtiden afhænger af den fortsatte udvikling af højpræstationsinfrastruktur inden for information og telekommunikation. Der er brug for øjeblikkelig handling med henblik på den tidlige udvikling og gennemførelse af en avanceret Internet-infrastruktur med stor kapacitet14, som bygger på jord-og satellitbaserede net. 13 F. eks. i Finland, hvor teleoperatørers massive investeringer i Internet-infrastruktur (især et tæt net af ATM-net) stort set har elimineret kapacitetsproblemer. 14 USA's regering har afsat 100 mio. dollar til "Next Generation Internet Initiative", der udvikles til applikationer, som anvender stor båndbredde. '. KOM(97). , Handlingsplan om satellitkommunikation i informationssamfundet. SIKRING AF INTEROPERABILITET I ET KONKURRENCEPRÆGET MILJØ 29. Hvis den nuværende tendens hen imod udvikling af inkompatible standarder16 fortsætter, kan både virksomheder og forbrugere imødese store ulemper17. Der er en risiko for at brugerne bliver "låst fast" i bestemte løsninger. Det kan ligeledes være svært at udføre transaktioner mellem inkompatible systemer. Uden interoperabilitet kan det blive vanskeligt at opnå en kritisk masse. Desuden er det også nødvendigt med sikker teknologi for at skabe tillid til informationssamfundet. Denne teknologi findes stort set allerede, men der er stadig vigtige spørgsmål vedrørende kommerciel og teknisk interoperabilitet, som skal løses, samtidig med at der sikres fri konkurrence. Kommissionen vil i juni 1997 igangsætte en særlig foranstaltning vedrørende standardiseringsprojekter for elektronisk handel for at fremme interoperabilitet mellem forskellige tjenester inden for elektronisk handel. 30. Der er opstået nye former for industrielt samarbejde inden for standardisering i forbindelse med elektronisk handel. Inden for industrien gøres der allerede en indsats (f. eks. med Financial Services Technology Consortium; World Wide Web Consortium18) for at sikre faktisk interoperabilitet globalt for en lang række vigtige teknologier inden for elektronisk handel, som f. eks. elektroniske betalingssystemer19. Kommissionen har ligeledes søgt at opmuntre til enighed via aftalememorandum om åben adgang til elektronisk handel for smv'er i Europa (Memorandum of Understanding on Open Access to Elektronic Commerce for European SMEs)20. Deltagelse og specifikationsarbejdet lettes ved at etablere et system af fleksible, ad hoc, åbne workshops på europæisk plan, fortrinsvis under ledelse af eller i samarbejde med de europæiske standardiseringsorganer CEN, CENELEC og ETSI. Dette vil give deltagerne mulighed for at forudse og reagere hurtigt på den hurtige globale udvikling. Der vil desuden blive taget skridt til at sikre en bedre behandling af forbrugernes standardiseringsbehov, især små og mellemstore virksomheders. standardiserings- og brugere europæisk industri af i vil europæisk 31. Kommissionen standardiseringsinitiativ vedrørende elektronisk handel. Denne meddelelse vil pege på tekniske hindringer for udbredelsen af elektronisk handel og komme med konkrete forslag til, hvordan disse fjernes med aktiv bistand fra europæiske virksomheder. en meddelelse præsentere om et 16 Termen 'standard' betyder her enhver formelt eller uformelt accepteret teknisk specifikation og ikke nødvendigvis kun dokumenter, som er vedtaget af et anerkendt standardiseringsorgan. 17 F. eks. er der i Europa mere end 20 gensidigt inkompatible standarder for 'stored value'-kort (som f. eks. telefonkort) 18 World Wide Web (WWW) blev opfundet hos CERN, Den Europæiske Organisation for Højenergifysik. |y WWW Consortium, der er et konsortium bestående af 160 computer-, telekommunikations- og indholdsvirksomheder, hvoraf halvdelen er europæiske, arbejder i øjeblikket på en række initiativer, som skal sikre faktisk interoperabilitet mellem eksisterende teknologi på området elektroniske betalingssystemer (Joint Electronic Payment Initiative), digitale underskrifter (Digital Signature Project). Det arbejder også på innovative løsninger inden for områderne indholdssortering (Platform for Internet Content Selection (PICS)) og beskyttelse af personlige oplysninger (Privacy and Demographics Project). Se http://www. w3. org. 20 Se http://www. eto. org. uk/ttrade/mou/ på WWW. /I C Kommissionen er desuden ved at undersøge lovgivningsforslag med henblik på at fastlægge en procedure til udpegelse og udvælgelse af offentligt tilgængelige specifikationer til støtte for Fællesskabets politikker. 32. De fordele, der er forbundet med elektronisk handel, kan kun realiseres, hvis interoperabilitet sikres globalt. Fællesskabet og dets medlemsstater er altid gået ind for internationale standarder og forventer, at dets største handelspartnere gør det samme. Med henblik på at fremme yderligere international standardisering arrangerer Kommissionen en global konference om standardisering "Building the Global Information Society for the 21st Century", som skal afholdes i oktober 1997, og som fokuserer på interoperabilitet og standardisering for informationssamfundet. Der vil især blive lagt vægt på elektronisk handel. ADGANG TIL BRUGERVENLIGE TJENESTER INDEN FOR ELEKTRONISK HANDEL: EUROPÆISK FORSKNING OG UDVIKLING 33. Der kræves yderligere arbejde, som bygger på intensiv brugerdeltagelse, for at forbedre brugervenligheden og skabe muligheder for virksomhedsfornyelse. Formålet er, at tilbyde enkle, brugervenlige løsninger til elektronisk håndtering af hvert trin i transaktionskæden. Dette vil fremme den generelle udbredelse af elektronisk handel, især hos smv'er, og give dem mulighed for at komme i gang med at anvende og holde sig orienteret om teknologi til elektronisk handel. Kommissionen bidrager til overvindelsen af teknologiske hindringer ved at give elektronisk handel en fortrinsstilling i sine FTU-programmer og ved at koordinere beslægtede projekter21. De første skridt er allerede taget i form af en indkaldelse af forslag vedrørende elektronisk handel inden for Esprit-programmet. Hensigten er at finde et god blanding af forskning, teknologisk udvikling og foranstaltninger til udbredelse, således at virksomhedsfornyelser understøttes med en sammenhængende indsats. Mulighederne, som byder sig inden for forskning og udvikling i socio-økonomiske spørgsmål, må også udnyttes. rammeprogram22. Teknologiske udviklings- og udbredelsesprojekter Elektronisk handel er en vigtig foranstaltning i programmet "Udvikling af et brugervenligt informationssamfund", der er foreslået som en del af det kommende i femte forbindelse med Fællesskabets FTU-programmer bør koncentreres om at tilbyde en lang række indbyrdes kompatible "byggeklodser" til elektronisk handel. Det kunne f. eks. være til tjenester som betalinger, forvaltning af ophavsret osv. , med henblik på at understøtte trinene i transaktionskæden. De kunne også omfatte integrerede løsninger - f. eks. med henblik på en bedre integrering af smart card-teknologi, mobilkommunikations- og informationssystemer. De bør foretrække teknologier, som minimerer behovet for personlige oplysninger, og således styrker forbrugernes ret til privatlivets fred (teknologi, som styrker privatlivets fred). Den brugervenlige adgang 21 En oversigt over arbejde vedrørende elektronisk handel i forbindelse med programmerne Esprit (informationsteknologi) og ACTS (kommunikationsteknologi) kan findes på World Wide Web: se http:/www. cordis, lu/esprit/src/ecomproj. htm. 22 KOM(97) 142. til oplysninger skal også sikres (især for at håndtere for store informationsstrømme). Flersprogethed, herunder