title: Levélváltás az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok, Japán, Ausztrália, Kanada, valamint az EFTA-tagország Norvégia és Svájc közötti, az intelligens gyártási rendszerek területén a nemzetközi kutatási és fejlesztési együttműködés elveiben való közös megegyezés rögzítéséről – Ausztrália

text: 88 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/26. kötet 21997A0618(03) 1997. 6. 18. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 161/26 LEVÉLVÁLTÁS az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok, Japán, Ausztrália, Kanada, valamint az EFTA-tagország Norvégia és Svájc közötti, az intelligens gyártási rendszerek területén a nemzetközi kutatási és fejlesztési együttműködés elveiben való közös megegyezés rögzítéséről – Ausztrália A. A Közösség levele Brüsszel, 1997. március 19. Uram! Hivatkozom az intelligens gyártási rendszerek (IMS) területén a nemzetközi kutatási és fejlesztési együttműködési tevékenységekkel kapcsolatos, a Felek, azaz az Európai Közösség, valamint az Amerikai Egyesült Államok, Japán, Ausztrália, Kanada, és az EFTA-tagország Norvégia és Svájc közötti megbeszélésekre. A levél célja annak a közös megegyezésnek a rögzítése, amely az IMS-sel kapcsolatos együttműködés elveit illetően megszületett. A levél kiegészíti a program azon szabályait, amelyet 1994-ben a megvalósíthatósági tanulmány befejezésekor a nemzetközi irányító bizottság határozott meg, valamint módosítja a szabályok VIII. cikkét, illetve a 2. melléklet 1. 13. cikkét, az alábbiakban jelzett módon. A szabályok és annak mellékletei a levél mellékletében megtalálhatóak. 1. Cél A résztvevők ösztönzik és támogatják azon intelligens gyártási rendszerekkel foglalkozó szervezetek együttműködését, amelyek székhelye a területükön található (az Európai Közösség esetében tagállamainak területén). Az ilyen együttműködésnek biztosítania kell a haszon és a hozzájárulás mértékének egyensúlyát, ipari jelentőségűnek kell lennie, és a közös érdek és megegyezés elvén kell alapulnia. 2. Az IMS-együttműködés műszaki témakörei Az együttműködés kezdetben az alábbi öt műszaki témakört öleli fel: a) a termék teljes életciklusával kapcsolatos kérdések; b) a gyártási folyamatokkal kapcsolatos kérdések; c) stratégiai/tervezési/kialakítási eszközök; d) humán/szervezési/szociális kérdések, és, e) virtuális/kiterjesztett vállalkozási kérdések. Az IMS hatókörében egyéb témakörök is elképzelhetőek, biztosítani kell azonban azt, hogy az új műszaki témakörök megfeleljenek a kormányzati politikának és az együttműködésben résztvevő régiók ipari prioritásainak. 3. Az együttműködés formái és eszközei A nemzetközi konzorciumok létrehozásával és működtetésével kapcsolatban közösen elfogadott eljárásokkal összhangban az együttműködéshez hozzátartozik, hogy a szervezetek projektekben vesznek részt, amibe beletartozhat a tudósoknak, mérnököknek és egyéb megfelelő személyzetnek a projektek sikeres végrehajtása és befejezése szempontjából szükséges látogatása, képzése és cseréje. 4. Az információ terjesztése és felhasználása Az IMS keretében kivitelezett projektekből származó szellemi tulajdonjogokra (SZTJ) a szabályok 2. mellékletében meghatározott IMS/SZTJ rendelkezések vonatkoznak. Ezt a mellékletet az 1. 13. cikk módosítani fogja, hogy tükrözze a tényt, hogy Ausztria, Finnország és Svédország az Európai Unió tagjai. 11/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 89 5. Finanszírozás Az együttműködési tevékenységek finanszírozása az alapok rendelkezésre állásának, illetve a résztvevő régiók alkalmazandó törvényeinek és rendeleteinek, politikáinak és programjainak a függvénye. A résztvevők maguk fedezik a saját részvételük költségeit. Minden résztvevő pénzben vagy természetben arányosan járul hozzá a régióközi titkárság feladatainak végrehajtásához és költségeihez. 6. Az IMS végrehajtása A résztvevők által a nemzetközi irányítóbizottságba (NIB) kijelölt képviselők közvetítőként lépnek fel a NIB és a megfelelő közigazgatás/kormány között. A résztvevők képviselői figyelemmel kísérik a végrehajtást az IMS célja, elvei és programszerkezete szempontjából, és elősegítik a végrehajtást. Ezen felül az alábbi feladatokat látják majd el: – elősegítik a regionális titkárságok megfelelő együttműködését, – információt cserélnek az együttműködéssel kapcsolatos helyi gyakorlatról, törvényekről, rendeletekről és programokról, – elősegítik a kis- és középvállalkozások (KKV-k) közvetlen és közvetett részvételét az IMS-programban. Ez különösen elektronikus partnerkereső létesítményhez és az érdeklődés kinyilvánítására szolgáló elektronikus nyilvántartáshoz való hozzáférést foglalja magában, valamint – a NIB új résztvevők felvételéről szóló javaslatainak bemutatása a kormányzatnak/közigazgatásnak. A résztvevők megszervezik, titkárságok felelőssége különösen az alábbiakra terjed ki: irányítják vagy kijelölik a megfelelő regionális titkárságokat. A regionális – a projektek megfelelő időben történő kiválasztásának regionális szintű elősegítése, a résztvevő régióban hatályos szabályokkal és eljárásokkal összhangban, – a konzorciumalakítás támogatása a megfelelő régiókon belül és azok között, és – a regionális infrastrukturális csoportokkal folytatott együttműködés az IMS elősegítése érdekében. 7. Időtartam Az IMS-program időtartama 10 év; minden résztvevő 12 hónapos felmondási idővel bármikor felmondhatja. A résztvevők 5 évvel a kezdés után felülvizsgálják együttműködésük elveit, hogy eldönthessék, az folytatódjon, módosuljon vagy megszűnjön-e. Ez a szabályok VIII. cikke helyébe lép. 8. Az IMS végrehajtása Európában Az Európai Közösség, Svájc és Norvégia fenntartja a jogot arra, hogy közösen lépjen fel, egyetlen Európai régióként, amelyet a nemzetközi irányítóbizottságban közös küldöttség képvisel, és egyetlen, európai IMS-titkárság támogat. Az Európai Közösség Bizottsága biztosítja regionális titkárságának a szükséges támogatást. Ez a levél a résztvevők általi elfogadásával együtt kiegészíti és módosítja a szabályokat, és az IMS-sel kapcsolatos együttműködés elveit illető közös megegyezést rögzíti. Várom mielőbbi szíves megerősítését ezzel a megegyezéssel kapcsolatosan. az Európai Közösség részéről 90 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/26. kötet B. Ausztrália levele Canberra, 1997. április 4. Uram! Igazolom az 1997. március 19-i levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól: „Hivatkozom az intelligens gyártási rendszerek (IMS) területén a nemzetközi kutatási és fejlesztési együttműködési tevékenységekkel kapcsolatos, a Felek, azaz az Európai Közösség, valamint az Amerikai Egyesült Államok, Japán, Ausztrália, Kanada, és az EFTA-tagország Norvégia és Svájc közötti megbeszélésekre. A levél célja annak a közös megegyezésnek a rögzítése, amely az IMS-sel kapcsolatos együttműködés elveit illetően megszületett. A levél kiegészíti a program azon szabályait, amelyet 1994-ben a megvalósíthatósági tanulmány befejezésekor a nemzetközi irányító bizottság határozott meg, valamint módosítja a szabályok VIII. cikkét, illetve a 2. melléklet 1. 13. cikkét, az alábbiakban jelzett módon. A szabályok és annak mellékletei a levél mellékletében megtalálhatóak. 1. Cél A résztvevők ösztönzik és támogatják azon intelligens gyártási rendszerekkel foglalkozó szervezetek együttműködését, amelyek székhelye a területükön található (az Európai Közösség esetében tagállamainak területén). Az ilyen együttműködésnek biztosítania kell a haszon és a hozzájárulás mértékének egyensúlyát, ipari jelentőségűnek kell lennie, és a közös érdek és megegyezés elvén kell alapulnia. 2. Az IMS-együttműködés műszaki témakörei Az együttműködés kezdetben az alábbi öt műszaki témakört öleli fel: a) a termék teljes életciklusával kapcsolatos kérdések; b) a gyártási folyamatokkal kapcsolatos kérdések; c) stratégiai/tervezési/kialakítási eszközök; d) humán/szervezési/szociális kérdések, és, e) virtuális/kiterjesztett vállalkozási kérdések. Az IMS hatókörében egyéb témakörök is elképzelhetőek, biztosítani kell azonban azt, hogy az új műszaki témakörök megfeleljenek a kormányzati politikának és az együttműködésben résztvevő régiók ipari prioritásainak. 3. Az együttműködés formái és eszközei A nemzetközi konzorciumok létrehozásával és működtetésével kapcsolatban közösen elfogadott eljárásokkal összhangban az együttműködéshez hozzátartozik, hogy a szervezetek projektekben vesznek részt, amibe beletartozhat a tudósoknak, mérnököknek és egyéb megfelelő személyzetnek a projektek sikeres végrehajtása és befejezése szempontjából szükséges látogatása, képzése és cseréje. 4. Az információ terjesztése és felhasználása Az IMS keretében kivitelezett projektekből származó szellemi tulajdonjogokra (SZTJ) a szabályok 2. mellékletében meghatározott IMS/SZTJ rendelkezések vonatkoznak. Ezt a mellékletet az 1. 13. cikk módosítani fogja, hogy tükrözze a tényt, hogy Ausztria, Finnország és Svédország az Európai Unió tagjai. 5. Finanszírozás Az együttműködési tevékenységek finanszírozása az alapok rendelkezésre állásának, illetve a résztvevő régiók alkalmazandó törvényeinek és rendeleteinek, politikáinak és programjainak a függvénye. A résztvevők maguk fedezik a saját részvételük költségeit. 11/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 91 Minden résztvevő pénzben vagy természetben arányosan járul hozzá a régióközi titkárság feladatainak végrehajtásához és költségeihez. 6. Az IMS végrehajtása A résztvevők által a nemzetközi irányítóbizottságba (NIB) kijelölt képviselők közvetítőként lépnek fel a NIB és a megfelelő közigazgatás/kormány között. A résztvevők képviselői figyelemmel kísérik a végrehajtást az IMS célja, elvei és programszerkezete szempontjából, és elősegítik a végrehajtást. Ezen felül az alábbi feladatokat látják majd el: – elősegítik a regionális titkárságok megfelelő együttműködését, – információt cserélnek az együttműködéssel kapcsolatos helyi gyakorlatról, törvényekről, rendeletekről és programokról, – elősegítik a kis- és középvállalkozások (KKV-k) közvetlen és közvetett részvételét az IMS-programban. Ez különösen elektronikus partnerkereső létesítményhez és az érdeklődés kinyilvánítására szolgáló elektronikus nyilvántartáshoz való hozzáférést foglalja magában, valamint – a NIB új résztvevők felvételéről szóló javaslatainak bemutatása a kormányzatnak/közigazgatásnak. A résztvevők megszervezik, irányítják vagy kijelölik a megfelelő regionális titkárságokat. A regionális titkárságok felelőssége különösen az alábbiakra terjed ki: – a projektek megfelelő időben történő kiválasztásának regionális szintű elősegítése, a résztvevő régióban hatályos szabályokkal és eljárásokkal összhangban, – a konzorciumalakítás támogatása a megfelelő régiókon belül és azok között, és – a regionális infrastrukturális csoportokkal folytatott együttműködés az IMS elősegítése érdekében. 7. Időtartam Az IMS-program időtartama 10 év; minden résztvevő 12 hónapos felmondási idővel bármikor felmondhatja. A résztvevők 5 évvel a kezdés után felülvizsgálják együttműködésük elveit, hogy eldönthessék, az folytatódjon, módosuljon vagy megszűnjön-e. Ez a szabályok VIII. cikke helyébe lép. 8. Az IMS végrehajtása Európában Az Európai Közösség, Svájc és Norvégia fenntartja a jogot arra, hogy közösen lépjen fel, egyetlen Európai régióként, amelyet a nemzetközi irányítóbizottságban közös küldöttség képvisel, és egyetlen, európai IMS-titkárság támogat. Az Európai Közösség Bizottsága biztosítja regionális titkárságának a szükséges támogatást. Ez a levél a résztvevők általi elfogadásával együtt kiegészíti és módosítja a szabályokat, és az IMS-sel kapcsolatos együttműködés elveit illető közös megegyezést rögzíti. Várom mielőbbi szíves megerősítését ezzel a megegyezéssel kapcsolatosan. ” Megtiszteltetés számomra, hogy megerősíthetem: Kormányom egyetért az Ön levelében foglaltakkal. Ausztrália kormánya részéről 92 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/26. kötet A FEJLETT GYÁRTÁS NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PROGRAMJÁNAK SZABÁLYAI MELLÉKLET (Ez a melléklet és függelékei megegyeznek a Hivatalos Lap e számának 6. oldalán közzétett melléklettel és függelékekkel. )


title: Verordnung (EG) Nr. 605/97 der Kommission vom 4. April 1997 bezüglich der im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 530/97 eingereichten Angebote für die Ausfuhr von geschliffenem langkörnigem Reis nach gewissen Drittländern