online-oversættelse, skal understøttes. Multimedie- og videnbaserede systemer skal også udnyttes fuldt ud for at forenkle brugergrænsefladen og understøtte brugere med forskellige forudsætninger på en bedre måde. Som angivet i handlingsplanen om innovation23, er der andre faktorer end FTU, der skal tages med i betragtningerne for at skabe et klima, som fuldt ud understøtter udnyttelsen af innovation. INTERNATIONALT INDUSTRISAMARBEJDE INDEN FOR INFRASTRUKTUR, TEKNOLOGI OG TJENESTER ( 34. Den globale infrastruktur skal styres af et internationalt industri- og teknologisk samarbejde, særlig på områder som sikker elektronisk handel, internationale elektroniske betalinger, understøttelse af flere sprog osv. Kommissionen har allerede igangsat adskillige foranstaltninger vedrørende internationalt industrisamarbejde. Der vil blive iværksat projekter i løbet af 1997 som en del af Prag-handlingsplanen, der involverer central- og østeuropæiske lande, og i samarbejde med middelhavslande, som ikke er medlem af EU. Sådanne projekter hjælper i særlig grad central- og østeuropæiske lande i deres forberedelser til at blive medlemmer af EU. Internationalt industrisamarbejde med store handelspartnere som USA, Canada, Australien, EØS- staterne, Israel og Japan er en del af bilaterale dialoger og aftaler om videnskabeligt og teknologisk samarbejde. Kommissionen har også til hensigt at styrke det igangværende samarbejde om elektronisk handel ved at fremme globale pilotprojekter under G7-pro grammet for en global markedsplads for smv'er. KAPITEL 3: UDVIKLING AF GUNSTIGE RETLIGE RAMMER Hvor hurtigt og i hvilken grad Europa vil komme til at drage fordel af elektronisk handel, afhænger i høj grad af tilstedeværelsen af en moderne lovgivning, som helt imødekommer erhvervslivets og forbrugernes behov. Det er Kommissionens mål at implementere de relevante retlige rammer senest i år 2000. De eksisterende rammer for det indre marked har bevist deres værd for traditionelle erhvervsformer. Nu skal de overføres til elektronisk handel via opfyldelse af to mål, som supplerer hinanden: der skal opbygges tillid, og den fri adgang til det indre marked skal sikres. OPBYGNING AF TILLID 35. Det første mål er at opbygge tillid. Hvis elektronisk handel skal kunne udvikle sig, må både virksomhederne og forbrugerne have tillied til, at deres transaktion ikke opfanges eller ændres af andre, at sælger og køber er dem, de hævder at være, og at transaktionssystemerne er tilgængelige, legale og sikre. En sådan opbygning af tillid er en forudsætning for, at virksomheder og forbrugere går over til at anvende elektronisk handel. Men der er mange, som fortsat er bekymret over leverandørers 23 Første handlingsplan for innovation i Europa - Innovation som vækst- og beskæftigelsesfremmende faktor, KOM(96) 589 af 20. november 1996. «7* identitet og solvens, deres faktiske fysiske placering, ægtheden af oplysninger, beskyttelse af privatlivets fred og persondata24, håndhævelsen af aftaler vedrørende fjernsalg, pålideligheden af betalinger, regres vedrørende mangler eller svig og eventuel udnyttelse af en dominerende markedsposition 5 - alt sammen spørgsmål, som bliver ekstra vigtige ved handel på tværs af grænserne. 36. Sikker teknologi - f. eks. digitale underskrifter og digitale certifikater - løser i nogen grad denne opgave. Digitale underskrifter giver en entydig bekræftelse af afsenderens identitet og af elektroniske dokumenters pålidelighed og ægthed. Digitale underskrifter, som er unikke for afsenderen og unikke for den afsendte meddelelse, er verificerbare og uigenkaldelige. På samme måde giver udvekslingen af digitale certifikater (Internet ID-kort) via et automatisk digitalt "håndtryk" mellem computere sikkerhed for, at parterne er dem, de hævder at være, og hjælper med at afgøre om den leverede tjeneste eller de leverede varer virkelig eksisterer. Mekanismer til beskyttelse af ophavsretten, som også bygger på sikker teknologi som f. eks. kryptering og smart cards, sikrer beskyttelsen af digitalt materiale og er en væsentlig faktor for etableringen af et massemarked for elektronisk indhold. Sikre mekanismer til elektronisk betaling, som også bygger på kryptering, udgør det sidste tillidsskabende element: evnen til at betale og til at modtage betaling. Denne sikre teknologi er for størstedelens vedkommende klar til brug og findes på markedet. De nødvendige retlige og institutionelle rammer, som skal understøtte denne teknologi er dog ikke helt færdige, særlig inden for områderne interoperabilitet og gensidig anerkendelse på tværs af grænserne. SIKRING AF FRI ADGANG TIL DET INDRE MARKED 37. Det andet mål er at sikre fri adgang for elektronisk handel til det indre marked. Det indre marked giver på grund af sin størrelse virksomheder mulighed for at nå en "kritisk forbrugermasse", før de giver sig i kast med de globale markeder. Medlemsstaterne har dog reageret meget forskelligt på den udfordring, som elektronisk handel udgør. Udviklingen af divergerende lovgivning er ikke blot ineffektiv, når man tager elektronisk handels grænseoverskridende natur i betragtning, men risikerer også at føre til en fragmentering af det indre marked og derved at bremse udviklingen af elektronisk handel i Europa. Direktivforslaget om forskriftsmæssig gennemsigtighed26 er præcist målrettet mod at nedbringe risikoen for at nye foranstaltninger, ved at være forskellige fra den ene medlemsstat til den anden, kan hindre den fri bevægelighed af tjenester i informationssamfundet. 24 Privatlivets fred er en af de væsentligste bekymringer blandt forbrugerne. I henhold til undersøgelsen "Information Technology and Data Protection" (informationsteknologi og databeskyttelse), Eurobarometer 46. 1, januar 1997, var 2/3 af de adspurgte bekymret over de spor af persondata, der efterlades, når man anvender digitale informationsnet. 25 Desuden kan virtuelle indkøbscentre, som opererer på tværs af grænserne, blive meget markedsdominerende, når de opnår en betydelig størrelse. Det kan være påkrævet at ændre detailhandelslo vgivningen. 26 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tredje ændring af direktiv 83/189/EØF om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter, KOM (96) 392 endelig udg. af 30. 08. 1996. 38. Uanset hvor vigtigt det er at undgå forskriftsmæssige modsigelser ved at modvirke divergerende foranstaltninger på nationalt niveau, må Fællesskabet også sikre, at der udvikles sammenhængende retlige rammer for elektronisk handel på europæisk plan. Sådanne rammer vil uundgåeligt bygge videre på den eksisterende lovgivning for det indre marked, hvilket i det store hele allerede skaber de rigtige forhold for online- virksomheder. I tråd med disse rammer er der allerede gennemført særlige foranstaltninger som svar på nye udviklinger. De omfatter bl. a. de nyligt vedtagne direktiver om beskyttelse af personoplysninger27, om retlig beskyttelse af databaser28 og om aftaler i forbindelse med fjernsalg29 samt den foreslåede revision af direktivet om "TV uden grænser"30. Der er desuden udsendt en del debatoplæg eller politiske retningslinjer om forskellige politiske områder, herunder om retlig beskyttelse af krypterede tjenester31, ophavsret og ophavsretsbeslægtede rettigheder32, industriel ejendomsret33, kommerciel kommunikation34 , offentlig indkøb35 og beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed i forbindelse med audiovisuelle tjenester og informationstjenester36. PRINCIPPERNE FOR DE RETLIGE RAMMER FOR ELEKTRONISK HANDEL 39. Anvendelsen af fire principper vil give Unionen et smidigt og passende sæt retlige rammer. Ingenforskrift for forskriftens skyld: I mange tilfælde kan den frie bevægelighed af tjenester i forbindelse med elektronisk handel effektueres via gensidig anerkendelse af nationale forskrifter og passende anvendelse af god praksis. Det betyder, at virksomheder, som udfører grænseoverskridende transaktioner, er underlagt lovene i oprindelseslandet ("kontrol i oprindelseslandet"). Kun i tilfælde, hvor gensidig anerkendelse ikke er nok til at fjerne hindringerne på markedet eller til at tage hensyn til spørgsmål af generel interesse, er der behov for, at Fællesskabet griber ind. Enhver 27 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger. EFTnr. L281 af 23. 11. 1995, s. 31. 2 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/9/EF af 11. marts 1996 om retlig beskyttelse af databaser, EFT nr. L 77 af 27. 03. 1996, s. 20. 29 Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 97/7/EF af 17. februar 1997 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med aftaler vedrørende fjernsalg (offentliggøres i EFT). 30 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv- radiospredningsvirksomhed, KOM(95) 86 endelig udg. af 31. 05. 1995, EFT nr. C 185 af 19. 07. 95, s. 4. 31 Grønbog udarbejdet af Kommissionen - Retlig beskyttelse af krypterede tjenester i det indre marked - Høring om behovet for en ef-foranstaltning, KOM (96) 76 endelig udg. af 06. 03. 96. 32 Meddelelse fra Kommissionen - Opfølgning af grønbogen om ophavsret og ophavsretsbeslægtede rettigheder i informationssamfundet, KOM(96) 568 endelig udg. af, 20. 11. 1996. 33 Spørgeskema om industriel ophavsret i informationssamfundet. Version 5. 0. september 1996. DG XV/E/3. 34 Kommerciel kommunikation i det indre marked - Grønbog fra Kommissionen, KOM (96) 192 endelig udg. af 08. 05. 1996. 35 Grønbog - Offentlige indkøb i EU: Overvejelser for fremtiden, KOM(96) 583 endelig udg. af 27. 11. 1996. 36 Grønbog om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed i forbindelse med audiovisuelle tjenester og informationstjenester, KOM (96) 483 endelig udg. af 16. 10. 1996. ^ forskrift bør lægge så få byrder på markedet som muligt og holde trit med markedsudviklingen. Enhver forskrift skal bygge på alle frihederne i det indre marked: Elektronisk handel dækker en lang række grænseoverskridende aktiviteter. Uanset om virksomheder, der driver elektronisk handel, leverer en eller flere varer og/eller tjenester, skal friheden til at kunne gøre dette - hurtigt og effektivt - ligge til grund for al fremtidig politik. Der skal lægges lige megen vægt på alle det indre markeds friheder: gennemførelsen af den fri bevægelighed for varer, personer, tjenester og kapital samt etableringsfriheden. Kun på denne måde kan de væsentlige mål, som omfatter sammenhæng, forudsigelighed og enkel anvendelse, nås. Enhver forskrift skal tage hensyn til erhvervsforholdene: Ved elektronisk handel er en sælger nødt til at etablere en virksomhed, gøre reklame for sine produkter eller tjenester, samt til at sælge, levere og finansiere dem. Det er en del af den normale forretningsgang - en kommerciel kæde. I mange tilfælde vil det ikke være nødvendigt med lovgivning til at håndtere faktiske eller potentielle problemer. Hvor det er nødvendigt, skal lovgivningen søge at løse problemer i hele den kommercielle kædes længde, for det er meningsløst at fjerne hindringer et sted i forløbet, hvis andre bibeholdes et andet sted. Enhver forskrift skal hurtigt og effektivt opfylde målsætninger af generel interesse: Et indre marked for elektronisk handel vil ikke udvikle sig uden en effektiv beskyttelse af målsætninger af generel fred eller forbrugerbeskyttelse samt andre offentlige interesser som generel adgang til nettene. Uden en sådan beskyttelse er der en reel risiko for, at nationale forskrifter bibeholdes, fordi de enkelte medlemsstater forsøger at beskytte deres borgeres legitime interesser. f. eks. privatlivets interesse, som DE VÆSENTLIGE FORSKRIFTER På grundlag af disse fire principper skal der udvikles et passende sæt forskrifter på områder, hvor det er nødvendigt. På nogle områder findes der allerede forskrifter; på andre skal de hurtigst muligt udarbejdes. Forskellige retlige spørgsmål skal afklares for hvert trin i forretningsgangen med henblik på at sikre, at elektronisk handel kan foregå frit på tværs af landegrænserne. Fra etableringen af en virksomhed. 40. Der findes en bred vifte af nationale forskrifter, som kunne forhindre, at tjenesteleverandører etablerer sig i andre lande. Det gælder f. eks. forskellige krav til faglige kvalifikationer, forskellige systemer til risikoforebyggelse og overvågning eller krav vedrørende anmeldelse eller licensaftaler (f. eks. inden for lovregulerede erhverv eller finansielle tjenester). Kommissionen er derfor ved at undersøge, hvordan sådanne problemer bedst løses, samtidig med at målsætninger af generel interesse opfyldes, og vil forelægge forslag til politiske retningslinjer. 41. Det nye virtuelle miljø gør det også vanskeligere at afgøre, hvem de kontraherende parter er, hvor en operatør inden for elektronisk handel "hører hjemme" og hvorvidt en operatør overholder al relevant lovgivning. Det kan føre til retlig usikkerhed om, hvilken medlemsstat der er kompetent, og om, hvilken lovgivning der gælder i omstridte sager. Det nye miljø gør også anvendelsen af principperne for det indre i oprindelseslandet. marked mere kompliceret, Kommissionen vil undersøge disse og beslægtede spørgsmål med henblik på at afklare eventuelle tvivlsspørgsmål og uklarheder - herunder anvendelsen af Rom konventionen37 og Bruxelles-konventionen38 i den nye elektroniske sammenhæng - og vil prøve at forbedre forbrugernes adgang til retlige instanser, især i forbindelse med erstatningskrav. især princippet om kontrol via udøvelse af aktiviteter i forbindelse med elektronisk handel. 42. Enhver udbyder eller virksomhed, som udbyder online-tjenester, og som opretter en Web site er underlagt forskellige nationale forskrifter, herunder dem, der vedrører egenreklame, kommerciel kommunikation sponsorvirksomhed og PR-aktiviteter). Dette sinker anvendelsen af effektive og kreative grænseoverskridende strategier for kommerciel kommunikation og skaber retlig usikkerhed. Som opfølgning til grønbogen om kommerciel kommunikation vil Kommissionen forelægge detaljerede forslag, som skal afhjælpe faktiske eller potentielle problemer. (annoncer, direkte markedsføring, 43. I øjeblikket anvender medlemsstaterne visse restriktioner i forbindelse med markedsføring af særlige finansielle tjenester for at beskytte offentlighedens interesser. Virkningen af sådanne restriktioner er, at det indre marked for finansielle tjenester, herunder sådanne, som ydes elektronisk, er fragmenteret. Inden årets udgang vil Kommissionen forelægge et direktivforslag om aftaler vedrørende fjernsalg af finansielle tjenester, som skal forsøge at eliminere hindringer for grænseoverskridende levering af sådanne tjenester, samtidig med at forbrugerbeskyttelsen sikres. og forhandling og indgåelse af kontrakter. 