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country

formats: html pdfa1b print


title: 97/263/EG: Entscheidung der Kommission vom 4. April 1997 zur Aussetzung des Status einer Region des Vereinigten Königreichs hinsichtlich der Newcastle-Krankheit (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
animal disease
health control
live poultry
livestock farming
vaccination


title: 97/261/EY: Komission päätös, tehty 3 päivänä huhtikuuta 1997, tietyistä Norsunluurannikolta peräisin olevia tonnikalasäilykkeitä koskevista suojatoimenpiteistä tehdyn päätöksen 96/662/EY kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Côte d'Ivoire
food poisoning
import policy
preserved product
sea fish
veterinary inspection


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1174/97 af Gianfranco DELL'ALBA til Kommissionen. Nord-Syd-samarbejdet om kampen mod narkotika

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Mexico
North-South relations
drug addiction
narcotic
social rehabilitation

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1180/97 by Gianni TAMINO to the Commission. First Italian patent for a transgenic rat

eurovoc_concepts:
European patent
Italy
animal experimentation
biotechnology
genetically modified organism
invention
patent
patent law
protection of animals


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1189/97 dell'on. David HALLAM alla Commissione. Etichettatura dei prodotti contenenti aspartame

eurovoc_concepts:
application of EU law
consumer information
food additive
foodstuff
labelling
marketing standard
substitute product
sugar
sweetener


title: REGOLAMENTO (CE) N. 598/97 DELLA COMMISSIONE del 3 aprile 1997 che fissa i tassi delle restituzioni applicabili a taluni prodotti dei settori dei cereali e del riso esportati sotto forma di merci non comprese nell'allegato II del trattato

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1175/97 af Cristiana MUSCARDINI til Kommissionen. Nestlés virksomhed og flytning deraf

eurovoc_concepts:
Lombardy
State aid
agro-industry
cessation of trading
industrial restructuring
transfer of businesses


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1183/97 do Deputado Christine BARTHET- MAYER à Comissão. Aproximação na UE das taxas dos impostos de consumo sobre o álcool e as bebidas alcoólicas no âmbito do Mercado Único

eurovoc_concepts:
EU Member State
alcohol
alcoholic beverage
approximation of laws
excise duty
free movement of goods
restriction on competition
smallholding
tax harmonisation
wine


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1198/97 van de leden Sirkka-Liisa ANTTILA , Mirja RYYNÄNEN , Kyösti VIRRANKOSKI aan de Commissie. Verlaging van de exportsubsidie voor landbouwproducten uit de Europese Unie, met name voor emmentaler, en de gevolgen daarvan voor de kaasproductie in Finland

eurovoc_concepts:
Finland
GATT
United States
export policy
export refund
hard cheese


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 596/97, annettu 3 päivänä huhtikuuta 1997, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal


title: VERORDENING (EG) Nr. 599/97 VAN DE COMMISSIE van 3 april 1997 tot vaststelling van de restituties bij de productie in de sectoren granen en rijst

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 595/97 DER KOMMISSION vom 3. April 1997 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1181/97 von Gianni TAMINO an die Kommission. Finanzmittel der EU für einen Schlachthof für Strauße in Raiano (Italien)

eurovoc_concepts:
Abruzzi
EU financing
animal welfare
health legislation
meat processing industry
poultry farming


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1183/97 dell'on. Christine BARTHET-MAYER alla Commissione. Ravvicinamento delle aliquote di accisa sull'alcole e le bevande alcoliche nel quadro del mercato unico nell'UE


title: VERORDENING (EG) Nr. 598/97 VAN DE COMMISSIE van 3 april 1997 houdende vaststelling van de restituties die worden toegepast voor bepaalde producten van de sector granen en de sector rijst, uitgevoerd in de vorm van niet in bijlage II van het Verdrag vermelde goederen


title: QUESTION ECRITE no 1175/97 de Cristiana MUSCARDINI à la Commission. Établissement Nestlé et délocalisations industrielles


title: Komission asetus (EY) N:o 594/97, annettu 3 päivänä huhtikuuta 1997, hyväksytyille oliiviöljyn tuottajajärjestöille ja niiden liitoille maksettavien määrien vahvistamisesta markkinointivuodeksi 1996/97

eurovoc_concepts:
EU Member State
aid system
marketing year
olive oil
producer organisation
production aid


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 595/97 af 3. april 1997 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager


title: Kirjeenvaihtona tehty yhteisymmärryksen kirjaaminen tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä (Amerikan yhdysvallat) - Liite : Valmistusalan kansainvälisen yhteistyöohjelman ohjesäännöt

eurovoc_concepts:
United States
exchange of information
industrial manufacturing
international cooperation
research and development
technological change


title: Afgørelse nr. 1/97 truffet af Associeringsrådet, Associeringen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres Medlemsstater på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side den 3. april 1997 om Den Tjekkiske Republiks anvendelse af toldafgifter på import af forarbejdede landbrugsprodukter fra Fællesskabet

eurovoc_concepts:
Czechia
association agreement (EU)
customs duties
export (EU)
foodstuff
originating product


title: QUESTION ECRITE no 1199/97 de Ben FAYOT à la Commission. Adhésion à l'accord-cadre avec les organisations syndicales et professionnelles

eurovoc_concepts:
accession to an agreement
allowances and expenses
equal treatment
framework agreement
management techniques
professional association
social dialogue
trade union
workers' representation
works council


title: Pasikeitimas raštais, fiksuojantis tarpusavio supratimą dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų, Japonijos, Australijos, Kanados bei ELPA šalių Norvegijos ir Šveicarijos tarptautinio bendradarbiavimo principų mokslinių tyrimų ir taikomojoje veikloje intelektualių gamybos sistemų srityje