44. Et direktiv om aftaler vedrørende fjernsalg, som omfatter elektroniske transaktioner, og et antal horisontale direktiver (om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler og om vildledende reklame) samt sektordirektiver (om forbrugslån, pakkerejser og timeshare) er blevet vedtaget. Desuden arbejdes der på et direktiv om salg af forbrugsvarer og tilknyttede garantier. Disse direktiver fastlægger et minimum af forbrugerbeskyttelse, som også finder anvendelse på elektronisk handel inden for EU. 45. En række medlemsstaters regler for indgåelse og opfyldelse af kontrakter passer ikke til elektronisk handel og medfører usikkerhed vedrørende gyldigheden og fuldbyrdelsen af elektroniske kontrakter (f. eks. krav om skriftlige dokumenter, håndskrevne underskrifter eller bevisregler, som ikke tager højde for elektroniske dokumenter). Kommissionen vil tage konkrete skridt til at behandle problemet om 37 Konvention om, hvilken lov der skal anvendes på kontraktlige forpligtelser. Rom 1980. EFT nr. L 266 af 9. 10. 80, s. l. 38 Konvention om retternes kompetence om fuldbyrdelse af retsafgørelser i borgerlige sager, herunder handelssager. Bruxelles 1968. EFT nr. C 97 af 11. 04. 1983. ^ eliminering af hindringer for den retlige anerkendelse af elektroniske kontrakter i det indre marked. Hvad angår forbrugerbeskyttelse inden for området elektronisk handel, så vil dette punkt blive behandlet i meddelelsen om forbrugeraspekterne af i informationssamfundet. 46. Regler for bogføring, regnskab og revision vil også skulle tilpasses til elektronisk handel og vil skulle tage højde for elektronisk verificering uden papirkopier og elektroniske fakturaer. Nationale regler kunne udvikle sig forskelligt og true det indre marked. Kommissionen vil påbegynde en dialog med medlemsstaterne med henblik på at forberede passende foranstaltninger. til elektronisk betaling 47. Elektronisk handel kan ikke udvikle sig uden sunde, brugervenlige, effektive og sikre elektroniske betalingssystemer. Kommissionen, EMI og medlemsstaterne overvejer i øjeblikket passende overvågningsrammer for udstedelsen af elektroniske penge. På baggrund af denne diskussion har Kommissionen til hensigt senest i slutningen af 1997 (dvs. datoen for afslutning af arbejdet) at forelægge et direktivforslag om udstedelsen af elektroniske penge, således at det sikres, at udstederne af sådanne betalingsmidler er solide og stabile. Dette vil bidrage til at øge forbrugernes tillid. I mellemtiden regner Kommissionen med at modernisere og opdatere sin henstilling fra 1988 om betalingssystemer39 inden midten af 1997 for at give nogle retningslinjer for forholdet mellem udstedere og brugere af alle nye former for betalingsmidler (f. eks. procedurer vedrørende ansvar, gennemsigtighed og skadeserstatning). 48. Elektroniske betalingssystemers kompatibilitet, som både er i forbrugernes og erhvervslivets interesse, vil hovedsageligt være afhængig af aftaler operatørerne imellem. Sådanne aftaler skal være i overensstemmelse med Fællesskabets konkurrenceregler. Som vejledning vil Kommissionen i løbet af 1998 udsende en meddelelse om konkurrence, som skal klarlægge anvendelsen af konkurrencereglerne for nye former for betalingsmidler. 49. Misbrug og forfalskning, der er en alvorlig risiko for elektroniske betalingsmidler, er kun strafbart i et fåtal af medlemsstaterne. Finanssektoren og brugerne har opfordret Kommissionen til at iværksætte initiativer, som dækker alle ikke-kontante betalingsmidler med henblik på at forbedre sikkerheden for nye betalingssystemer. FORSKRIFTER, SOM FØRER TIL PASSENDE HORISONTALE POLITIKKER Sikring af datasikkerhed og privatlivets fred 50. Stærk kryptering, som sikrer fortroligheden af både følsomme kommercielle og personoplysninger er en af hjørnestenene i elektronisk handel. Meget forskellige nationale lovgivninger, som begrænser brug, eksport, import og salg af produkter og teknologi til kryptering, skaber betydelige hindringer for udviklingen af elektronisk handel i Europa. Elimineringen af sådanne grænseoverskridende hindringer er en væsentlig forudsætning for gennemførelsen af det indre marked for elektronisk handel. Kommissionen vil søge at udvikle en politik, som har til formål at garantere fri bevægelighed af kryperingsteknologi og -produkter, samtidig med at offentlige 39 Kommissionens henstilling af 17. november 1988 om betalingssystemer, herunder navnlig om forholdet mellem kortindehaver og kortudsteder, EFT nr. L 317 af 24. 11. 1988, s. 55. u sikkerhedsinteresser tilgodeses. Fællesskabet vil internationalt arbejde for en fjernelse af handelshindringer for krypteringsprodukter. OECD's retningslinjer for kryptering, som blev vedtaget for nylig, er et første forsøg på at nå til international enighed om dette spørgsmål. 51. Et mere konkret område, nemlig digitale underskrifter, vil være genstand for et kommissionsinitiativ. Dette initiativ har til formål at sikre fælles retlige rammer, som omfatter den retlige anerkendelse af digitale underskrifter i det indre marked, og fastlæggelsen af minimumskrav for certificeringsorganer. Der er også behov for globale aftaler om digitale underskrifter. 52. Den vigtigste foranstaltning til opbygning af tillid er behovet for at sikre personers og virksomheders ret til privatlivets fred, samtidig med at man undgår at skabe hindringer for den grænseoverskridende handel med elektroniske tjenester. EU's rammedirektiv om beskyttelse af personoplysninger opfylder disse to målsætninger. Det må afventes, om der er behov for yderligere retlige foranstaltninger inden for særlige områder, der opstår i forbindelse med udviklingen af elektronisk handel. Princippet om privatlivets fred skal især sikres inden for områderne elektroniske betalingssystemer og systemer til beskatning samt til forvaltning af ophavsret. Kommissionen vil fremme et WTO-initiativ, som sigter mod en multilateral aftale om de handelsmæssige aspekter af globale informationsstrømme, samtidig med at retten til privatlivets fred og personoplysninger beskyttes. Udvikling adgangsstyringssystemer af tilstrækkelig beskyttelse af intellektuel ophavsret og 53. Beskyttelsen af ophavsret og beslægtede rettigheder er et væsentligt element i udviklingen af elektronisk handel. Kommissionen vil tage initiativ til lovgivning inden for visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder40. Der fokuseres på online-kommunikation, -reproduktion og -distribution af beskyttet materiale. Dette understøttes med passende retlig beskyttelse mod omgåelse af anti-kopieringsudstyr og elektroniske forvaltningssystemer. De to internationale traktater, som blev vedtaget i december 199641 under Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsrets (WIPO) auspicier er væsentlige, hvis elektronisk handel skal fremmes og lettes internationalt. Kommissionen sigter mod en hurtig ikrafttræden af disse aftaler. Desuden vil et vellykket resultat af de nuværende WlPO-forhandlinger om retlig beskyttelse af de betydelige investeringer, der gøres i databaser, udgøre en yderligere milepæl på vej mod at lette den globale indførelse af elektronisk handel. Arbejdet inden for dette område fortsættes inden for rammerne af WIPO i anden halvdel af 1997, og Kommissionen anser det for vigtigt, at der vedtages en international konvention om dette spørgsmål i den nærmeste fremtid. 54. Varemærker er vigtige kommercielle instrumenter, som vil spille en stor rolle på den elektroniske markedsplads. Ejeren af et varemærke kan dog se frem til alvorlige vanskeligheder med at kontrollere den legitime brug af sit varemærke. Kommissionen 40 For nærmere oplysninger se Meddelelse fra Kommissionen - Opfølgning af grønbogen om ophavsret og ophavsretsbeslægtede rettigheder i informationssamfundet, KOM(96) 568 endelig udg. , 20. 11. 1996. 