formats: html pdf print

text: 11/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 63 21997A0618(01) L 161/2 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1997 6 18 PASIKEITIMAS RAŠTAIS fiksuojantis tarpusavio supratimą dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų, Japonijos, Australijos, Kanados bei ELPA šalių Norvegijos ir Šveicarijos tarptautinio bendradarbiavimo principų mokslinių tyrimų ir taikomojoje veikloje intelektualių gamybos sistemų srityje A. Bendrijos raštas 1997 m. kovo 19 d. , Briuselis Gerbiamasis Pone, Primenu įvykusias dalyvių, t. y. Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų, Japonijos, Australijos, Kanados ir ELPA šalių Norvegijos ir Šveicarijos diskusijas dėl tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir taikomojoje veikloje intelektualių gamybos sistemų (IGS) srityje. Šio rašto tikslas – užfiksuoti tarpusavio supratimą dėl bendradarbiavimo IGS srityje principų. Šis raštas papildo Techninę užduotį (TU), kurią 1994 m. pabaigus IGS galimybių studiją parengė Tarptautinis iniciatyvinis komitetas, ir iš dalies keičia TU VIII straipsnį ir jos 2 priedėlio 1. 13 punktą, kaip toliau nurodyta. TU ir jos priedėliai pridedami prie šio rašto. 1. Tikslas Dalyviai skatins ir palengvins jų teritorijose (Europos bendrijos atveju – jos valstybių narių teritorijose) įsisteigusių įstaigų bendradarbiavimą intelektualių gamybos sistemų srityje. Toks bendradarbiavimas turėtų užtikrinti naudos ir įnašų pusiausvyrą, būti tiesiogiai susijęs su pramone ir būti pagrįstas bendrų interesų ir tarpusavio supratimo principais. 2. Techninės IGS bendradarbiavimo temos Bendradarbiavimas iš pradžių apims šias penkias technines temas: a) visą produkto būvio ciklą; b) procesus; c) strategijos/planavimo/projektavimo priemones; d) žmogiškuosius/organizacinius/socialinius klausimus; e) virtualią/išplėstinę įmonę. Gali būti numatytos kitos su IGS susijusios temos, tačiau turėtų būti užtikrinama, kad naujos techninės temos atitiktų Vyriausybių politikos kryptis ir dalyvaujančių regionų pramonės prioritetus. 3. Bendradarbiavimo būdai ir priemonės Bendradarbiavimas apims įstaigų dalyvavimą projektuose laikantis bendrai patvirtintos tarptautinių konsorciumų sudarymo ir veikimo tvarkos ir gali apimti mokslininkų, inžinierių ir kitų tinkamų darbuotojų keliones, rengimą ir mainus, kurių tikslai yra tiesiogiai susiję su sėkmingu projektų įgyvendinimu ir užbaigimu. 4. Informacijos platinimas ir naudojimas Su IGS projektais susijusioms intelektinės nuosavybės teisėms (INT) bus taikomos nuostatos dėl IGS/INT, išdėstytos TU 2 priedėlyje. Šio priedėlio 1. 13 punktas bus iš dalies pakeistas, nurodant, kad Austrija, Suomija ir Švedija yra Europos Sąjungos narės. 64 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/26 t. 5. Finansavimas Bendradarbiavimo veiklos finansavimas priklausys nuo turimų lėšų ir taikytinų įstatymų ir kitų teisės aktų, dalyvaujančių regionų politikos krypčių ir programų. Kiekvienas dalyvis padengs savo dalyvavimo išlaidas. Kiekvienas dalyvis lygiateisiškumo pagrindais įneš savo indėlį pinigais arba natūra vykdant tarpregioninio sekretoriato funkcijas ir padengiant jo išlaidas. 6. IGS įgyvendinimas IGS ir atitinkamos valdžios institucijos/Vyriausybės palaikys ryšius per dalyvių atstovus, paskirtus į Tarptautinį iniciatyvinį komitetą. Dalyvių atstovai stebės įgyvendinimą IGS tikslo, principų ir programos struktūros atžvilgiu, o jų vaidmuo bus palengvinti bendradarbiavimą. Be to, jų funkcijos bus šios: — gero regioninių sekretoriatų bendradarbiavimo palengvinimas, — keitimasis informacija apie vietos praktiką, įstatymus, kitus teisės aktus ir su bendradarbiavimu susijusias programas, — mažųjų ir vidutinių įmonių tiesioginio ir netiesioginio dalyvavimo IGS programoje palengvinimas. Pirmiausia tai apimtų galimybę naudotis elektronine partnerių paieškos sistema ir elektroniniu susidomėjimo pareiškimų registru, — IGS rekomendacijų dėl naujų dalyvių priėmimo pateikimas Vyriausybėms/valdžios institucijoms. Dalyviai organizuos, valdys ar skirs savo atitinkamus regioninius sekretoriatus. Regioniniai sekretoriatai pirmiausia bus atsakingi už: — savalaikio projektų išrinkimo regioniniu lygiu palengvinimą laikantis dalyvio regione galiojančių taisyklių ir tvarkos, — pagalbą sudarant konsorciumą viename ar keliuose atitinkamuose regionuose, — darbą su regioninėmis infrastruktūros grupėmis siekiant palengvinti IGS. 7. Trukmė IGS programos trukmė bus 10 metų; kiekvienas dalyvis gali pasitraukti bet kuriuo metu, pranešęs apie tai prieš 12 mėnesių. Po penkerių metų nuo jų bendradarbiavimo pradžios dalyviai iš naujo apsvarstys jo principus ir nuspręs, ar jį reikia tęsti, keisti ar nutraukti. Ši nuostata pakeičia TU VIII straipsnį. 8. IGS įgyvendinimas Europoje Europos bendrija ir Šveicarija bei Norvegija pasilieka galimybę veikti kartu kaip vienas Europos regionas, Tarptautiniame iniciatyviniame komitete būti atstovaujamos jungtinės delegacijos ir aptarnaujamos vieno Europos IGS sekretoriato. Europos bendrijos Komisija teiks būtiną paramą savo regioniniam sekretoriatui. Šis raštas ir jį priimantys dalyvių raštai papildo ir iš dalies keičia TU ir fiksuoja tarpusavio supratimą dėl bendradarbiavimo IGS srityje principų. Būčiau dėkingas, jei gaučiau greitą šio tarpusavio supratimo patvirtinimą. Europos bendrijos vardu 11/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 65 B. Jungtinių Amerikos Valstijų raštas 1997 m. balandžio 3 d. , Vašingtonas Gerbiamasis Pone, Patvirtinu, kad gavau Jūsų 1997 m. kovo 19 d. raštą, kuriame rašoma: „Primenu įvykusias dalyvių, t. y. Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų, Japonijos, Australijos, Kanados ir ELPA šalių Norvegijos ir Šveicarijos diskusijas dėl tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir taikomojoje veikloje intelektualių gamybos sistemų (IGS) srityje. Šio rašto tikslas – užfiksuoti tarpusavio supratimą dėl bendradarbiavimo IGS srityje principų. Šis raštas papildo Techninę užduotį (TU), kurią 1994 m. pabaigus IGS galimybių studiją parengė Tarptautinis iniciatyvinis komitetas, ir iš dalies keičia TU VIII straipsnį ir jos 2 priedėlio 1. 13 punktą, kaip toliau nurodyta. TU ir jos priedėliai pridedami prie šio rašto. 1. Tikslas Dalyviai skatins ir palengvins jų teritorijose (Europos bendrijos atveju – jos valstybių narių teritorijose) įsisteigusių įstaigų bendradarbiavimą intelektualių gamybos sistemų srityje. Toks bendradarbiavimas turėtų užtikrinti naudos ir įnašų pusiausvyrą, būti tiesiogiai susijęs su pramone ir būti pagrįstas bendrų interesų ir tarpusavio supratimo principais. 2. Techninės IGS bendradarbiavimo temos Bendradarbiavimas iš pradžių apims šias penkias technines temas: a) visą produkto būvio ciklą; b) procesus; c) strategijos/planavimo/projektavimo priemones; d) žmogiškuosius/organizacinius/socialinius klausimus; e) virtualią/išplėstinę įmonę. Gali būti numatytos kitos su IGS susijusios temos, tačiau turėtų būti užtikrinama, kad naujos techninės temos atitiktų Vyriausybių politikos kryptis ir dalyvaujančių regionų pramonės prioritetus. 3. Bendradarbiavimo būdai ir priemonės Bendradarbiavimas apims įstaigų dalyvavimą projektuose laikantis bendrai patvirtintos tarptautinių konsorciumų sudarymo ir veikimo tvarkos ir gali apimti mokslininkų, inžinierių ir kitų tinkamų darbuotojų keliones, rengimą ir mainus, kurių tikslai yra tiesiogiai susiję su sėkmingu projektų įgyvendinimu ir užbaigimu. 4. Informacijos platinimas ir naudojimas Su IGS projektais susijusioms intelektinės nuosavybės teisėms (INT) bus taikomos nuostatos dėl IGS/INT, išdėstytos TU 2 priedėlyje. Šio priedėlio 1. 13 punktas bus iš dalies pakeistas, nurodant, kad Austrija, Suomija ir Švedija yra Europos Sąjungos narės. 5. Finansavimas Bendradarbiavimo veiklos finansavimas priklausys nuo turimų lėšų ir taikytinų įstatymų ir kitų teisės aktų, dalyvaujančių regionų politikos krypčių ir programų. Kiekvienas dalyvis padengs savo dalyvavimo išlaidas. 66 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/26 t. Kiekvienas dalyvis lygiateisiškumo pagrindais įneš savo indėlį pinigais arba natūra vykdant tarpregioninio sekretoriato funkcijas ir padengiant jo išlaidas. 6. IGS įgyvendinimas IGS ir atitinkamos valdžios institucijos/Vyriausybės palaikys ryšius per dalyvių atstovus, paskirtus į Tarptautinį iniciatyvinį komitetą. Dalyvių atstovai stebės įgyvendinimą IGS tikslo, principų ir programos struktūros atžvilgiu, o jų vaidmuo bus palengvinti bendradarbiavimą. Be to, jų funkcijos bus šios: — gero regioninių sekretoriatų bendradarbiavimo palengvinimas, — keitimasis informacija apie vietos praktiką, įstatymus, kitus teisės aktus ir su bendradarbiavimu susijusias programas, — mažųjų ir vidutinių įmonių tiesioginio ir netiesioginio dalyvavimo IGS programoje palengvinimas. Pirmiausia tai apimtų galimybę naudotis elektronine partnerių paieškos sistema ir elektroniniu susidomėjimo pareiškimų registru, — IGS rekomendacijų dėl naujų dalyvių priėmimo pateikimas Vyriausybėms/valdžios institucijoms. Dalyviai organizuos, valdys ar skirs savo atitinkamus regioninius sekretoriatus. Regioniniai sekretoriatai pirmiausia bus atsakingi už: — savalaikio projektų išrinkimo regioniniu lygiu palengvinimą laikantis dalyvio regione galiojančių taisyklių ir tvarkos, — pagalbą sudarant konsorciumą viename ar keliuose atitinkamuose regionuose, — darbą su regioninėmis infrastruktūros grupėmis siekiant palengvinti IGS. 7. Trukmė IGS programos trukmė bus 10 metų; kiekvienas dalyvis gali pasitraukti bet kuriuo metu, pranešęs apie tai prieš 12 mėnesių. Po penkerių metų nuo jų bendradarbiavimo pradžios dalyviai iš naujo apsvarstys jo principus ir nuspręs, ar jį reikia tęsti, keisti ar nutraukti. Ši nuostata pakeičia TU VIII straipsnį. 8. IGS įgyvendinimas Europoje Europos bendrija ir Šveicarija bei Norvegija pasilieka galimybę veikti kartu kaip vienas Europos regionas, Tarptautiniame iniciatyviniame komitete būti atstovaujamos jungtinės delegacijos ir aptarnaujamos vieno Europos IGS sekretoriato. Europos bendrijos Komisija teiks būtiną paramą savo regioniniam sekretoriatui. Šis raštas ir jį priimantys dalyvių raštai papildo ir iš dalies keičia TU ir fiksuoja tarpusavio supratimą dėl bendradarbiavimo IGS srityje principų. Būčiau dėkingas, jei gaučiau greitą šio tarpusavio supratimo patvirtinimą. “ Turiu garbę patvirtinti, kad mano Vyriausybė pritaria Jūsų rašto turiniui. Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybės vardu 11/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 67 PRIEDAS TARPTAUTINIO BENDRADARBIAVIMO PROGRAMOS PAŽANGIOS GAMYBOS SRITYJE TECHNINĖ UŽDUOTIS I. TIKSLAS Šiame dokumente išdėstyta tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir taikomojoje veikloje intelektualių gamybos sistemų (IGS) srityje intelektualių gamybos sistemų programos dalyvių techninė užduotis. Šios techninės užduoties tikslas nėra nustatyti įsipareigojimus pagal tarptautinę arba vidaus teisę. II. UŽDAVINIAI IGS programos uždaviniai yra šie: A. sudaryti galimybę sukurti sudėtingesnes gamybos operacijas; B. pagerinti pasaulio aplinkos būklę; C. pagerinti atsinaujinančių ir neatsinaujinančių išteklių naudojimo efektyvumą; D. sukurti naujus produktus ir sąlygas, kurie ženkliai pagerintų naudotojų gyvenimo kokybę; E. pagerinti gamybos aplinkos kokybę; F. sukurti pripažintą ir gerbiamą gamybos discipliną, kuri paskatins perduoti žinias ateinančioms kartoms; G. veiksmingai reaguoti į gamybos globalizavimą; H. išplėsti ir atverti rinkas visame pasaulyje; I. prisidėti prie gamybos profesionalumo plėtros visame pasaulyje suteikiant visuotinį pripažinimą ir sukuriant mokomąją gamybos discipliną; Vykdydama savo uždavinius, IGS programa turėtų skatinti: A. globalinį bendradarbiavimą gamybos srityje, kuriame dalyvautų didelės ir mažos bendrovės, naudotojai ir tiekėjai, universitetai ir valdžios institucijos; B. ženklios gamybos pažangos rezultatų sklaidą visame pasaulyje; C. bendrų gamybos rekomendacijų rengimą kuriant standartus, bendradarbiaujant standartų rengimui svarbiais klausimais; D. bendradarbiavimo pasauliniu mastu gamybos procesų kūrime prioritetų įvertinimą ir nustatymą; E. dalyvių ir projektų konsorciumų partnerių intelektinės nuosavybės teises gerbiančių nuoseklių gairių, nuostatų ir pavyzdinių susitarimų platinimą, supratimą ir taikymą. III. KONTEKSTAS IGS programai apibrėžti skirtoje galimybių studijoje dalyvavo šeši dalyviai: — Australija, — Kanada, — Europos bendrija (EB), — dalyvaujančios Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalys: Austrija, Suomija, Švedija, Norvegija ir Šveicarija, — Japonija, — Jungtinės Amerikos Valstijos. 68 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/26 t. EB ir ELPA šalys veikia kartu kaip vienas Europos regionas. Dalyviai pabaigė galimybių studiją, kaip apibrėžta Tarptautinio bendradarbiavimo pažangios gamybos srityje galimybių studijos techninėje užduotyje. Galimybių studijos tarptautinis iniciatyvinis komitetas savo galutinėje ataskaitoje padarė išvadą, kad galimybių studija įrodė, jog lygiateisiškumo ir bendros naudos pagrindu gali būti sukurta tarptautinė bendradarbiavimo programa mokslinių tyrimų ir taikomojoje veikloje pažangios gamybos srityje, kurios rezultatai būtų visiems vienodai naudingi. Galimybių studijos tarptautinis iniciatyvinis komitetas savo galutinėje ataskaitoje rekomendavo pradėti IGS programą ir pasiūlė nuostatas dėl jos valdymo struktūros, techninių temų ir intelektinės nuosavybės teisių. IV. PRINCIPAI Gamyba yra pirminė turto kūrimo veikla, būtina norint sukurti tvirtą ekonominį pagrindą ekonomikos augimui. Atsiradus pasaulinėms rinkoms, gamybos operacijų tobulinimo poreikis įgijo itin didelę reikšmę. Moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla pažangios gamybos srityje vaidina vis svarbesnį vaidmenį gamybos operacijose. Visame pasaulyje vykdoma daug mokslinių tyrimų pažangios gamybos srityje. Tinkamai valdomi moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla pažangios gamybos srityje gali padėti pagerinti gamybos operacijas. Tarptautinis bendradarbiavimas pažangios gamybos srityje turėtų būti grindžiamas šiais principais: A. vykdant tokį bendradarbiavimą įnašai ir nauda turėtų būti paskirstomi teisingai ir subalansuotai; B. bendradarbiavimo projektai turi būti svarbūs pramonei; C. bendradarbiavimo projektus vykdo tarpregioniniai geografiškai paskirstyti konsorciumai; D. bendradarbiavimo projektai gali būti vykdomi bet kuriame naujovių kūrimo ir diegimo ciklo etape; E. bendradarbiavimo projektų rezultatais dalijamasi naudojant kontroliuojamo informacijos platinimo ir teisingai paskirstantį visas bendradarbiavimo metu atsiradusias intelektinės procesą, apsaugantį nuosavybės teises ar teises, kuriomis buvo leista naudotis; F. valdžios institucijų remiama arba jų išteklius naudojanti IGS projekto veikla neturėtų būti susijusi su konkurencine mokslinių tyrimų ir taikomąja veikla. V. PROGRAMOS STRUKTŪRA IR FINANSAVIMAS IGS programa yra tarptautinio bendradarbiavimo programa, kurios dalyviai bendradarbiauja siekdami pagerinti gamybos konkurencingumą, išspręsti gamybos problemas, su kuriomis susiduriama visame pasaulyje, ir sukurti žmonijai naudingas pažangias gamybos technologijas ir sistemas. IGS programos taikymo sritis yra tokia plati, kiek tai praktiškai įmanoma. A. IGS programos valdymo struktūrą sudaro: 1. Tarptautinis IGS iniciatyvinis komitetas; 2. tarpregioninis sekretoriatas; 3. regioniniai sekretoriatai. IGS programa apims projektus, atitinkančius I priedėlyje nurodytas temas. Projekto partneriai privalo laikytis 2 priedėlyje išdėstytų nuostatų dėl INT. Nuostatos dėl INT apima minimalius privalomus reikalavimus, neprivalomas nuostatas, į kurias reikia atsižvelgti, ir fakultatyvias nuostatas. 11/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 69 B. Valdymo struktūros finansavimas 1. Kiekvienas dalyvis padengs savo dalyvavimo išlaidas. 2. Kiekvienas dalyvis nustatys savo dalyvavimo išlaidų padengimo būdą. 3. Kiekvienas dalyvis lygiateisiškumo pagrindais įneš savo indėlį pinigais arba natūra padengiant tarpregioninio sekretoriato išlaidas. 4. Kiekvienas dalyvis bus atsakingas už savo delegacijos išlaidų padengimą ir būtiną draudimą dėl atsakomybės. C. Projektų finansavimas 1. Kiekvienas dalyvis padengs savo dalyvavimo išlaidas. 2. Kiekvienas dalyvis nustatys savo dalyvavimo išlaidų padengimo būdą. VI. VALDYMO STRUKTŪRA A. Tarptautinis IGS iniciatyvinis komitetas. IGS programą prižiūrės Tarptautinis IGS iniciatyvinis komitetas. Jo nariai turi būti žymūs dalyvių pramonės, aukštojo mokslo ar valdžios sektorių atstovai, kompetentingi gamybos klausimais. Dalyviai turi būti pasirengę ir galėti skirti laiką ir pastangas, kurių reikės vadovaujant IGS programai. 1. Sudėtis. Kiekvienas dalyvis skiria du narius ir vieną stebėtoją. Bendras narių ir stebėtojų skaičius augs IX skyriuje nurodyta tvarka priimant kitus dalyvius. Delegacijų nariai gali būti kiekvieno dalyvio pramonės, aukštojo mokslo ar valdžios sektorių atstovai. Dalyviai raginami skirti kuo daugiau pramonės atstovų. Bent vienas iš dviejų narių turi atstovauti pramonės sektoriui, o delegacijos vadovas neturi būti valdžios atstovas. Nariai turėtų būti skiriami pagrįstai ilgam laikui. Tačiau stebėtojus galima keisti atsižvelgiant į poreikius. Kiekvieno nario delegaciją į Tarptautinio IGS iniciatyvinio komiteto susitikimus gali lydėti du jo paskirto regioninio sekretoriato nariai. 2. Tarptautinis IGS iniciatyvinis komitetas priims sprendimus narių bendru sutarimu. 3. Pirmininkavimas. Tarptautiniam IGS iniciatyviniam komitetui pakaitomis pirmininkauja visi šeši dalyviai. Kiekvieno pirmininkavimo laikotarpio trukmė – dveji metai. Savo pirmininkavimo laikotarpiu dalyvis taip pat atsako už tarpregioninio sekretoriato darbo organizavimą. Pirmą laikotarpį pirmininkaus Kanada. Australija pirmininkaus antrą laikotarpį, o pirmą laikotarpį bus pirmininko pavaduotoja, laikotarpį. Tolesnė pirmininkavimo eilės tvarka bus nustatyta trečiaisiais metais nuo IGS programos pradžios. tęstinumą. ELPA pirmininkaus siekiant užtikrinti trečią 4. Pareigos. Tarptautinis IGS iniciatyvinis komitetas rekomenduos IGS programos vykdymo ir raidos politikos kryptis ir strategijas, įskaitant naujų narių priėmimo klausimus. Jis taip pat: a) užtikrins bendrą vadovavimą, nustatys strateginius prioritetus ir prižiūrės programos įgyvendinimą; b) rengs ir tvirtins naujus IGS dokumentus; c) sudarys laikinas darbo grupes ar komitetus, pavyzdžiui techniniais ar teisės klausimais, jei to reikės jo darbui atlikti; d) prižiūrės tarpregioninį sekretoriatą; e) užtikrins tarptautinį IGS ir gamybos kaip bendrosios disciplinos rėmimą; f) tvirtins projektus, kaip išdėstyta IX skyriuje; g) užtikrins, kad projektai ir darbai pagal šią programą būtų vykdomi jos tikslą, principus ir dalyvių sutartą programos struktūrą atitinkančiu būdu; h) skatins Tarptautinio IGS iniciatyvinio komiteto, tarpregioninio sekretoriato bei regioninių sekretoriatų ir projekto konsorciumų narių tarpusavio ryšius. 70 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/26 t. B. Tarpregioninis sekretoriatas. Tarptautiniam IGS iniciatyviniam komitetui pirmininkaujantis dalyvis bus atsakingas už tarpregioninio sekretoriato valdymą. Tarpregioninis sekretoriatas bus atsakingas už: 1. materialinio techninio aprūpinimo užtikrinimą tarpregioninių pasiūlymų atveju, 2. IGS susitikimų ir kitų dokumentų saugojimą ir platinimą, 3. tarpregioninio rėmimo materialinio techninio aprūpinimo užtikrinimą Tarptautinio IGS iniciatyvinio komiteto nurodymu, 4. naujų ir galimų dalyvių švietimą, 5. informacijos platinimą projektų vykdymo metu ir juos užbaigus, 6. pagalbą sudarant tarpregioninius konsorciumus, 7. tyrimų ir (arba) darbo organizavimą ir rengimą Tarptautinio IGS iniciatyvinio komiteto prašymu. C. Regioniniai sekretoriatai. Dalyvių Vyriausybės ir (arba) valdžios institucijos ir viešosios organizacijos organizuos atitinkamų regioninių sekretoriatų darbą ir valdys juos taip, kaip jiems atrodys tinkama. Siekiant palengvinti IGS programos vykdymą, regioniniai sekretoriatai bus atsakingi už: 1. regioninio materialinio techninio aprūpinimo užtikrinimą tarpregioninių pasiūlymų atveju, 2. IGS susitikimų ir kitų dokumentų saugojimą ir platinimą atitinkamuose regionuose, 3. regioninių susitikimų ir rėmimo materialinio techninio aprūpinimo užtikrinimą, 4. informacijos platinimą atitinkamų regionų projektų vykdymo metu ir juos užbaigus, 5. pagalbą sudarant konsorciumus viename ar keliuose atitinkamuose regionuose, 6. regioninių delegacijų dalyvavimo Tarptautinio IGS komiteto susitikimuose rėmimą, 7. regioninių atrankų ir vertinimo palengvinimą, 8. darbą su regioninėmis infrastruktūros grupėmis siekiant palengvinti IGS programos vykdymą. VII. IGS PROGRAMOS PRADŽIA IGS programa prasidės: 1. kiekvienam dalyviui ratifikavus IGS programos Techninę užduotį, 2. paskyrus Tarptautinio IGS iniciatyvinio komiteto narius, 3. paskyrus regioninius sekretoriatus. VIII. IGS PROGRAMOS PABAIGA IGS programa baigsis praėjus 10 metų nuo sutartos programos pradžios dienos, nebent septintaisiais programos metais Vyriausybės ir (arba) valdžios institucijos nuspręstų kitaip. IX. NAUJŲ DALYVIŲ PRIĖMIMAS A. Regiono kandidato Vyriausybė ir (arba) valdžios institucijos pirmiausia turės laikytis IGS programos Techninės užduoties. B. Ratifikavus IGS programos Techninę užduotį, regiono kandidato projektų partneriams, gavus kitų partnerių leidimus, leidžiama sudaryti konsorciumus. Regiono kandidato partnerių įnašai tam tikrą laiką bus atidžiai stebimi, siekiant parengti regiono kandidato dalyvavimo profilį. 11/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 71 C. Pasibaigus šiam laikotarpiui (kuris gali trukti kelerius metus), Vyriausybės ir (arba) valdžios institucijos priims sprendimą, remdamosi Tarptautinio IGS iniciatyvinio komiteto rekomendacijomis dėl to, ar regionui kandidatui būtų atstovaujama Tarptautiniame IGS iniciatyviniame komitete. X. KONSORCIUMŲ SUDARYMAS Regioniniai sekretoriatai kartu su tarpregioniniu sekretoriatu teikia pagalbą sudarant konsorciumus IGS projektams vykdyti. A. Pagrindinis konsorciumo sudarymo dokumentas Tarpregioninis sekretoriatas ir regioniniai sekretoriatai, remdamiesi IGS programos Technine užduotimi, kartu parengs pagrindinį dokumentą, paaiškinantį: — programos organizavimą, — veikimo struktūrą ir tikslus, — projekto ir konsorciumo atrankos reikalavimus, — technines temas, — vertinimo bei atrankos procesus ir kriterijus, į kuriuos reikia atsižvelgti. B. Tarptautinio koordinavimo partneris Kiekvienas konsorciumas turi paskirti tarptautinio koordinavimo partnerį. Paskirtasis tarptautinio koordinavimo partneris turi būti pramoninė firma, turinti projektui užbaigti būtinus išteklius ir būti įrodžiusi, kad sugeba valdyti sudėtingus tarptautinius projektus. Tarptautinių koordinavimo partnerių pareigos apima: 1. konsorciumo sudarymo koordinavimą, 2. išsamaus pasiūlymo ir bendradarbiavimo susitarimų rengimo koordinavimą, 3. buvimą pirmuoju kontaktiniu punktu visuose konsorciumo ir Tarptautinio iniciatyvinio komiteto tarpregioninio sekretoriato tarpusavio ryšiuose, 4. sėkmingo projekto įgyvendinimo palengvinimą, 5. projekto peržiūros rengimo ir informacijos platinimo koordinavimą. C. Suinteresuotų įstaigų sąrašas Regioninis sekretoriatas visoms to regiono pramonės, aukštojo mokslo ir valdžios sektoriaus organizacijoms, kurios laikomos potencialiais projektų partneriais, išplatins pagrindinį dokumentą, informaciją apie vidaus finansavimo galimybes ir IGS programos vidaus darbotvarkę. Regioninis sekretoriatas sudarys suinteresuotų įstaigų sąrašą. Sąraše turi būti nurodoma kiekvienos įstaigos interesų sritis ir galimybės. D. Keitimasis suinteresuotų įstaigų sąrašais Sąrašas bus nuolat atnaujinamas ir per tarpregioninį sekretoriatą išplatinamas visiems kitiems regionams. Regioninis sekretoriatas taip pat renka kitų regionų suinteresuotų įstaigų sąrašus. Jis siunčia kitų regionų suinteresuotų įstaigų sąrašą toms vidaus įmonėms, kurių interesai gali būti panašūs. Regioninis sekretoriatas plėtoja vidaus ir užsienio įmonių bendrus interesus ir palengvina konsorciumų sudarymą. E. Keitimasis projektų pasiūlymais Bet kuri suinteresuota įstaiga gali teikti regioniniam sekretoriatui, kuriam ji priklauso, išankstinius pasiūlymus, kad šis palengvintų tarptautinio konsorciumo sudarymą. Regioninis sekretoriatas išplatins šiuos pasiūlymus visoms į sąrašą įtrauktoms suinteresuotoms įstaigoms. Remdamiesi ta informacija, potencialūs partneriai gali mėginti sudaryti tarptautinius konsorciumus. 72 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/26 t. XI. PROJEKTŲ VERTINIMAS, ATRANKA IR PAŽANGOS ĮVERTINIMAS Pasiūlymai turi atitikti programos principus ir struktūrą, taip pat šioje Techninėje užduotyje išdėstytas nuostatas dėl INT. A. Projektų atrankos kriterijai 1. Svarba pramonei. 2. Atitikimas 1 priedėlyje išvardytoms techninėms temoms, kurias tam tikrais laiko tarpais gali iš dalies keisti Tarptautinis IGS iniciatyvinis komitetas. 3. Mokslinė ir techninė vertė. 4. Potencialas vykdymo ir pelno atžvilgiu. 5. Atitikimas 2 priedėlyje išdėstytoms nuostatoms dėl INT, kurias tam tikrais laiko tarpais gali iš dalies keisti Tarptautinis IGS iniciatyvinis komitetas. 6. Pridėtinė vertė. B. Konsorciumų atrankos kriterijai 1. Tarpregioninis partnerių pasiskirstymas. Konsorciumo partneriai turi būti bent iš trijų dalyvių. 2. Įnašų ir naudos pusiausvyra Konsorciumo partneriai pademonstruos, kad dalyvavimo įnašai ir nauda paskirstomi teisingai ir subalansuotai. Tuo tikslu turėtų būti nurodoma kiekvieno partnerio ir grupės įnašų rūšis (įskaitant įnašus natūra, tokius, kaip įranga, įrenginiai, personalas, dokumentai, metodika ir turima intelektinė nuosavybė) ir jų vertė. 3. Tarpregioninis vadovavimas Tarpregioninis konsorciumas turi paskirti konsorciumo tarptautinį koordinatorių. 4. Rezultatų sklaida Konsorciumas turi sudaryti ir pateikti projekto rezultatų, įskaitant patirtį, įgytą sudarant ir valdant IGS konsorciumą ir nuostatų dėl INT leidžiamus nepatentuotus techninius rezultatus, sklaidos planą. C. Projekto vertinimas Siūlymo pateikimo procesą sudaro trys etapai. 1. Projekto santraukos vertinimas Konsorciumas turi pateikti planuojamų mokslinių tyrimų santrauką. Pirmajam regioninio lygio įvertinimui ši santrauka pateikiama regioniniams sekretoriatams. Kiekviena delegacija pateiks rekomendaciją Tarptautiniam IGS iniciatyviniam komitetui. Nepatvirtintų projektų teikėjams bus nurodomos priežastys, dėl kurių jie nebuvo paremti. 2. Išsamaus pasiūlymo vertinimas Konsorciumas turi pateikti standartinės formos galutinį pasiūlymą išsamiam visų partnerių regionų vertinimui. Galutinis pasiūlymas apima oficialų kiekvieno partnerio įsipareigojimą laikytis IGS programos principų, struktūros ir nuostatų dėl INT, įskaitant pasirašytą bendradarbiavimo susitarimą, kuris apima susitarimą dėl INT. 3. Galutinis patvirtinimas Galutinai tvirtina Tarptautinis IGS iniciatyvinis komitetas, remdamasis regionų rekomendacijomis ir pateiktais pasiūlymais. D. Projekto pažangos įvertinimas Tarptautinis IGS iniciatyvinis komitetas reguliariai stebės pažangą ir ją vertins. Siekiant tai palengvinti, kiekvienas konsorciumas kasmet pateiks Tarptautiniam IGS iniciatyviniam komitetui standartinės formos glaustą ataskaitą. Kiekvienas regionas gali įvertinti savo regiono partnerio (-ių) pažangą bet kada, kai mano tai esant tinkama. 11/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 73 XII. IGS VAIDMUO MAŽŲJŲ IR VIDUTINIŲ ĮMONIŲ, UNIVERSITETŲ IR VALSTYBINIŲ MOKSLINIŲ TYRIMŲ INSTITUTŲ ATŽVILGIU Dalyviai kiekvienas atskirai ir Tarptautinis IGS iniciatyvinis komitetas parengs mažųjų ir vidutinių įmonių tiesioginio ir netiesioginio dalyvavimo IGS programoje mechanizmus. Be to, visi regionai turėtų apsvarstyti tokią veiklą: A. aiškius ir gerai dokumentais pagrįstus patarimus dėl su INT susijusių klausimų; B. dalyvių teritorijose egzistuojančių teisės ar paprotinių apribojimų ir jų praktinės reikšmės schemą; C. informacijos teikimo tarnybą, kur būtų galima gauti atsakymus į paprastus klausimus; D. elektroninę partnerių paieškos sistemą, konkrečiai orientuotą į mažąsias ir vidutines įmones; E. mažųjų ir vidutinių įmonių, kurios ieško galimybių prisijungti prie esamų arba kuriamų projektų grupių, elektroninį susidomėjimo pareiškimų registrą; F. nuolat atnaujinamą IGS patirties „žurnalą“, prie kurio rengimo prisidėtų projektų komandos; G. platinimo renginius, konkrečiai orientuotus į įvairių sektorių mažąsias ir vidutines įmones; Šis sąrašas nėra baigtinis, ir tyrimai turėtų būti vykdomi atsižvelgiant į nuolat besivystančią programą, stebint mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimą ir nustatant vėlesnius poreikius. Pirmiau išvardyti punktai taip pat gali būti naudingi skatinant universitetų ir valstybinių mokslinių tyrimų institutų dalyvavimą. Būtina pasinaudoti universitetų šviečiamuoju vaidmeniu perduodant mokslinių tyrimų rezultatus naujajai praktikų kartai. XIII. REZULTATŲ SKLAIDA Informacijos sklaida itin svarbi ir būtina IGS programai. Tačiau visa informacijos sklaida turi atitikti 2 priedėlio nuostatas dėl INT. Tai apima ir projektų tarpinių bei galutinių techninių rezultatų sklaidą. Informacijos sklaida bus vykdoma projekto, regioniniu ir tarpregioniniu lygiais. Ši sklaida gali apimti rašytines ataskaitas, tarptautinius simpoziumus ir aukštojo mokslo sektoriaus narių publikacijas. 74 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/26 t. 1 priedėlis ITC PASIŪLYTOS IŠSAMIOS IGS PROGRAMOS TECHNINĖS TEMOS Toliau išvardytos temos turėtų paskatinti galimus projektų pareiškėjus parengti pasiūlymus, kuriuose aiškiai parodoma globalinio bendradarbiavimo būtinybė. Jeigu projekto pasiūlyme parodoma, kad globalinis bendradarbiavimas leistų rasti geresnius šių temų sprendimus, nei regioninės pastangos, projektui turėtų būti teikiama pirmenybė. 1. Visas produkto būvio ciklas — Būsimieji bendri gamybos sistemų modeliai Šios temos pasiūlymų pavyzdžiai yra greitai pritaikoma gamyba, „dalinė“ gamykla, bioninė gamyba, holistinis įmonių integravimas ir pan. — Intelektualios informacijos perdavimo tinklų sistemos gamybos informacijos procesams Kad suprastume globalinio platinimo ir aprūpinimo tinklo veiksmingumą, informacijos perdavimo tinklai ir priemonės bei jų programinė įranga turi būti tobulinami. — Aplinkos apsauga, minimalus energijos ir žaliavų naudojimas Aplinkos apsaugos, energijos ir žaliavų klausimai tapo tokie sudėtingi, kad juos galima išspręsti tik bendradarbiaujant su įvairių sričių specialistais. Kadangi šios srities sąlygos skirtinguose regionuose labai skiriasi, reikia bendro supratimo ir suderinto požiūrio, siekiant pritaikyti gamybos technologijas atsižvelgiant į aplinkos apsaugos poreikius. — Atliekų perdirbimas ir pakartotinis naudojimas Iki šiol buvo beveik neįmanoma perdirbti vieno regiono produktą kitame regione. Ilgainiui tokia padėtis gali turėti neigiamos įtakos laisvai prekybai tarp regionų. Todėl IGS programoje turėtų būti parengti visuotinai priimtini atliekų perdirbimo metodai ir naujos idėjos. — Ekonominio pagrindimo metodai Nepaisant mokslininkų pastangų, naujos problemos gamybos srityje iškyla greičiau, nei atrandami ir įgyvendinami problemų sprendimo būdai. Labai dažnai taip yra dėl nesuderinto naujų gamybos sistemų ekonominio pagrindimo įvertinimo. Todėl IGS turėtų paremti projektus, kurie kontrolės ir ekonominio pagrindimo metodams parengtų aiškius nurodymus, galinčius sudaryti galimybę vienodai vertinti gamybos sistemas. 