41 "WIPO Copyright Treaty" og "WIPO Performances and Phonograms Treaty". konsulterer for øjeblikket interesserede parter om dette og beslægtede spørgsmål og vil tage passende skridt til at løse konflikter mellem tildelte domænenavne (Internet domain name) og varemærker. Kommissionen vil forsøge at sikre, at der tages tilstrækkeligt hensyn til europæiske interesser, DNS-systemet (Internet Domain Name System) reorganiseres. I forbindelse med arbejdet i WIPO's konsultationsgruppe vedrørende varemærker og domænenavne bidrager Kommissionen aktivt til fastlæggelsen af internationalt acceptable løsninger, f. eks. vedrørende^ voldgifts-, mæglings- og appelinstanser. 55. En sikker distribution af tjenester forudsætter en tilstrækkelig retlig beskyttelse af adgangsstyringssystemer i hele det indre marked. Mange tjenester vil anvende en eller anden form for kryptering eller adgangsstyringssystem for at sikre en korrekt betaling. Tjenesteudbydere skal beskyttes mod pirateri af deres tjenester med ulovlige dekodere, smart cards eller andet pirateriudstyr. Kommissionen vil forelægge et direktivforslag med henblik på at fastlægge et passende beskyttelsesniveau for tjenesteudbydere inden for EU. Et klart og neutralt afgiftsmiljø 56. Hvis elektronisk handel skal have mulighed for at udvikle sig, er det væsentligt, at afgiftssystemer giver klare retlige rammer (således at afgiftsbelastningen er klar, gennemsigtig og forudsigelig) samt afgiftsneutrale (så disse nye aktiviteter ikke beskattes hårdere end traditionel handel). Elektroniske transaktioners hastighed, usporlighed og anonymitet kan også skabe nye muligheder for skatteunddragelse og - svig. Der skal findes løsninger på disse spørgsmål, hvis man vil sikre regeringernes skatteindtægter og forhindre en forvridning af markedet. 57. Indirekte beskatning, og især moms, er det område, hvor Fællesskabets regler er mest harmoniserede. Elektronisk handel med varer og tjenester er klart omfattet af moms-reglerne på samme måde som mere traditionelle handelsformer. Der er dog behov for en grundig undersøgelse af, hvilken virkning elektronisk handel kan tænkes at få på den nuværende momslovgivning (på spørgsmål som definition, kontrol og gennemførbarhed), og for at bedømme, om og i hvilken udstrækning den nuværende lovgivning skal tilpasses, samtidig med at der sikres afgiftsneutralitet. Tilpasninger bør ikke uforholdsmæssigt belaste smv'er. Det er fra nogle sider blevet foreslået, at det kan blive nødvendigt at se på alternative afgifter som den såkaldte "bit-skat"42. Kommissionen mener ikke, at det er passende, da disse transaktioner allerede er omfattet af momsreglerne. 58. På baggrund af den kommercielle og teknologiske udvikling er det også nødvendigt at se nærmere på det territoriale princip, som ligger til grund for direkte beskatningssystemer (bopæl og indtægtskilde). Ligesom for indirekte beskatning er der tre mål: at skabe klare retlige rammer, undgå tab af skatteindtægter og at sikre neutraliteten. 42 Intérim-rapport fra ekspertgruppen på højt niveau for de sociale og samfundsmæssige virkninger af informationssamfundet, http://www. ispo. cec. be/hleg/hleg. html. 7£> 59. Kommissionen og medlemsstaterne har for nylig besluttet at igangsætte en undersøgelse af virkningen og konsekvenserne af elektronisk handel på told og indirekte beskatning. Kommissionen vil via gruppen for skatter og afgifter drøfte disse spørgsmål med medlemsstaterne. Der arbejdes desuden videre med disse spørgsmål internationalt i OECD's komité for fiskale anliggender. PA VED MOD SAMMENHÆNGENDE GLOBALE RETLIG RAMMER 60. I øjeblikket arbejder pionererne inden for elektronisk handel i et fragmenteret retligt miljø til trods for, at en række aspekter vedrørende elektronisk handel allerede er dækket af internationale aftaler som WTO-aftalen om handel med tjenester (General Agreement on Trade in Services) og WIPO. Som for det indre marked kan nuværende og ny national lovgivning inden for forskellige områder (f. eks. kryptering, digitale underskrifter, beskyttelse af oplysninger og privatlivets fred, aftalelovgivning og nye elektroniske betalingsmidler) skabe handelshindringer, som vil forsinke udviklingen af elektronisk handel på globalt plan. Der må findes løsninger, som skaber sammenhængende internationale retlige rammer for elektronisk handel. Der er allerede taget vigtige skridt i en lang række forskellige internationale forummer som WIPO, WTO, OECD, WCO (Verdenstoldorganisationen), UNCTAD (De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling), UNCITRAL (De Forenede for for Nationers Kommission eksportkreditter og Europarådet. International Handelsret), arrangementet På dette grundlag bør Fællesskabet arbejde videre via de relevante internationale forummer og bilateralt med de største handelspartnere med henblik på at etablere sammenhængende globale retlige rammer. tyske £»* Kommissionen og den international ministerkonference om globale informationsnet med titlen "Global Information Networks: Realising the Potential". Konferencen finder sted fra 6. -8. juli i Bonn og vil beskæftige sig med international lovgivning bl. a. inden for elektronisk handel med henblik på at vedtage en meddelelse fra ministrene. regering vil organisere en KAPITEL 4: UDVIKLING AF ET GUNSTIGT ERHVERVSKLIMA Den Europæiske Union står over for en stor opgave, som går ud på at få forbrugere, erhvervsliv og offentlige administrationer til at anvende elektronisk handel. Forbrugernes og erhvervslivets fortrolighed med og tillid til elektronisk handel skal øges, og det er nødvendigt at støtte udviklingen af relevante færdigheder og almen fortrolighed med nettet. Specielt smv'er skal opmuntres til at indføre nye forretningsmetoder, -teknikker og -innovationer. De offentlige administrationer kommer til at spille en vigtig rolle, hvis de indtager en positiv holdning over for elektronisk handel. FORBRUGERNE: FORTROLIGHED OG TILLID 6%. Forbrugerne kan opnå store fordele af elektronisk handel, når de køber varer og tjenester fra deres eget hjem; større udvalg, lettere adgang til flere oplysninger for købet og sandsynligvis lavere priser. Kommissionen har i sin treårige handlingsplan om prioriteter inden for forbrugerpolitikken (1996-1998) allerede beskrevet de sandsynlige fordele, som udviklingen af informationssamfundet medfører for forbrugerne. forelægge en meddelelse om Kommissionen vil i informationssamfundet, som tager sigte mod at fremme forbrugernes adgang til informationssamfundet, herunder nye færdigheder, som kræver en speciel uddannelse eller oplæring. forbrugeraspekterne af 63. Forbrugerne skal have tillid til selve den elektroniske handelsproces. Troen på, at teknologien er sikker, skal udbygges med psykologisk tillid. Branche- og forbrugerorganisationerne er nødt til at samarbejde om at øge denne tillid, f. eks. ved at anvende kvalitetsmærker; ved at udgive sammenlignende rapporter4'; eller ved at anbefale nye tjenester, som leveres af pålidelige kommercielle mærker som banker, kreditkortfirmaer eller netoperatører44. Tilliden kan også fremmes ved at gøre transaktionerne mere gennemsigtige (f. eks. med hensyn til leverandørens identitet, oprindelsesland og erstatningsansvar), ved at begrænse de personoplysninger, som forbrugeren skal afgive, og ved gøre den retlige stilling klar vedrørende alle afgivne oplysninger. Erhvervslivet kan også øge forbrugernes tillid ved at indføre og overholde adfærdskodekser. Det bedste ville være, hvis mærkning og adfærdskodekser anvendes på europæisk eller globalt plan, således at flest mulige forbrugere går ind for disse, og der ikke skabes nye hindringer. Kommissionen opmuntrer til indførelse af bredt accepterede kvalitetsmærker og adfærdskodekser med henblik på at øge tilliden til elektronisk handel. 64. For forbrugerne bør anvendelsen af euroen og elektronisk handel forenkle transaktioner og sænke disses omkostninger. Kommissionen vil derfor fremme pilotprojekter om kvalitetsmærker inden for elektronisk betaling i fremtiden. Herved kunne garanteres, at en elektronisk betalingstjenestes kvalitet overholder et sæt minimumskrav (f. eks. visning af priser i to valutaer og gratis automatisk konvertering mellem euroen og den nationale valuta). Finanssektoren, forbrugerorganisationer og offentlige myndigheder ville sammen fastlægge disse kriterier. Kvalitetsmærker kunne også anvendes til elektroniske punge og andre betalingsmidler som debet- og kreditkort. ERHVERVSLIVET: VIDEN OG GOD PRAKSIS 65. Små virksomheder har brug for at forstå de potentielle fordele, der er ved 43 European Consumer "Net, som blev igangsat for nylig, er et eksempel på sådan en tjeneste. Se http://www. ispo. cec. be/ispo/call/quacii. htm på World Wide Web. 44 Brancheforeninger og Better Business Bureaus uddeler allerede "mærker" og "akkreditiver", som kan verificeres elektronisk, til nye firmaer på nettet. T* elektronisk handel, i form af omkostningsbesparelser, åbning af nye markeder og muligheder for nye produkter og tjenester. Opmærksomhedsskabende foranstaltninger vil blive baseret på de erfaringer, Kommissionen har vundet i løbet af Commerce 2000-pilotprogrammet, konsultationerne vedrørende grønbogen om handel og i G7- sammenhæng. De vil også tage hensyn til, at smv'er kun har begrænsede midler til rådighed til uddannelse af medarbejdere. Foranstaltningerne sigter mod at opmuntre brancheorganisationer og -foreninger til at offentliggøre case studies, udsende uddannelsesmateriale og til selv at anvende elektronisk handel. Deltagerne kunne være handelskamre, brancheforeninger på lokalt, nationalt eller europæisk plan, foreninger til fremme af teknologi samt grupper af smv'er og partnerskabsprogrammer (f. eks. Europartnertariat og Interprise). foranstaltninger Euro-infocenter-nettet vil i forbindelse med det flerårige program for smv'er45 iværksætte særlige initiativer for at forøge virksomheders, og især smv'ers, kendskab til elektronisk handel. Efter afslutningen af konsultationerne om grønbogen om handel og distribution46, vil der i slutningen af 1997 blive iværksat et arbejdsprogram, herunder så detail- og distributionssektoren kan imødekomme forbrugernes behov. Yderligere udbredelse af kendskabet til elektronisk handel vil ske inden for rammerne af G7-projektet "En global markedsplads for smv'er", der bl. a. bygger videre på resultaterne af den første årlige konference om dette projekt i april 1997, som behandlede mange af de spørgsmål, som direkte berører smv'er samt lovgivning i forbindelse med global elektronisk handel. Brugen og udviklingen af standarder, som fremmer international produktopsøgning, vil også blive fremmet. vedrørende elektronisk handel, 66. Pilotprojekter vedrørende god praksis er et vigtigt element ved udbredelsen af kendskab. Pilotprojekter kan f. eks. målrettes til at afprøve virksomhedsinnovationer og til at undersøge, om de er kompatible med eksisterende retlige og fiskale miljøer. De kan også bidrage til en undersøgelse af de strukturelle forandringer i og på tværs af sektorer og af virkningen på beskæftigelsen, smv'er mangler ofte ressourcerne til at afprøve typisk virksomhedsmodeller, som fuldt ud tager hensyn til Europas sproglige og kulturelle mangfoldighed særlige præferencer. forbrugeres og virksomheders til europæiske Pilotprojekter applikationer individuelt. udvikler samt nye fødevarer, Kommissionen vil øge støtten til pilotprojekter vedrørende god praksis og udvide store opmærksomhedsskabende og udbredelsesforanstaltninger med henblik på at fremme virksomhedsinnovation inden for og på tværs af markedssektorer, herunder tekstiler, detailhandel, forlagsvirksomhed og turisme. Relevante programmer for disse foranstaltninger som FTU-programmer inden for informationsteknologi og strukturfonde vil blive udnyttet fuldt ud. Der vil i givet fald blive etableret europæiske koordinationsstrukturer. Kommissionen opmuntrer initiativer i den private sektor som har til formål at fremme just-in-time markeder virksomhederne imellem til regnskabsføring, fakturering og afregning, at fremme indførelsen af integreret software til økonomisk forvaltning og at agro-levncdsmidler, maskiner, sko, 45 KOM(96) 98 endelig udg. 46 KOM(96) 5 endelig udg. forkorte afregningsperioden ved grænseoverskridende kommercielle transaktioner47. OFFENTLIGE ADMINISTRATIONER: EN MERE OFFENSIV OFFENTLIG SEKTOR 67. Den offentlige sektor spiller en vigtig rolle ved udbredelse af elektronisk handel. Administrative formaliteter og krav samt de tjenester, som den offentlige sektor leverer er en del af det daglig arbejde. 70% af de oplysninger, som det offentlige behandler, stammer fra erhvervslivet. Blandt de områder, som kunne understøttes elektronisk, er told og skatter, sociale ydelser, beskæftigelse, offentlige registre og offentlige indkøb. Organisatoriske (og eventuelt lovgivningsmæssige) ændringer kan være påkrævet , hvis man effektivt vil indføre elektronisk handel i forholdet mellem igangsætte erhvervslivet og offentlige benchmarking-initiativer (studier og pilotprojekter) med henblik på indsamle praktiske erfaringer fra offentlige administrationer og for at udpege særlige europæiske behov, herunder krav til interoperabilitet på europæisk niveau. administrationer. Kommissionen vil 68. Under det nuværende IDA-program introduceres transeuropæiske net for administrationer. Disse inkluderer kommercielt tilgængelige tekniske løsninger, interoperabilitet skal overvejes både af offentlige medens spørgsmålet om administrationer og den private sektor. Kommissionen vil udsende retningslinjer med henblik på at udpege projekter af fælles interesse og at gennemføre foranstaltninger, som sikrer nettenes interoperabilitet. 69. Medlemsstaterne bør tilkendegive deres tillid til elektronisk handel ved at anvende den på alle den offentlige administrations niveauer. Dette ville fungere som en katalysator for det samlede marked. Det bedste eksempel ville være, hvis offentlige administrationer anvender elektronisk handel til deres indkøb. Offentlige indkøb udgør en stor del af økonomien (ca. 12% af BNP i EU) Administrationerne ville ikke blot opnå betydelige besparelser for deres skatteydere; det ville også være at gå foran med et godt eksempel48. Kommissionen vil senere på året forelægge et strategioplæg, som sammenfatter erfaringerne fra SIMAP-projektet om offentlige indkøb, resultaterne fra beslægtede projekter, som er finansieret under FTU-programmer, og kommentarer til grønbogen om offentlige indkøb. Der fremlægges også en handlingsplan, som skal fremme udviklingen af elektroniske indkøb til det offentlige. Oplægget vil udpege eventuelle foranstaltninger, der skal gennemføres for at sikre, at elektronisk handel forbedrer gennemsigtigheden, ikke diskriminerer og ikke skaber nye hindringer for åbenhed på markederne for offentlige indkøb. Kommissionen vil undersøge, hvorvidt direktiverne om offentlige indkøb skal revideres for at fremme anvendelsen af elektronisk handel og for at forenkle eller reducere administrative krav eller procedurer, som er overflødige i det nye elektroniske miljø. 47 Den anslåede omkostningsbesparelse ved indførelse af integreret just-in-time økonomisk forvaltning er 2-3% af en virksomheds omsætning. Det skulle også være muligt at reducere afregningsperioden for grænseoverskridende betalinger betydeligt i forhold til det nuværende gennemsnit på to uger. Den svenske sammenslutning af kommuner har anslået, at der kan spares ca. 3% på budgettet for offentlige indkøb, hvis man anvender elektronisk handel. \~ 70. Kommissionen vil intensivere sin indsats for selv at være storbruger af elektronisk handel. Kommissionen har allerede indført den elektroniske indsendelse af forslag under FTU-programmerne ACTS og Esprit, og har brugt Internet som et forum for interaktive svar og kommentarer til grønbogen om offentlige indkøb. Kommissionen vil gøre mere udbredt brug af virtuelle diskussioner til at stimulere den offentlige debat om Fællesskabets politik49. Forbindelser til Fællesskabets agenturer, medlemsstaternes administrationer og offentligheden vil også blive udviklet yderligere. Kommissionen vil forelægge en handlingsplan for sin brug af elektronisk handel inden udgangen af 1997. ELEKTRONISK HANDEL TIL GAVN FOR BORGERNE 71. Elektronisk handel er informationssamfundet i praksis. Men som Forum for informationssamfundet påpegede i sin første årlige rapport50, så er hverken personer, institutioner eller de Heste firmaer egentlig forberedt på den nye teknologi. Forummet understregede behovet for bedre uddannelse i brugen af den nye teknologi, samt andre nøglespørgsmål som udbredelse af kendskab til teknologien og regeringers og forpligtelser. offentlige myndigheders beredvillighed Elektronisk handel kræver nye færdigheder og fortrolighed med nettet. Forbrugerne er nødt til at sætte sig ind i informationsteknologi for at kommunikere og bestille varer og tjenester elektronisk. Grundlaget for sådanne færdigheder bør allerede dannes i løbet af de første skoleår. Ansatte og ledere, særlig i smv'er, skal måske vænne sig til at gøre forretninger internationalt i stedet for nationalt eller regionalt, hvilket nødvendiggør videre uddannelse. Forummet gav klart udtryk at informationssamfundet vil være et samfund med livslang uddannelse. til at påtage sig deres for, Kommissionen vil supplere regional og national politik vedrørende forbedring af færdigheder. Forbrugerspørgsmål behandles i den ovennævnte meddelelse om forbrugeraspekterne af informationssamfundet. For medarbejdere regnes der med faglig (omskoling) uddannelse for at hjælpe med at tilpasse sig den erhversmæssige ændring, f. eks. i sammenhæng med programmerne Socrates og Leonardo, og handlingsplanen "At lære i informationssamfundet" med henblik på at uddanne sig i informationssamfundet, i forbindelse med ADAPT-BIS-programmet og aktiviteterne under Den Europæiske Socialfonds mål nr. 4. Der vil desuden blive igangsat et Euromanagement-program, som skal fremme kendskabet til elektronisk handel blandt ledere i smv'er. samt 72. Endelig understregede både Forum for informationssamfundet og ekspertgruppen på højt niveau om informationssamfundets sociale aspekter behovet for offentlig og udbredt deltagelse i det kommende informationssamfund for at undgå, at der skabes klasser af mennesker, som ikke har eller ikke ønsker have adgang til informationer. Kommissionen regner med, at elektronisk handel vil have en dybtgående virkning på erhvervslivet, institutioner og på vores liv som borgere og medarbejdere, men det står ikke klart, præcis hvordan elektronisk handel vil og bør udvikle sig i Europa. En bred 49 Kommissær Oreja deltog for nylig i en vellykket Internet-diskussion om regeringskonferencen. 50 Første årlige rapport til Europa-Kommissionen fra Forum for informationssamfundet, 'Net for mennesker og samfund', juni 1996. og fortsat social dialog om disse spørgsmål er største vigtighed, hvis man skal overvinde vanskelighederne og nyde godt af fordelene. I denne sammenhæng sætter Kommissionen især pris på det europæiske samarbejde mellem erhvervslivet og forbrugerorganisationer og deres medlemmer for at fremme den nødvendige dialog mellem den offentlige og den private sektor, og for at støtte gennemførelsen af foranstaltningerne i forbindelse med dette initiativ. Som led i dette initiativ vil Kommissionen aktivt fremme den offentlige debat om elektronisk handel rEuropa. KONKLUSIONER til det globale marked, I. Denne meddelelse præsenteres det europæiske initiativ inden for elektronisk handel som en række forslag til foranstaltninger, der skal fremme elektronisk handel i Europa. Forslagene omhandler adgang retlige og forskriftsmæssige spørgsmål, samt udviklingen af et gunstigt erhvervsklima. Nogle forslag er allerede med i den rullende handlingsplan for informationssamfundet, andre er nye og kræver en ajourføring af planen. Deres gennemførelse er afhængig af nære konsultationer med de relevante erhvervssektorer og omfatter alle relevante politiske områder. og støtteforanstaltninger er et væsentligt element i den fremgangsmåde, der forfægtes af dette initiativ. Med dette initiativ opfordrer Kommissionen samtidig alle interesserede parter til at deltage i en offentlig debat om udviklingen og udbredelsen af elektronisk handel i Europa. Sammenhængen mellem forskriftsmæssige teknologiske, II. Med henblik på at gennemføre dette initiativ inden for elektronisk handel planlægger Kommissionen at gennemføre følgende nøgleforanstaltninger, som bør være afsluttet senest i år 2000, med en midtvejsrevision (nye foranstaltninger, som endnu ikke er med i den nuværende handlingsplan for informationssamfundet, er markeret med en stjerne): SIKRING AF ADGANG TIL DET GLOBALE MARKED: INFRASTRUKTUR, TEKNOLOGI OG TJENESTER • Sikre medlemsstaternes fuldstændige gennemførelse af liberaliseringspakken for teleområdet • Fremme fuldstændig gennemførelse af WTO-aftalen om basistelestjenester • Gennemføre ITA- og MRA-aftalerne om eliminering af toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer for IT-produkter • Fremme aktiv deltagelse af europæisk erhvervsliv og offentlige organer i udviklingen af Internet og etableringen af infrastruktur med stor båndbredde via FTU-programmer samt TEN-TELECOM- programmet • Gennemføre indkaldelse af forslag vedrørende elektronisk handel inden for rammerne af ESPRIT FTU-programmet; yderligere målretning af relevante FTU-programmer • Iværksætte femte rammeprogram med elektronisk handel som en prioritet for teknologisk udvikling og udbredelse senest 1. 1. 1998 senest 1. 1. 1998 i gang* 1997* 15. marts 1997- udgang 1998 i gang • Vedtage meddelelse om europæisk standardiseringsinitiativ for juli 1997 l-L elektronisk handel (med handlingsplan) __ • Iværksætte særforanstaltning vedrørende standardiseringsprojekter juni 1997* for elektronisk handel • Organisere global konference om standardisering, Bruxelles, 1. -3. oktober 1997 • Iværksætte særforanstaltninger vedrørende internationalt samarbejde inden for CEEC, MED, G7's global markedsplads for smv'er oktober 1997 _ 1997* UDVIKLING AF GUNSTIGE RETLIGE RAMMER • Udpege hindringer og retlige usikkerheder, som påvirker i gang elektronisk handel • Iværksætte forskriftsmæssige for området elektronisk betaling*, aftaler om fjernsalg af finansielle tjenester*, ophavsret og beslægtede retlig beskyttelse af adgangsstyringssystemer og digitale underskrifter rettigheder, initiativer inden • Vurdere behovet for yderligere initiativer vedrørende det indre marked: horisontale spørgsmål, lovregulerede erhverv, kommerciel kommunikation, aftalelovgivning, regnskabslovgivning, misbrug af databeskyttelse, elektroniske industriel ophavsret, direkte og indirekte beskatning og offentlige indkøb betalingsmidler, datasikkerhed, udgang 1997 i gang* • Styrke den internationale dialog i relevante multilaterale og bilaterale forummer for at nå frem til passende globale retlige rammer især mht. datasikkerhed, databeskyttelse, intellektuel ophavsret og beskatning for elektronisk handel, i gang • Organisere ministerkonference om globale informationsnet sammen juli 1997 med den tyske regering, Bonn, 6. -8. juli 1997 UDVIKLING AF ET GUNSTIGT ERHVERVSKLIMA • Vedtage meddelelse om forbrugeraspekterne af informationssamfundet, herunder fremme af forbrugeres adgang til ' elektronisk handel • Fremme kendskabet til elektronisk handel og god praksis via foranstaltninger, herunder en særlig opmærksomhedsskabende foranstaltning via Euro-Infocentrene, etablering af en europæisk koordineringsstruktur til fremme af elektronisk handel inden for turismesektoren og fremme af euroen til smv'er. • Intensivere støtte til og iværksætte nye pilotprojekter vedrørende god praksis, store opmærksomhedsskabende foranstaltninger, udbredelsesforanstaltninger, som bygger på FTU inden for informations- og kommunikationsteknologi, innovations- og standardiseringsprogrammer samt strukturfonde • Forelægge handlingsplan, der skal fremme udvikling af elektroniske offentlige indkøb • Forelægge retningslinjer og foranstaltninger vedrørende spørgsmål om interoperabilitet i forbindelse med offentlige administrationer i IDA • Forelægge handlingsplan, der gør Kommissionen til den førende bruger af elektronisk handel • Uddannelsesinitiativer vedrørende elektronisk handel inden for programmer som Leonardo og Socrates juni 1997 Slutning af 1997* september 1997* slutning af 1997* september 1997* slutning af 1997* 1997 • Fremme den offentlige debat om elektronisk handel i Europa, april 1997* herunder etablering af dedikeret Web site si III. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget til at diskutere disse spørgsmål og at give deres politiske støtte til dette europæiske initiativ inden for elektronisk handel. Dette dokument er tilgængeligt på følgende Internet adresser: http://www. ispo. cec. be/Ecommerce ISSN 0254-1459 KOM(97) 157 endelig udg. DOKUMENTER DA 10 15 16 Katalognummer : CB-C0-97-155-DA-C ISBN 92-78-18679-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1432/97 do Deputado Olivier DUPUIS à Comissão. Taiwan

eurovoc_concepts:
Taiwan
World Trade Organisation
cooperation agreement (EU)
information centre
trade policy

formats: html print


title: Odločba Komisije z dne 16. aprila 1997 o priznavanju certifikacijskih postopkov v skladu s členom 12 Uredbe Sveta (EGS) št. 1836/93 z dne 29. junija 1993 o prostovoljni udeležbi podjetij industrijskega sektorja v sistemu Skupnosti za upravljanje in pregledovanje okoljaBesedilo velja za EGP.

eurovoc_concepts:
Community certification
environmental protection
management audit
management information system
secondary sector
type of business

formats: html pdf print

text: 13/Zv. 18 SL Uradni list Evropske unije 31997D0264 22. 4. 1997 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 281 L 104/35 ODLOČBA KOMISIJE z dne 16. aprila 1997 o priznavanju certifikacijskih postopkov v skladu s členom 12 Uredbe Sveta (EGS) št. 1836/93 z dne 29. junija 1993 o prostovoljni udeležbi podjetij industrijskega sektorja v sistemu Skupnosti za upravljanje in pregledovanje okolja (Besedilo velja za EGP) (97/264/ES) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ministrstvo za okolje, ohranjanje narave in jedrsko varnost in Zvezno ministrstvo za gospodarstvo ter jih je v skladu s členom 21 nemškega Zakona o EMAS (Umweltauditgesetz) potrdil Odbor za okoljsko preverjanje; ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1836/93 z dne 29. junija 1993 o prostovoljni udeležbi podjetij industrijskega sektorja v sistemu Skupnosti za upravljanje in pregledovanje okolja (1), in zlasti člena 12 Uredbe, 3. Smernice Evropske akreditacije certificiranj (EAC) za akredi- tacijo certifikacijskih organov za sisteme okoljskega uprav- ljanja – Navodila EAC št. 5 z junija 1996; ker v skladu s členom 12 Uredbe (EGS) št. 1836/93 velja za podjetja, ki izvajajo nacionalne, evropske in mednarodne stan- darde za sisteme in pregled okoljskega upravljanja ter so po ustreznih certifikacijskih postopkih dobila potrdilo o tem, da izpolnjujejo te standarde, kot da izpolnjujejo ustrezne zahteve Uredbe (EGS) št. 1836/93, pod pogojem, da zlasti standarde in postopke prizna Komisija po postopkih iz člena 19 Uredbe; ker člen 12 Uredbe Sveta (EGS) št. 1836/93 določa, da se navedbe priznanih standardov in meril objavijo v Uradnem listu Evropskih skupnosti; ker je bila Komisija zaprošena za priznanje, da bo akreditacija, pridobljena v skladu z merili, določenimi v enem od naslednjih postopkov za akreditacijo certifikacijskih organov na področju sistemov okoljskega upravljanja, zagotovila uporabo ustreznih certifikacijskih postopkov teh organov, ki delujejo v okviru svoje akreditacije in so bili akreditirani v skladu s ustreznimi zahtevami in navodili: 1. postopek, ki temelji na naslednji avstrijski zakonodaji: 622. zvezni zakon iz leta 1995 – Zakon o okoljskih overiteljih in seznamu lokacij, 549. odlok iz leta 1996 – Odlok o presoji usposobljenosti, Navodila EAC št. 5 z junija 1996; ker merila, ki jih vzpostavljajo trije prej navedeni postopki za akreditacijo certifikacijskih organov, zagotavljajo, da notranja presoja upošteva okoljevarstveno učinkovitost in ustrezajo na- menu Uredbe (EGS) št. 1836/93; ker so ukrepi, določeni v tej odločbi, skladni z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 19 Uredbe Sveta (EGS) št. 1836/93, SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: Člen 1 Za namene člena 12 Uredbe (EGS) št. 1836/93 Komisija s tem priznava, da bo akreditacija pridobljena v skladu z merili, predpisanimi v katerem koli od naslednjih postopkov za akre- ditacijo certifikacijskih organov, zagotovila uporabo ustreznih certifikacijskih postopkov teh organov, ki delujejo v obsegu svoje akreditacije in so bili akreditirani v skladu s temi zahte- vami in navodili: 2. Smernice za akreditacijo certifikacijskih organov za sisteme okoljskega upravljanja (SOU) in certifikacijski postopki za SOU, ki sta jih septembra 1996 izdali Nemško zvezno (1) OJ L 168, 10. 7. 1993, str. 1. 1. postopek, ki temelji na naslednji avstrijski zakonodaji: 622. Zvezni zakon iz leta 1995 – Zakon o okoljskih overiteljih in seznamu lokacij, 549. Odlok iz leta 1996 – Odlok o ocenjevanju usposobljenosti, Navodila EAC št. 5 iz junija 1996; 282 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 18 2. Smernice za akreditacijo certifikacijskih organov za sisteme okoljskega upravljanja (SOU) in postopke certificiranja za SOU, ki sta jih septembra 1996 izdala Nemško zvezno ministrstvo za okolje, ohranjanje narave in jedrsko varnost in Zvezno ministrstvo za gospodarstvo ter jih je v skladu s členom 21 nemškega zakona o EMAS (Umweltauditgesetz) sprejel Odbor za okoljsko preverjanje; 3. Smernice Evropske akreditacije za certificiranje (EAC) za akreditacijo certifikacijskih organov za sisteme okoljskega upravljanja – Navodila EAC št. 5 iz junija 1996; Člen 2 Ta odločba je naslovljena na države članice. V Bruslju, 16. aprila 1997 Za Komisijo Ritt BJERREGAARD Članica Komisije