2. Procesai Toliau išvardytos temos susiję su būtinybe greitai prisitaikyti prie kintančių reikalavimų, žmogiškųjų ir materialinių išteklių taupymu, ir darbuotojų darbo sąlygų gerinimu: — Švarūs gamybos procesai, kurių poveikis aplinkai minimalus Teršalų išmetimą sumažinančios sistemos. Gaunamų atliekų kiekį sumažinančios sistemos. Pramonės sistemos su iš anksto nustatytu gyvavimo ciklu. — Energiją taupantys gamybos procesai, atitinkantys minimaliai energiją naudojančios gamybos reikalavimus Minimalus energijos suvartojimas. Integruotų gamybos ciklų procesas, kuriuo siekiama sumažinti energijos vartojimą. Energiją taupantys moduliai. Energiją taupanti gamybos valdymo technologija. — Gamybos procesų techninės naujovės Metodai, leidžiantys greitai pagaminti skirtingus produktus naudojant greito prototipavimo metodus. Gamybos procesai, kurie gali lanksčiai prisitaikyti prie darbo sąlygų, produktų ar žaliavų pokyčių. 11/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 75 — Gamybos sistemą sudarančių modulių lankstumo ir autonomiškumo tobulinimas Atviros paskirstytos sistemos ir jų moduliai, suderinami su visiškai ar iš dalies automatizuotomis sistemomis ir sistemomis, reikalaujančiomis didelių darbo sąnaudų, su komponentais, kuriuos galima automatiškai pritaikyti atsižvelgiant į produktų pokyčius. — Įvairių gamybos dalių ir funkcijų tarpusavio sąveikos arba darnos gerinimas Atvira gamybos infrastruktūra. Sujungta informacijos sistema, pavyzdžiui, atitinkamų modulių nuotolinis identifikavimas. 3. Strategijos/planavimo/projektavimo priemonės Gamyba vyksta globalinės ekonomikos sąlygomis. Žaliavų perdirbimo vietos ir būdo pasirinkimas yra strateginis sprendimas. Priimti sprendimą dėl to, ką gaminti ir kur gaminti ar pirkti globaline tampančios ekonomikos sąlygomis nėra lengva. Gamybos organizavimui šiandien daugiausia naudojamos vertikalios hierarchinės struktūros. Pereinant prie hierarchinių struktūrų reikia ir reikės nemažai keisti organizavimą, sistemas ir darbo praktiką. Mums reikia tinkamus metodikos ir priemonių, kurios padėtų nustatyti atitinkamas gamybos strategijas ir sukurti organizavimo būdus bei verslo ar darbo procesus. Naujų verslo procesų kūrimo metodai ir priemonės. Modeliavimo priemonės, skirtos palengvinti gamybos strategijos analizę ir plėtojimą. Projektavimo priemonės, skirtos palengvinti planavimą išplėstinės įmonės ar virtualios įmonės kontekste. 4. Žmogiškieji/organizaciniai/socialiniai klausimai — Geresnio gamybos įvaizdžio skatinimo ir plėtros projektai Gamybos inžinierių darbo užmokestis, lyginant su kitais inžinieriais, dažniausiai yra darbo užmokesčio skalės apačioje, ir ši profesija apskritai laikoma žemesnio lygio. Todėl ITC laiko priimtinais projektus, susijusius su stiprių profesinių organizacijų ir mokymo įstaigų, skirtų gerinti gamybos kaip disciplinos įvaizdžiui, kūrimu. Šie pasiūlymai apima gamybą skatinančių tarptautinių organizacijų kūrimą. — Gamybos personalo rengimas ir kvalifikacijos kėlimas Inžinierių mokyme dažnai daugiau dėmesio būdavo skiriama teorijai, o ne praktikai. Be to, pagrindinis išsilavinimas ne visada atitiko pramonės poreikius, ir absolventų įgūdžiai neatitikdavo reikalavimų. Dėl to pramonė nesugebėdavo paversti naujovių sėkmingais produktais. Todėl reikia pakeisti prioritetus ir nustatyti glaudesnius pramonės ir mokymo įstaigų ryšius. Be to, dėl sistemų organizavimo pokyčių kvalifikacijos kėlimas įmonėse yra nuolatinis procesas, kuriuo siekiama atnaujinti įgūdžius ir padidinti darbuotojų potencialą, o tai yra esminiai bet kokios sistemos elementai. — Savarankiškos gamyklos užsienyje (papildomų verslo funkcijų integravimas dukterinėse įmonėse) Steigiant gamyklas užsienyje pirmiausia buvo siekiama padidinti rinkos dalį ir sumažinti gamybos sąnaudas, o užsienio darbo jėgos rengimas likdavo antrame plane. Tačiau suteikiant šioms gamykloms daugiau savarankiškumo jos gali lanksčiau prisitaikyti prie kintančių tos vietos, kurioje jos yra, sąlygų, ir tai atitinka organizavimo idėją, pagrįstą decentralizacija, įgaliojimų perdavimu ir hierarchijos lygių skaičiaus sumažinimu. Be to, tai prisideda prie šalių, kuriose yra gamyklos, vidaus vystymosi ir prie IGS tikslo – plataus bazinių gamybos žinių skleidimo. — Gamybinė patirtis (valdymas, vystymas, naudojimasis) Gamybinėje įmonėje žinios ir informacijos šaltiniai dažnai ir neprieinami. Mokymasis per organizavimą yra tokių žinių perkėlimo į sistemą ar modelį, padedantį gerinti sprendimų priėmimą, strategija, ir galėtų būti svarti IGS tema. izoliuoti 76 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/26 t. — Tinkamos naujų paradigmų vykdymo priemonės Naujos gamybos paradigmos turi būti pranašesnės sąnaudų, kokybės, pristatymo ir lankstumo požiūriu. Pirmieji trys aspektai yra įprasti plataus vartojimo gamyboje naudojami rezultatyvumo kriterijai, o lankstumas yra esminis naujosios gamybos paradigmos elementas. Naujų paradigmų pripažinimui užtikrinti turėtų būti kuriami veiksmingumo įvertinimo metodai. 5. Virtuali/išplėstinė įmonė Išplėstinė įmonė išreiškia rinkos sąlygotą reikalavimą įmonei turėti išorinių išteklių, kurių savininkė ji nėra. Tinkamiausias būdas pasiekti geriausių rezultatų yra sutelkti visą dėmesį į pagrindinę verslo sritį, o produktų/paslaugų tiekimui reikia daugybės įvairių pasaulinio masto pajėgumų. Besikeičiančios rinkos reikalauja vis kito išteklių derinio. Tikslas, kurio siekiama, yra išplėstinė įmonė, kurią galima palyginti su geriausiai pritaikomu, naujai pertvarkomu gamybos ištekliu. Procesą galima pritaikyti net didelėms organizacijoms, kurios vis dažniau virsta mažesnius vienetus/specializuotas gamyklas vienijančiomis sistemomis. Išplėstinės įmonės veikimui užtikrinti reikia naudoti pažangiausias ryšio ir duomenų bazių technologijas. Tačiau didžiausiai susiduriama su organizacinio, o ne techninio pobūdžio sunkumais. Mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos galimybės šioje srityje: — informacijos procesų ir techninio aprūpinimo kūrimo ir palengvinimo metodika, skirta visam išplėstinės įmonės pridėtinės vertės kūrimo procesui, — struktūra (įmonės, funkcijų ir techninė), skirta bendradarbiavimo inžinerijos srityje skatinimui visame pridėtinės vertės kūrimo procese, pavyzdžiui, projektavimas vienu metu visose išplėstinės įmonės dalyse, — sąnaudų/atsakomybės/rizikos ir pelno priskyrimo išplėstinės įmonės elementams metodai ir būdai, — suderintas darbas atskiruose išplėstinės įmonės vienetuose. 11/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 77 2 PRIEDĖLIS NUOSTATOS DĖL INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS TEISIŲ, TAIKOMOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ IR TAIKOMOSIOS VEIKLOS PROJEKTAMS Tikslai skirtus partneriams, ir Šios nuostatos nustato privalomus pageidaujantiems dalyvauti intelektualių gamybos sistemų programos (IGS programos) projekte. Šių nuostatų tikslas – numatyti pagal IGS programą vykdomų bendrų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos projektų metu naudojamų arba sukuriamų intelektinės nuosavybės teisių tinkamą apsaugą, kartu užtikrinant: rekomenduojamus principus, reikalavimus a) kad tokiuose projektuose bendradarbiaujančių dalyvių įnašai ir nauda būtų teisingai paskirstyti ir subalansuoti; b) kad būtų užtikrinama tinkama partnerių derybose reikalingo lankstumo ir reikiamo projektų bei partnerių procedūrų vienodumo pusiausvyra; c) kad partneriai pasidalintų mokslinių tyrimų rezultatais tokiu būdu, kuris apsaugotų ir teisingai paskirstytų bendradarbiaujant sukurtas ar suteiktas intelektinės nuosavybės teises. 1 straipsnis Sąvokų apibrėžimai 1. 1. Atsiskaitymas: vieno partnerio pasidalijimas su kitu partneriu bet kokiu užmokesčiu, pavyzdžiui, autoriaus honoraru ar kitais iš licencijavimo gaunamais mokesčiais, kai pirmasis partneris, kuris yra vienintelis naujų žinių (foreground) savininkas arba jų bendrasavininkas, atskleidžia jas, suteikia licenciją arba perduoda trečiajam asmeniui. 1. 2. Susijusi įmonė: bet koks juridinis asmuo, kuris tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso bet kuriam kitam partneriui ar kurį kitas partneris kontroliuoja, arba kuriam priklauso bet kuris kitas partneris ir kuris jį kontroliuoja, arba kuris priklauso tam pačiam savininkui arba yra kontroliuojamas to paties asmens, kaip ir bet kuris kitas partneris. Bendra valstybės nuosavybė arba kontrolė savaime nesuteikia susijusios įmonės statuso. Nuosavybė ir kontrolė yra, jei tiesiogiai arba netiesiogiai turima: a) nuosavybės teisė į daugiau kaip 50 % akcinio kapitalo nominalios vertės; b) nuosavybės teisė į daugiau kaip 50 % akcijų, kurios jų turėtojams suteikia teisę balsuoti renkant direktorius ar panašias funkcijas atliekančius asmenis, arba teisę bet kuriomis kitomis priemonėmis rinkti ar skirti direktorius ar panašias funkcijas atliekančius asmenis, kurie turi balsų daugumą; c) nuosavybės teisę į 50 % akcijų ir sutarties nuostatų suteiktą teisę kontroliuoti bendrovės valdymą ar veiklą. 1. 3. Turimos žinios (background): visa informacija ir intelektinė nuosavybė, išskyrus partnerio arba su juo susijusios įmonės turimas ar kontroliuojamas teises į turimas žinias, kurios nėra naujos žinios. 1. 4. Teisės į turimas žinias: išradimų patentai, projektai bei naudingieji modeliai ir jų taikymas, kai tik jis tampa viešas, kurie priklauso partneriui arba su juo susijusioms įmonėms arba yra jų kontroliuojami, kurių licencijas reikia gauti projekto vykdymui arba naujų žinių komerciniam panaudojimui, ir kurie nėra naujos žinios. 1. 5. Konfidenciali informacija: visa informacija, kuri nėra visuotinai prieinama ir kurios konfidencialų atskleidimą reglamentuoja teisė arba rašytiniai konfidencialumo susitarimai. 78 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/26 t. 1. 6. Konsorciumas: trys arba daugiau grupių, kurios susitaria dėl bendro projekto vykdymo. 1. 7. Bendradarbiavimo susitarimas: visų konsorciumo partnerių pasirašytas vienas arba daugiau susitarimų dėl projekto vykdymo. 1. 8. Naujos žinios: visa informacija ir intelektinė nuosavybė, sukuriama, sugalvojama, išrandama ar ištobulinama projekto vykdymo metu. 1. 9. Grupė: visi tam tikro projekto partneriai iš dalyvio geografinės teritorijos. 1. 10. IGS programa: intelektualių gamybos sistemų programa. 1. 11. Intelektinės nuosavybės teisės: viso teisės, apibrėžtos 1976 m. liepos 14 d. Stokholme pasirašytos Konvencijos dėl Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos įsteigimo (1) 2 straipsnio viii punkte, išskyrus prekių ženklus, paslaugų ženklus ir komercinius pavadinimus bei nuorodas. 1. 12. Ne pelno įstaigos: bet kokie valstybiniai ar privatūs juridiniai asmenys, sukurti ar organizuoti ne pelno tikslais, kurie patys nenaudoja naujų žinių komerciniais tikslais. 1. 13. Dalyvis: Australija, Kanada, EB, dalyvaujančių ELPA šalių grupė (Austrija, Suomija, Norvegija, Švedija ir Šveicarija), Japonija ir JAV ir bet kuri kita šalis ar geografinis regionas, kurio dalyvavimas IGS programoje gali būti patvirtintas dalyvių nustatytu būdu. 1. 14. Partneris: bet koks juridinis arba fizinis asmuo, esantis tam tikro projekto bendradarbiavimo susitarimo susitariančiąja šalimi. 1. 15. Projektas: bet kuris mokslinių tyrimų arba taikomosios veiklos projektas, kurį pagal IGS programą vykdo konsorciumas. 1. 16. Glausta informacija: projekto tikslų, būklės ir rezultatų apibūdinimas, kuriame neatskleidžiama konfidenciali informacija. 2 straipsnis Privalomos nuostatos Kiekvieno bendradarbiavimo susitarimo sąlygos turi visiškai atitikti šio straipsnio nuostatas nuo 2. 1 iki 2. 13 punkto, o terminai, kurie turi būti vartojami kiekviename bendradarbiavimo susitarime, yra išdėstyti šio dokumento 1 straipsnyje. Jeigu projektas arba galimas partneris ar su juo susijusios įmonės pagal įstatymą arba pagal susitarimą turi laikytis valdžios institucijų nustatytų reikalavimų, ir tokie reikalavimai turės įtakos teisėms ir įsipareigojimams pagal bendradarbiavimo susitarimą, galimas partneris atskleidžia kitiems partneriams visus tokius reikalavimus, apie kuriuos jis žino prieš pasirašydamas bendradarbiavimo susitarimą. Jeigu projektui yra taikomi valdžios institucijų nustatyti reikalavimai, partneriai turi užtikrinti, kad nuosavybės teisė į naujas žinias, jų naudojimas, atskleidimas ir licencijavimas atitiks šias privalomas nuostatas. Projekto pradžioje partneriai nedelsdami praneš vieni kitiems apie savo susijusias įmones, kurios dalyvaus vykdant projektą, o projekto vykdymo metu praneš vieni kitiems apie pakeitimus, susijusius su taip dalyvaujančiomis susijusiomis įmonėmis. Bendradarbiavimo susitarimo sudarymo metu ir nedelsiant po to, kai nauji juridiniai asmenys įvykdo susijusios įmonės apibrėžime išdėstytus reikalavimus, partneriai gali nebetaikyti susijusioms įmonėms šiose nuostatose išdėstytų teisių ir įsipareigojimų pagal bendradarbiavimo susitarimo sąlygas. Rašytinis susitarimas 2. 1. Partneriai sudaro rašytinį bendradarbiavimo susitarimą, reglamentuojantį jų dalyvavimą šį dokumentą atitinkančiame projekte. (1) žr. 3 priedėlį. 11/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 79 Nuosavybė 2. 2. Nuosavybės teisę į naujas žinias turi tik jas sukūręs partneris arba bendrai jas sukūrę partneriai. 2. 3. Partneris, kuris yra vienintelis naujų žinių savininkas, gali jas atskleisti ir išduoti neišimtines licencijas tretiesiems asmenims, neatsiskaitydamas su jokiu kitu partneriu. 2. 4. Partneris, kuris yra naujų žinių bendrasavininkas, gali jas atskleisti ir išduoti neišimtines licencijas tretiesiems su jokiu kitu partneriu, nebent asmenims be jokio kito partnerio sutikimo ir neatsiskaitydamas bendradarbiavimo susitarime nustatyta kitaip. 2. 5. Partneris gali perduoti tretiesiems asmenims savo, kaip vienintelio savininko arba bendrasavininko, iš turimų žinių, teisių į turimas žinias ir naujų žinių gaunamą naudą be jokio kito partnerio sutikimo ir neatsiskaitydamas su jokiu kitu partneriu. Partneriai, kurie perduoda bet kokią savo iš teisių į turimas žinias ar naujas žinias gaunamą naudą, kaskart perduodami turi nustatyti reikalavimą laikytis bendradarbiavimo susitarimo ir reikalauti, kad kiekvienas asmuo, kuriam yra perduodama, raštu sutiktų laikytis perdavėjo įsipareigojimų pagal bendradarbiavimo susitarimą, susijusių su perduodama nauda. Informacijos platinimas 2. 6. Su glausta informacija gali susipažinti visi kitų projektų partneriai ir pagal IGS programą sudaryti komitetai. 2. 7. Projektui pasibaigus konsorciumas suteiks galimybę susipažinti su vieša ataskaita, kurioje išdėstyta glausta informacija apie projektą. Licencijavimo teisės Naujos žinios 2. 8. Kiekvienas partneris ir su juo susijusios įmonės gali, nemokėdamos autoriaus honoraro, naudoti naujas žinias moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai ir komerciniais tikslais. Naudojimas komerciniais tikslais apima teisę naudoti, gaminti, užtikrinti gamybą, parduoti ir importuoti. Tačiau išskirtinėmis aplinkybėmis: a) partneriai savo bendradarbiavimo susitarime gali susitarti, kad mokės autoriaus honorarą partneriams, kurie yra ne pelno įstaigos, už naujų žinių, kurių vieninteliai savininkai yra tokios ne pelno įstaigos, naudojimą komerciniams tikslams; b) partneriai savo bendradarbiavimo susitarime gali susitarti, kad mokės autoriaus honorarą partneriams, kurie yra ne pelno įstaigos, už naujų žinių, kurių bendrasavininkės yra tokios ne pelno įstaigos, naudojimą komerciniams tikslams, jeigu toks autoriaus honoraras yra nedidelis ir atitinka principą, kad IGS programoje įnašai ir gaunama nauda turi būti teisingai paskirstyti ir subalansuoti. 2. 9. Savininku nesantis partneris ir su juo susijusios įmonės negali atskleisti arba sublicencijuoti naujų žinių tretiesiems asmenims, išskyrus tai, kad kiekvienas partneris arba su juo susijusios įmonės, vykdydamos savo įprastinę veiklą, gali: a) konfidencialiai atskleisti naujas žinias tik produktų gamybos, gamybos užtikrinimo, importo ar pardavimo tikslais; b) sublicencijuoti programinę įrangą, kuri yra galutinės programos naujų žinių dalis; c) užsiimti teisėtu savo prigimtimi naują informaciją atskleidžiančių produktų ar paslaugų teikimu. Turimos žinios 2. 10. Projekto partneris gali, bet neprivalo, perduoti kitiems partneriams turimas žinias arba išduoti jiems licenciją jomis naudotis. 80 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/26 t. 2. 11. Partneriai ir su jais susijusios įmonės gali be papildomo atlygio, įskaitant finansinį atlygį, bet juo neapsiribojant, naudotis kito partnerio ar su juo susijusių įmonių turimomis žiniomis tik pagal projektą vykdomuose moksliniuose tyrimuose ar taikomojoje veikloje. 2. 12. Partneriai ir su jais susijusios įmonės privalo suteikti kitiems partneriams ir su jais susijusioms įmonėms licencijas naudotis teisėmis į turimas žinias įprastinėmis rinkos sąlygomis, jei turimų žinių naudojimui komerciniais tikslais reikia tokios licencijos, nebent: a) partneris, kuris yra savininkas, arba su juo susijusi įmonė pagal įstatymą arba sutartinį įsipareigojimą, kuris jau galiojo iki bendradarbiavimo susitarimo pasirašymo, negali suteikti tokios licencijos ir tokios teisės į turimas žinias yra konkrečiai nurodytos bendradarbiavimo susitarime; b) partneriai susitaria, kad išskirtiniais atvejais bus daroma išimtis teisėms į turimas žinias, kurios konkrečiai nurodytos bendradarbiavimo susitarime. Teisių išlikimas 2. 13. Bendradarbiavimo susitarime nurodoma, kad partnerių ir su jais susijusių įmonių teisės ir įsipareigojimai, susiję su naujomis žiniomis, turimomis žiniomis ir teisėmis į turimas žinias, išliks pasibaigus bendradarbiavimo susitarimo galiojimo laikui. 3 straipsnis Nuostatos, į kurias turi būti atsižvelgiama bendradarbiavimo susitarime Partneriai savo bendradarbiavimo susitarime atsižvelgs į kiekvieną iš šių punktų: Rezultatų skelbimas 3. 1. Partneriai susitaria dėl to, ar reikia kitų partnerių leidimo skelbiant projektų rezultatus, išskyrus glaustą informaciją. 3. 2. Partneriai susitaria dėl to, ar partneriai, kurie yra ne pelno įstaigos, gali moksliniais tikslais skelbti naujas žinias, kurių vieninteliai savininkai jie yra, jeigu imamasi tinkamų priemonių naujoms žinioms apsaugoti pagal 3. 3. ir 3. 4. punktus. Naujų žinių apsauga 3. 3. Partneriai nustato priemones, kurių jie imsis siekdami teisiškai apsaugoti naujas žinias intelektinės nuosavybės teisėmis, ir išradimo atveju laiku praneša kitiems to paties projekto partneriams apie apsaugą, kurios siekiama, bei pateikia glaustą išradimo aprašymą. 3. 4. Partneriai susitaria dėl greito pranešimo visiems kitiems to paties projekto partneriams ir išradimo atskleidimo pagal prašymą, sutartomis sąlygomis, taip pat pagrįstai bendradarbiauja vykdant kito to paties projekto partnerio taikomą jo teisių apsaugą, jeigu partneris (-iai), kuris (kurie) yra naujų žinių savininkas (-ai) neketina siekti tokios apsaugos ir tiek, kiek jis (jie) jos nesiekia. Konfidenciali informacija 3. 5. Partneriai nustato priemones, kurių jie imsis užtikrinti, kad bet kuris partneris arba su juo susijusi įmonė, kuri gavo konfidencialią informaciją, naudotų arba atskleistų tą konfidencialią informaciją laikydamasi sąlygų, kuriomis ji buvo suteikta. Ginčų sprendimas ir taikomi įstatymai 3. 6. Partneriai savo bendradarbiavimo susitarime susitaria dėl ginčų sprendimo būdo. 3. 7. Partneriai savo bendradarbiavimo susitarime susitaria dėl teisės, kuri reglamentuos bendradarbiavimo susitarimą. 11/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 81 4 straipsnis Fakultatyvios nuostatos Partneriai savo bendradarbiavimo susitarime gali, bet neprivalo, atsižvelgti į kiekvieną iš šių punktų: Nuostatos dėl susijusių įmonių Klausimai, susiję su antimonopoline/konkurencijos teise Panaikinimas ir nutraukimas Darbdavio ir darbuotojo santykiai Eksporto kontrolė ir jos laikymasis Susitarimo taikymo sritis Šalių ketinimai Licencijų išdavimas kitų projektų partneriams Licenciją išdavusiojo atsakomybė, susijusi su licencijos turėtojo licencijuotos technologijos naudojimu Leidimas naudotis personalu ir susijusios teisės Nauji partneriai ir partnerių pasitraukimas iš projektų Susitarimai, sudaromi po bendradarbiavimo susitarimo Konfidencialios informacijos apsaugos, naudojimo ir neatskleidimo įsipareigojimai Kita informacija Autorių honorarai, susiję su licencijomis naudotis teisėmis į turimas žinias Programinės įrangos pradinė programa Mokesčiai Susitarimo terminas/trukmė Tikėtina, kad bus ir kitų nuostatų, kurias partneriai turės įtraukti į savo bendradarbiavimo susitarimą, atsižvelgdami į konkrečias jų projekto aplinkybes. Dėl to partneriai turėtų pasitarti su savo ekspertais ir atsižvelgti į tai, kad jokios papildomos sąlygos negali prieštarauti šių nuostatų 1 ir 2 straipsniams. 82 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/26 t. 3 priedėlis KONVENCIJA DĖL PASAULINĖS INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS ORGANIZACIJOS ĮSTEIGIMO (1967 M. LIEPOS 14 D. , STOKHOLMAS) 2 straipsnio viii punktas apibrėžia intelektinę nuosavybę, kaip apimančią: „…teises į literatūros, meno ir mokslo kūrinius; kūrinius atliekančių menininkų atlikimą; fonogramas ir transliacijas; visų žmogaus veiklos sričių išradimus; mokslinius atradimus; pramoninius pavyzdžius; prekių ženklus; paslaugų ženklus ir komercinius pavadinimus bei nuorodas; apsaugą nuo nesąžiningos konkurencijos; ir visas kitas teises, susijusias su intelektine veikla pramonės, mokslo, literatūros ar meno srityse. “


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 601/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 3ης Απριλίου 1997 για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των μεταποιημένων προϊόντων με βάση τα σιτηρά και την όρυζα

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1172/97 von Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA an die Kommission. Impfstoffe, Arzneimittel und BSE

eurovoc_concepts:
animal disease
animal product
cattle
derogation from EU law
market approval
pharmaceutical legislation
pharmaceutical product
public health
vaccine

text: C 45/14 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 10. 2. 98 (98/C 45/17) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1172/97 von Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) an die Kommission (3. April 1997) Betrifft: Impfstoffe, Arzneimittel und BSE Kann die Kommission angesichts der ju¤ngsten Ereignisse in Italien folgende Fragen beantworten: 1. Wie ist die Position der Kommission in bezug auf Impfstoffe, die aus Hirnzellen von Rindern hergestellt werden? 2. Wie weit ist diese Art von Impfstoffen in den einzelnen Mitgliedstaaten verbreitet? 3. Welche Erzeugnisse, die zu den einzelnen Risikogruppen geho¤ren, sind innerhalb der Union noch in Umlauf? 4. Gibt es ein europa¤isches Register fu¤r Arzneimittel, die ein BSE-Risiko aufweisen? Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission (6. Juni 1997) 1. und 3. Die Kommission ist sehr besorgt u¤ber die Verwendung von aus Rinderhirn gewonnenen Rohstoffen in Arzneimitteln, insbesondere Arzneimitteln zu Injektionszwecken. Im Dezember 1996 hat die Kommission ein generelles Verbot der Verwendung bestimmter Gewebe einschlie(cid:223)lich Rinderhirn vorgeschlagen. Der Vorschlag wurde vom Rat jedoch mit einfacher Mehrheit abgelehnt. Die Kommission denkt zur Zeit u¤ber Folgema(cid:223)nahmen nach. Allgemein ist in diesem Zusammenhang darauf hinzuweisen, da(cid:223) seit Ende 1991 eine Reihe von Bestimmungen (Richtlinien und wissenschaftliche Leitlinien, wie die Kommission sie in ihrer Antwort auf die schriftliche Anfrage Nr. 2335/96 von Frau Breyer (1) dargestellt hat) anwendbar ist, damit die Risiken der U¤ bertragung des Erregers der bovinen spongiformen Enzephalopathie (BSE) auf den Menschen durch Arzneimittel auf ein Minimum beschra¤nkt wird. Die Kommission tra¤gt dafu¤r Sorge, da(cid:223) dieses Vorschriftenpaket an die neuesten wissenschaftlichen Erkenntnisse angepa(cid:223)t wird. Ferner beabsichtigt die Kommission, den Anhang der Richtlinie 75/318/EWG des Rates vom 20. Mai 1975 (2) zur Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten u¤ber die analytischen, toxikologisch-pharmakologischen und a¤rztlichen oder klinischen Vorschriften und Nachweise u¤ber Versuche mit Arzneimittelspezialita¤ten vorsorglich dahingehend zu a¤ndern, bei der Herstellung von Arzneimitteln die Verwendung von aus Rindern, Schafen oder Ziegen gewonnenen Rohstoffen zu verbieten, von denen angenommen wird, da(cid:223) sie mit einem Infektionsrisiko im Hinblick auf den BSE-Erreger behaftet sind, und zwar unabha¤ngig von der geographischen Herkunft der Rohstoffe. Ausnahmen wa¤ren jedoch im Fall von Arzneimitteln gestattet, fu¤r die es keine Behandlungsalternativen gibt, so da(cid:223) diese Arzneimittel voru¤bergehend weiter auf dem Markt verbleiben du¤rften. 2. Zahlreiche Impfstoffe werden auf der Grundlage von aus Rindern gewonnenen Rohstoffen hergestellt. Da die meisten dieser Impfstoffe auf rein einzelstaatlicher Grundlage zugelassen werden, verfu¤gt die Kommission u¤ber keine genauen Angaben hierzu. Von keinem Arzneimittel wird nachweislich angenommen, da(cid:223) es ein Ansteckungsrisiko mit dem 4. BSE-Erreger birgt. Sollte ein solches Risiko bestehen, so mu¤(cid:223)te das betreffende Arzneimittel unverzu¤glich vom Markt genommen werden. (1) ABl. C 83 vom 14. 03. 1997. (2) ABl. L 147 vom 09. 06. 1975, zuletzt gea¤ndert durch die Richtlinie 93/39/EWG vom 14. 06. 1993 (ABl. L 214 vom 24. 08. 1993). (98/C 45/18) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1200/97 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (3. April 1997) Betrifft: Kennzeichen der zum Verkauf bestimmten KFZ In der EU werden Kraftfahrzeuge in bestimmten Mitgliedstaaten gekauft und zum Verkauf in andere Mitgliedstaaten gebracht. Fu¤r die U¤ berfu¤hrung werden von dem Land, in dem der Kauf erfolgte, vorla¤ufige polizeiliche Kennzeichen ausgestellt (z. B. (cid:132)Zoll-Nummer(cid:147) von Deutschland, (cid:132)Plaque-Transit(cid:147) von Belgien usw. ) Die Ausstellung dieser Kennzeichen ist mit einer erheblichen Aufwendung in Ho¤he von etwa 700 DM zur Abdeckung der Versicherung verbunden, die auf den Endpreis des Fahrzeugs aufgeschlagen wird und den Verbraucher belastet


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1186/97 van Arlindo CUNHA aan de Commissie. EOGFL-overschrijvingen naar Portugal

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EAGGF Guidance Section
EU financing
Portugal


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1199/97 del Ben FAYOT a la Comisión. Adhesión al acuerdo marco con las organizaciones sindicales y profesionales


title: REGOLAMENTO (CE) N. 595/97 DELLA COMMISSIONE del 3 aprile 1997 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1189/97 van David HALLAM aan de Commissie. Etikettering van aspartaam


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1170/97 von Gerardo FERNÁNDEZ- ALBOR an die Kommission. Schwierigkeiten für andalusische Avocados angesichts der mexikanischen Konkurrenz

eurovoc_concepts:
Andalusia
Mexico
common organisation of markets
competition
customs duties
import (EU)
market intervention
marketing standard
tropical fruit


title: 97/441/EF: Kommissionens beslutning af 3. april 1997 om godkendelse af det samlede programmeringsdokument for EF's strukturinterventioner i regionen Eastern Scotland, der er omfattet af mål nr. 2 i Det Forenede Kongerige (Kun den engelske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
European Investment Bank
Sjælland (region)
Structural Funds
economic priority
regional aid


title: RÈGLEMENT (CE) N° 598/97 DE LA COMMISSION du 3 avril 1997 fixant les taux des restitutions applicables à certains produits des secteurs des céréales et du riz exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe II du traité

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1191/97 van Shaun SPIERS aan de Commissie. Beleid inzake de volksgezondheid

eurovoc_concepts:
AIDS
VAT
blood transfusion
cost-benefit analysis
health policy
pharmaceutical product
public health
substitute product
tax exemption
therapeutics


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1196/97 del Klaus LUKAS a la Comisión. Arancel sobre las importaciones de aluminio a la UE

eurovoc_concepts:
European industrial area
aluminium
anti-dumping duty
associated country
competitiveness
customs duties
import
processing industry
tariff exemption
tariff preference


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1180/97 do Deputado Gianni TAMINO à Comissão. Primeira patente italiana de um "oncorrato"

eurovoc_concepts:
European patent
Italy
animal experimentation
biotechnology
genetically modified organism
invention
patent
patent law
protection of animals


title: REGLAMENTO (CE) N° 596/97 DE LA COMISIÓN de 3 de abril de 1997 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de los cereales y de las harinas, grañones y sémolas de trigo o de centeno

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1197/97 von MaLou LINDHOLM an die Kommission. Beschäftigungspolitik auf den Kanarischen Inseln

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality


Domande e risposte sulla sicurezza al servizio di uno spazio di libertà in Europa.


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1179/97 dell'on. Gianni TAMINO alla Commissione. Promozione carni bovine di qualità

eurovoc_concepts:
Italy
agricultural guidance
beef
food inspection
marketing
product quality
quality label
sales promotion


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1192/97 do Deputado Angela SIERRA GONZÁLEZ à Comissão. Problemática do sector da pesca artesanal nas Canárias

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU aid
aid for restructuring
financial aid
fishing regulations
fishing vessel
inshore fishing
modernisation aid
production policy
weight and size


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1175/97 van Cristiana MUSCARDINI aan de Commissie. Nestlé-fabriek en bedrijfsverplaatsingen

eurovoc_concepts:
Lombardy
State aid
agro-industry
cessation of trading
industrial restructuring
transfer of businesses


title: REGOLAMENTO (CE) N. 601/97 DELLA COMMISSIONE del 3 aprile 1997 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei prodotti trasformati a base di cereali e di riso


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1176/97 do Deputado Cristiana MUSCARDINI à Comissão. Cortes dos financiamentos comunitários à agricultura italiana

eurovoc_concepts:
EU financing
Italy
agricultural levy
agricultural quota
aid to agriculture
fine
milk
milk product
regulation of agricultural production


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1168/97 van Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR aan de Commissie. Publicatie van Gidsen voor plattelandsontwikkeling

eurovoc_concepts:
EU action
EU initiative
EU policy
dissemination of information
information network
information policy
rural development
user guide


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1172/97 van Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA aan de Commissie. Inentingen, geneesmiddelen en BSE

text: C 45/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 10. 2. 98 (98/C 45/17) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1172/97 van Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) aan de Commissie (3 april 1997) Betreft: Inentingen, geneesmiddelen en BSE Ten aanzien van de recente gebeurtenissen in Italie¤, luidt de vraag of de Commissie de volgende vragen kan beantwoorden: 1. Hoe staat de Commissie tegenover de vaccins die gemaakt worden met hersencellen van runderen? 2. Op hoe grote schaal wordt dit soort vaccins gebruikt in de verschillende lidstaten? 3. Hoeveel producten die tot de verschillende risicocategoriee¤n behoren, circuleren er binnen de Unie? 4. Bestaat er een Europees register voor geneesmiddelen met BSE-gevaar? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (6 juni 1997) 1-3. De Commissie is bezorgd over het gebruik van hersenmateriaal van runderen in farmaceutische producten, met name in geneesmiddelen bedoeld voor injectie. In december 1996 heeft de Commissie een algemeen verbod op het gebruik van bepaalde weefsels, inclusief hersenweefsel van runderen, voorgesteld. Dat voorstel is in de Raad echter bij gewone meerderheid verworpen. De Commissie beraadt zich momenteel op nieuwe stappen. In algemene zin moet er in deze context op worden gewezen dat sinds eind 1991 een pakket voorschriften (richtlijnen en wetenschappelijke richtsnoeren zoals door de Commissie omschreven in haar antwoord op schriftelijke vraag nr. 2335/96 van mevrouw Breyer (1)) van toepassing is om het gevaar van overdracht van de veroorzaker van BSE naar de mens via geneesmiddelen tot een minimum te beperken. De Commissie ziet erop toe dat dit pakket aan de meest recente inzichten wordt aangepast. Bovendien wil de Commissie uit voorzorg wijzigingen aanbrengen in de bijlage bij Richtlijn 75/318/EEG van de Raad van 20 mei 1975 (2) betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen van de lidstaten inzake analytische, toxicologisch-farmacologische en klinische normen en voorschriften betreffende proeven op geneesmiddelen: zij wil bij de geneesmiddelen- productie het gebruik verbieden van materiaal dat afkomstig is van runderen, schapen of geiten en als (cid:132)risicovol(cid:148) worden aangemerkt (in termen van het BSE-besmettingsgevaar), ongeacht de plaats van herkomst van dit materiaal. Afwijkingen van die regel zouden evenwel worden toegestaan om geneesmiddelen waarvoor geen therapeutisch alternatief bestaat, toch tijdelijk op de markt te kunnen houden. 2. Er worden talloze vaccins geproduceerd op basis van materiaal dat van runderen afkomstig is. Aangezien voor de meeste daarvan door de lidstaten puur nationale vergunningen zijn afgegeven, beschikt de Commissie niet over nauwkeurige gegevens. 4. Er is geen enkel geneesmiddel geclassificeerd als geneesmiddel met een bewezen BSE-besmettingsgevaar. Bij aanwezigheid van een dergelijk risico moet het desbetreffende geneesmiddel onmiddellijk uit de handel worden genomen. (1) PB C 83 van 14. 3. 1997. (2) PB L 147 van 9. 6. 1975, laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 93/39/EEG van 14. 6. 1993 (PB L 214 van 24. 8. 1993). (98/C 45/18) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1200/97 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (3 april 1997) Betreft: Kentekens te verkopen auto(cid:146)s In de Europese Unie worden auto(cid:146)s in de ene lidstaat gekocht om in de andere lidstaat verkocht te worden. Voor het vervoer wordt door het land waar de auto is gekocht een tijdelijk kenteken afgegeven (bijv. in Duitsland een (cid:132)Zollnummer(cid:148), in Belgie¤ een (cid:132)transitplaat(cid:148)). De afgifte van de kentekens kost een aanzienlijk bedrag van ongeveer 700 DM met de verzekering, hetgeen ten laste van de consument bovenop de uiteindelijke prijs komt


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1169/97 van Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR aan de Commissie. Communautaire acties ten gunste van onbehuisden

eurovoc_concepts:
catering
homelessness
marginalisation
poverty
reintegration into working life
social facilities
social integration


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 599/97 of 3 April 1997 fixing production refunds on cereals and rice

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice