title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 801/97, annettu 30 päivänä huhtikuuta 1997, viljatuotteita koskevien vientitodistushakemusten hylkäämisestä

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export licence
groat
meal
quantitative restriction


title: VERORDENING (EG) Nr. 789/97 VAN DE COMMISSIE van 30 april 1997 tot wijziging van het op de restitutie voor granen toe te passen correctiebedrag

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal


title: Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 27/97 vom 30. April 1997 über die Änderung des Anhangs XX (Umweltschutz) des EWR-Abkommens

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
European Economic Area
air quality
environmental protection
industrial pollution
pollution control measures

formats: html pdfa1b print


title: Vuoden 1995 komission kertomus neuvostolle komission päätöksen 95/196/EY mukaisen Suomen pohjoisten alueiden maataloutta koskevan pitkäaikaisten kansallisten tukien järjestelmän soveltamisesta

eurovoc_concepts:
Finland
State aid
agricultural region
aid to agriculture
regional aid

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 04. 1997 KOM(97)162iopull. VUODEN 1995 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE komission päätöksen 95/196/EY mukaisen Suomen pohjoisten alueiden maataloutta koskevan pitkäaikaisten kansallisten tukien järjestelmän soveltamisesta Komissio on esittänyt kertomuksen neuvostolle Itävallan tasavallan, Ruotsin kuningaskunnan ja Suomen tasavallan Euroopan unioniin liittymisestä tehdyn sopimuksen 143 artiklan 2 kohdan mukaisesti •X I. JOHDANTO ! JL 1. Pohjoisten alueiden rajojen määrittäminen 2. Vertailuaika 3. Suomen pohjoisia alueita koskevan tukiohjelman kuvaus 4. Pohjoisen tuen laskentatapa 5. Arviointi 6. Maatalouden tukeminen II. POHJOISTEN TUKIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO VUONNA 1995 1. Eläintuotanto aï Naudanliha b) Emolehmät cl Alle kuuden kuukauden ikäiset sonnit d) Teurastettavaksi tarkoitetut hiehot e) Uuhet ja vuohet f) Siat g) Siipikarja h)HSYQSei OEfiEQt j) Maito k) Maidon ja lihan kuljetustuki kl) Maidon kuljetustuki k2) Lihan kuljetustuki f 2. Kasvituotanto 1) Sokerijuurikkaat m) Tärkkelysperunat n) Viljat ja muut peltokasvit >l o- 2 3 3 4 5 6 7 8 8 8 8 9 9 10 11 12 12 13 14 14 14 15 15 15 16 ni) Ohra, kaura ja seosviljat n2) Muut viljat ja peltokasvit o) Vihannekset, kukat ja kasvit kasvihuoneissa oi) Vihannekset o2) Kukat ja kasvit p) Avomaavihannekset q)Qmsnat r) Puutarhatuotannon varastointituki s^ Hehtaarimaksu käytetystä maatalousmaasta 3. Nuoret viljelijät 4. Laitumet, kesannointi ja ruokaperunat 5. Muut tuet HI. VUONNA 1995 MYÖNNETYT POHJOISET TUET IV. HEDELMIEN JA VIHANNESTEN HINTOJEN KEHITYS V. YHTEISÖN TUET. VI. POHJOISTEN ALUEIDEN SOSIAALIS-TALOUDELLINEN KEHITYS VUONNA 1995 JA POHJOISTEN TUKIEN VAIKUTUS 1. Pohjoisten alueiden taloudellinen kehitys 2. Sosiaalis-taloudellinen tilanne ja suuntaukset 3. Maatilojen nykytilanne ja kehitysnäkymät 4. Pohjoisten tukien vaikutus VII. YMPÄRISTÖN SUOJELUUN JA MAASEUDUN SÄILYTTÄMISEEN MYÖNNETTYJEN VAIKUTUKSET TUKIEN (LHTTYMISSOPIMUKSEN 142 ARTIKLAN 3 KOHDAN KOLMAS ALAKOHTA) 4 &- 16 17 17 18 18 18 19 19 20 20 20 21 21 21 22 23 23 24 25 25 25 VIII. YHDENNETTY HALLINTO- JA VALVONTAJÄRJESTELMÄ (IACS) IX. SUOMEN VIRANOMAISTEN ESITTÄMÄT PYYNNÖT 1. Päätöksen 95/196/EY muuttamista koskevat pyynnöt 2. Pääasiassa alueellisten tilastojen epätarkkuudesta ja puutteista teknisiä päätöksen 95/196/EY liitteiden II-VI johtuvat mukautuksia koskevat ehdotukset 3. Muut pyynnöt X. KOMISSION PÄÄTÖKSEN 95/196/EY TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT HALLINNOLLISET ASIAKIRJAT 26 27 27 28 29 29 XI. PÄÄTELMÄT '. 29 LIITE 1 - Pohjoisten alueiden kartta LIITE 2- Osa-alueiden C1-C4 kartta LIITE 3- OsavyöhykkeidenPl-P5 kartta LIITE 4 - Pohjoiset alueet LIITE 5 - Pohjoiset tuet LIITE 6 - Pohjoisten alueiden tuen kehitys 32 33 34 35 36 37 4-C I. Johdanto Itävallan tasavallan, Ruotsin kuningaskunnan ja Suomen tasavallan Euroopan unioniin liittymisestä tehdyn sopimuksen 142 artiklan mukaisesti komissio antaa Suomelle luvan myöntää pitkäaikaisia kansallisia tukia sen varmistamiseksi, että maataloutta pidetään yllä erityisillä alueilla. Komissio määrittää kyseiset alueet ja ne käsittävät 62. leveyspiirin pohjoispuolella sijaitsevat maatalousalueet ja tietyt lähialueet, joilla vallitsevat vastaavanlaiset maatalouden harjoittamisen erityisen vaikeaksi ilmasto-olosuhteet. Alueita määrittäessään komissio ottaa huomioon erityisesti alhaisen väestötiheyden, käytetyn maatalousmaan osuuden kokonaispinta-alasta ja ihmisravinnoksi tarkoitettujen peltokasvien viljelyyn varatun maatalousmaan osuuden käytetystä viljelypinta-alasta. tekevät tuet voidaan eriyttää aluekohtaisesti Nämä fyysisiin tuotannontelrijöihin ottaen huomioon yhteisten markkinajärjestelyjen aiheuttamat rajoitukset. Ne eivät saa olla yhteydessä tulevaan tuotantoon tai johtaa tuotannon kasvuun tai liittymistä edeltävänä vertailuaikana, jonka komissio vahvistaa, todetun kokonaistuen määrän kasvuun. ja ne voivat liittyä Näitä tukia on myönnettävä erityisesti perinteisen alkutuotannon ja jalostuksen ylläpitämiseksi, maataloustuotteiden tuotannon, kaupan ja jalostuksen rakenteiden parantamiseksi, kyseisten tuotteiden markkinoille saattamisen helpottamiseksi ja ympäristön suojelun ja maaseudun säilyttämisen varmistamiseksi. laajentuminen Yhteisön edellyttää Itävallalla, Ruotsilla maataloustuotteiden hintojen mukauttamista viipymättä. Samanaikaisesti Suomella on lupa kyseisen hintojen mukauttamisen vaikutuksen vähentämiseksi myöntää yhteisen maatalouspolitiikan soveltamisalaan kuuluvien maataloustuotteiden tuottajille siirtymäkauden alenevia tukia. Suomella ja Lisäksi Suomella on mahdollisuus säilyttää kansalliset pitkäaikaiset tuet pohjoisilla alueilla. Kyseisistä tuista määrätään liittymisasiakirjan 142 artiklassa ja niitä on tarkasteltava mainitun artiklan eikä perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan perusteella. Suomen viranomaiset esittivät 26. lokakuuta 1994 ohjelman, jota on sittemmin täydennetty lisätiedoin ja mukautettu tietyiltä osin komission yksiköiden pyynnöstä. Ohjelman lopullinen versio esitettiin 20. tammikuuta 1995, ja se sisältää suunniteltujen tukien muodon ja tason sekä tukia myönnettäessä huomioon otettavat tuotannontekijät (ha, NY). 4. toukokuuta 1995 tekemässään päätöksessä 95/196/EY1 komissio määritteli Suomen pohjoiset alueet ja vahvisti vertailuajan, jota käytetään todettaessa, että pohjoinen tuki ei johda maataloustuotannon tai kokonaistuen määrän kasvuun. Lisäksi se vahvisti sen maataloustuotannon tason, jonka ylittyessä tukia on vähennettävä. EYVL N:o L 126,9. 6. 1995, s. 35 A dL 1. Pohjoisten alueiden rajojen määrittäminen Neuvosto vahvisti 21. helmikuuta 1994 alueita määritettäessä käytettävien perusteiden täydentäen Suomen pohjoisten erityisalueiden maatalouden pitkäaikaisista kansallisista tuista tekemäänsä periaatepäätöstä. tarkat arvot Nämä arvot kirjattiin kokousasiakirjaan CONF. 5/94 (GENERAL). Kokous hyväksyi koko tekstin sellaisenaan. Suomen pohjoisia alueita määrittäessään komissio käytti seuraavia perusteita: kaikki 62. leveyspiirin pohjoispuolella sijaitsevat kunnat, eräät 62. leveyspiirin eteläpuolella sijaitsevat lähikunnat, joiden väestötiheys on enintään 10 asukasta neliökilometriä kohden, käytetyn maatalousmaan osuus kokonaispinta-alasta alle 10 prosenttia ja asetuksen (ETY) N:o 1765/92 mukaisten ihmisravinnoksi tarkoitettujen peltokasvien viljelyyn varatun maatalousmaan osuus enintään 20 prosenttia. Pohjoisten alueiden rajoja määritettäessä on noudatettu samanlaista käytäntöä kuin yhteisön lainsäädännössä tarkoittuja epäsuotuisia alueita määritettäessä (direktiivi 75/268/ETY). Edellä kuvattujen perusteiden tarkastamisesta vastaavaksi hallinnolliseksi yksiköksi valittiin kunta. Jos kyseiset kolme perustetta eivät jossain kunnassa täyty samanaikaisesti, mutta kunnat sijaitsevat tällaisilla alueilla, kuntien voidaan tarvittaessa katsoa muodostavan yhtenäisen kokonaisuuden (kyseessä on kaksi kuntaa, joiden maatalousmaan osuus on 705 hehtaaria). Tarkastamisesta vastaaviksi alueellisiksi yksiköiksi valittiin poikkeuksellisesti Mikkelin ja Etelä-Karjalan maatalouspiirit (joiden käytetyn maatalousmaan osuus on yhteensä 74 419 hehtaaria) sekä Suomen maataloustukijärjestelmässä 3-alueiksi määritellyt maatalousalueet. 3-alueiden määrittely perustui ennen hittymistä huomioon otettuun tilakokoon ja 31. joulukuuta 1993 noudatettuihin rajoituksiin; käytetyn maatalousmaan osuus on 13 646 hehtaaria. Tämän alueen, jonka läpi 62. leveyspiiri kulkee, poikkeuksellinen kohtelu perustuu erityisiin luonnonhaittoihin, sillä kyseisellä alueella sijaitsee paljon suuria järviä. Järvet kattavat yli 20 prosenttia Mikkelin ja Etelä-Karjalan alueiden kokonaispinta- alasta. Maatalousmaan osuus kokonaispinta-alasta (järvet mukaan lukien) on ainoastaan 5 prosenttia. Alueen maatalousmaa onkin pirstaleista ja hajautunut laajoille metsä-ja järvialueille. Näiden alueiden tilanne on täysin ainutlaatuinen unionissa, ja niitä on ollut pakko käsitellä yhtenäisenä alueellisena kokonaisuutena. Näillä alueilla kynnysten noudattamista on tarkasteltava kokonaisuutena, sillä yksittäiset kunnat eivät voisi niitä noudattaa. Tällaista menettelyä on yleensä noudatettu sovellettaessa vuoristoalueiden ja muiden epäsuotuisten maatalousalueiden rajojen määrittämisestä annettua direktiiviä 72/268/ETY. Sen avulla on mahdollista helpottaa järjestelmän hallintoa, mutta ennen kaikkea huolehtia Suomen suurten järvien alueen erityistarpeiden täyttymisestä. Tällä tavalla määritetyn pohjoisen alueen käytetyn maatalousmaan pinta-ala on 1 417 000 hehtaaria eli 55 prosenttia Suomen käytetystä maatalousmaasta yhteensä (katso kartta 1). Se jakautuu viiteen osa-alueeseen: Cl, C2, C2 pohjoinen, C3 ja C4 (katso kartta 2). Osa-alueet C3 ja C4 jakautuvat osa-vyöhykkeisiin Pl, P2, P3 ja P4 (osa-alue C3) ja P4, P5 (osa-alue C4) (katso kartta 3), jotta nautojen, lampaiden ja maidon tuet voitaisiin erotella näillä osa-alueilla. Jako osa-alueisiin tekee mahdolliseksi maataloustuen mukauttamisen ottaen huomioon alueella harjoitetun maatalouden ominaispiirteet ja luonnonhaittojen vakavuuden. Tässä tarkoituksessa on sovellettu pääasiassa NIKULA-indeksiä (synteettinen maatalouteen liittyvä taloudellinen tunnusluku), jonka avulla kukin kunta voidaan luokitella johonkin osa-alueeseen tai osavyöhykkeeseen. Edellä kuvatulla tavalla määritetyt pohjoiset alueet esitetään tämän kertomuksen liitteessä (katso kartat ja taulukko 4). 2. Vertailuaika Käytettävissä olevien kansallisten tilastojen perusteella maataloustuotannon ja ennen liittymistä sovelletun kokonaistuen vertailuajaksi on vahvistettu määrien osalta vuodet 1991-1993. Poikkeuksen muodostavat lehmänmaito ja naudat, joiden vertailuaika on vuosi 1992, jota on käytetty sekä Suomen maitokiintiön että on myös puutarhatuotantoala, jonka vertailuajaksi on otettu vuosi 1993 luotettavien tilastojen saatavuuden vuoksi. Poikkeuksellinen vahvistamisessa. vertailukarjan 3. Suomen pohjoisia alueita koskevan tukiohjelman kuvaus Suomen viranomaisten 142 artiklan mukaisesti esittämään ohjelmaan kuuluu pitkäaikaisia tuotantotukia, joiden kohdalla noudatetaan komission päätöksen 95/196/EY liitteissä lueteltuja rajoja. Ohjelma kattaa lukuisia tuotteita ja perustuu siihen, että Suomen liittyminen alentaa huomattavasti pohjoisten alueiden maataloustukien määrää. Monissa tapauksissa tuet on eriytetty aluekohtaisesti Suomessa vallitsevien olosuhteiden perusteella. Suomen viranomaiset ovat ilmoittaneet, missä muodossa ne aikovat myöntää tukea. Kaikkien kasvituotteiden (viljat ja muut peltokasvit, hedelmät ja vihannekset, tärkkelysperunat ja sokerijuurikkaat) ehdotettu tuki lasketaan hehtaaria kohden. Eläintuotannon tuki ilmoitetaan nautayksikköinä (NY) nautojen (hiehoja lukuun ottamatta), hevosten, uuhien, vuohien, sikojen ja siipikarjan osalta. Maidon tuki puolestaan ilmoitetaan kilogrammaa kohden ja porojen sekä hiehojen tuki eläintä kohden. Eläinten pääluvun nautayksiköksi muuntamisessa sovellettavat kertoimet ovat samat, joita noudatetaan 138-140 artiklan mukaisten tukien vahvistamisessa Suomessa komission hyväksymän päätöksen mukaisesti. Tukea myönnetään myös maatilan ja maidon ensimmäisen keräily- tai jalostuskeskuksen välisiä kuljetuksia varten tietyillä pohjoisilla alueilla (C4, C3 ja C2 pohjoinen, lukuun ottamatta kuntia, jotka eivät kuulu rakennerahastojen tavoitteen 6 kohdealueisiin). Tällaiset tuet ilmoitetaan markkoina tonnia kohden (FIM/t, keskimääräinen kustannusarvio maitokuljetuksen osalta on 54 FIM/t ja lihakuljetuksen osalta 0,5 FIM/kg). Tuen määrän laskemisessa on otettu huomioon toimitettu keskimäärä, keskimääräinen tilatiheys meijerin keräilyalueella sekä tilojen ja meijerin keskimääräinen välimatka. tilakohtainen meijeriin Tukea maksetaan myös pohjoisilla alueilla tuotettujen hedelmien ja vihannesten varastoinnille. Yksikkönä on FIM/m3/vuosi. Nuorille viljelijöille (alle 40-vuotiaat) suunnattu kiinteä hehtaarituki koskee nurmialaa ja viljakasveja. Tuensaajien määräksi on arvioitu 19 000 henkeä. Lisäksi tukea saa laitumena tai kesantona pidetty ja ruokaperunoiden viljelyyn käytetty maatalousmaa. Samaa tukea myönnetään myös muille viljelykasveille, mutta se lasketaan erikseen kunkin viljelytyypin mukaan. tai Myös koltansaamelaisia2, porotalousalaa ja luontaiselinkeinoja tuetaan lainojen korkotuilla joiden osuus on 45-75 prosenttia (koltansaamelaisten osalta 80-85 prosenttia) tietyistä pienimuotoisista tuottavista investoinneista ja maaseudun infrastruktuureista (tie- ja vesijohtoverkosto) aiheutuvista menoista. suorilla tuilla, 4. Pohjoisen tuen laskentatapa Ohjelmaan kuuluvien tukien taso arvioitiin siten, että vertailukauden aikaista tuotekohtaista kokonaistukea verrattiin liittymisen jälkeen sovellettuun tukeen. 2 Etninen ryhmä (noin 800 henkeä), jotka ovat siirtyneet Petsamosta toisen maailmansodan jälkeen. 4 Laskettaessa vertailukauden aikaista kokonaistukea huomioon otettiin toisaalta Suomessa vuonna 1993 noudatettujen hintojen ja yhteisön hintojen välinen ero (välillinen tuki) ja toisaalta kansallisesta talousarviosta saman vuoden aikana rahoitettu suora tuki. Liittymisen jälkeen sovelletuksi tueksi katsottiin siirtymäkauden (1995-1999) aikaisten liittymisasiakirjan 138-140 artiklan mukaisten alenevien kansallisten jäsenvaltion tukien ja pohjoisten pohjoisten alueiden maanviljelijöille suunnittelemat maatalouden ympäristötuet ja yhteisten markkinajärjestelyjen (YMJ) perusteella myönnetyt tuet. luonnonhaittakorvaukset, lisäksi tukien Jos tukien muuttaminen johtaa ennen liittymistä sovelletun tuen ylittymiseen, sallittua pohjoista tukea mukautetaan seuraavasta kalenterivuodesta alkaen. Tukimäärät ilmoitetaan kansallisena valuuttana (arvo 1. 1. 1995) ja niitä voidaan mukauttaa vuosittain. Mukauttaminen edellyttää komission päätöksen muuttamista. Pohjoiset tuet (lukuun ottamatta maitoa, johon sovelletaan kiintiöjärjestelmää) eivät perustu tuotettuun määrään vaan motannontekijöihin päätöksen 95/196/EY liitteessä 4 lueteltujen alueellisten rajoitusten mukaisesti (katso liite 5). Tuen kehitys liittymistä ennen ja sen jälkeen esitetään liitteessä 6 olevassa kaaviossa. 5. Arviointi Suomen viranomaiset osoittivat, että vertailukauden aikaisessa ja liittymisen jälkeen sovelletussa tuessa on olemassa tuotekohtainen ero. Komission yksiköt tarkastivat luvut läheisessä yhteistyössä Suomen viranomaisten kanssa. Tarkastukset kattoivat hintatason eron ja tuotantokustannusten alenemisen (sianliha, munat ja siipikarja). Ylikorvauksia ei todettu. Hedelmien ja vihannesten osalta arvioitiin, että vuoden 1995 hinnat saattaisivat osoittautua erilaisiksi kuin tukea arvioitaessa huomioon otetut hinnat. Kyseiset tuotteet kuuluvat järjestelmään, jonka avulla tuen tasoa voidaan mukauttaa varastointituki huomioon ottaen, jottei ylikorvauksia esiintyisi vuodesta 1996 alkaen. Tällainen tarkistaminen on mahdollista myös hittymisasiakirjan 138-140 artiklan mukaisten siirtymäkauden tukien kohdalla. Maito- ja lihakuljetuksille yhteisön syrjäisillä alueilla maksettavaa tukea voidaan pitää 142 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisena tuotteiden myyntiä helpottavana tukena ja tästä syystä hyväksyttävänä, kohden maksettava Lihalle kilogrammaa "muunnettiin" nautayksikkökohtaiseksi (NY) tueksi. Lypsylehmille ja maidontuotantoon tuet muunnettiin myös tueksi maitokiloa tarkoitetuille hiehoille maksettavat kohden. Tästä syystä ne ovat hyväksyttäviä. Hyväksyttävinä voidaan pitää myös teurashiehojen tukia (tuki ilmoitetaan teurastettavien eläinten pääluvun mukaan ja maksetaan teurastuksen jälkeen) sekä siitostammojen, ponien (1-3 vuotta) ja suomenhevosten kasvatukseen tarkoitettuja tukia. tuet Tuotannon kasvun välttämiseksi päätöksessä määrätään, että todettaessa tietyn tuotteen tuotannon ylittäneen vertailukauden aikaisen tuotannon kyseistä tuoteryhmää koskevia tukia alennetaan suhteellisesti seuraavana vuonna. Tätä lauseketta sovelletaan avomaanvihannesten tuotantoon, jos tuotanto ylittyy keskimäärin yli 10 prosentilla kahden peräkkäisen vuoden aikana. Tuotanto- ja tukimäärät esitetään tuote- ja osa-aluekohtaisesti, jotta vältettäisiin alakohtaiset tai osa-aluekohtaiset (tuet vaihtelevat osa-aluekohtaisesti) tuen yleiset alennukset, jos tuotannon ylittyminen vaikuttaa mahdolliselta. Tällä perusteella Suomen viranomaisten 142 artiklan mukaisesti esittämää pohjoisten tukien järjestelmää pidettiin kyseisen artiklan mukaisena. Komissio teki 4. toukokuuta 1995 päätöksen Suomen pohjoisten alueiden määrittämisestä, sallituista tuista, vertailuajasta sekä tuotannon ja kokonaistuen tasosta (päätös 95/196/EY). 6. Maatalouden tukeminen Suomen maatalouden toimintaympäristön suurimmat muutokset Suomen liittyminen Euroopan unioniin muutti huomattavasti sen maatalouden taloudellista toimintaympäristöä. Kansallinen maatalouspolitiikka muuttui täysin. EU:n yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) mukaisia markkinahintoja ja ryhdyttiin soveltamaan viipymättä. Suomen maatalouden tukijärjestelmää yhteiseen maatalouspolitiikkaan yhdentymisen helpottamiseksi sovellettiin liittymisasiakirjassa määrättyjä erityisjärjestelyjä. Liittymisen vaikutuksia voidaan tarkastella usealta eri kannalta. Maatilojen tasolla liittyminen vaikutti maanviljelijälle maksettaviin tuottajahintoihin sekä tiettyjen tuotantopanosten hintoihin ja tukijärjestelmään kokonaisuudessaan. Nämä tekijät vaikuttivat maatilojen kannattavuuteen ja tuloihin. Rajasuojan ja maataloustuotteiden säänneltyjen hintojen poistaminen alensivat markkinahintoja huomattavasti heti liittymisen jälkeen. tuotantokustannusten Maataloustuotteiden markkinahintojen putoamisesta aiheutunut tulonmenetys korvautui osittain tulonmenetykset korvattiin muilla tukimuodoilla. Aiemmin sovellettu kansallinen tuki korvattiin ja maatalouden YMP:n ympäristötoimenpiteet) liittymisasiakirjan 138-142 artiklan mukaisilla kansallisilla tuilla. (markkinatuki, ja luonnonhaittakorvaukset laskulla. Loput tuella Tuen alueellisen jaon mahdollistamiseksi Suomi jaettiin tukialueisiin. Eri alueiden tärkeimmät tukimuodot vuonna 1995 olivat seuraavat: Vyöhyke A: YMP:n mukaiset palkkiot ja tasausmaksut. Vyöhyke B: Vyöhykkeen A tukien lisäksi: Direktiivin 75/268/ETY ja asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukainen hyvitys. Vyöhykkeet C1-C4: Vyöhykkeen B tukien lisäksi: Liittymissopimuksen 142 artiklan mukaiset ja komission päätöksellä 95/196/EY sallitut pitkäaikaiset kansalliset tuet maatalouselinkeinon säilyttämiseksi pohjoisilla alueilla. Koko maa. Edellä mainittujen tukien lisäksi: Liittymisasiakirjan 138, 139 ja 140 artiklan mukaiset ja komission päätöksellä 95/33/EY3 sallitut kansalliset tuet, joilla helpotetaan Suomen maatalouden ja puutarhatuotannon sopeutumista yhteisten markkinajärjestelyjen hintatasoon ja Suomen maatalouden yhdentymistä YMP:hen. YMP:n uudistuksen liitännäistoimenpiteet ja asetusten (ETY) N:o 2078/924, 2079/925 ja 2081/926 mukainen tuki. Vuonna 1995 maataloutta ja puutarhatuotantoa tuettiin Suomessa yhteensä 12 320 miljardilla markalla, josta 2,3 miljardia käytettiin varastojen korvaamiseen. Vuoden 1995 tuotantotukeen varatut 1 677 miljardia markkaa siirrettiin maksettaviksi vuonna 1996. II. Pohjoisten tukien täytäntöönpano vuonna 1995 Pohjoisia tukia ei myönnetä yli 65-vuotiaille maanviljelijöille. 3 4 5 6 EYVLN:oL6, 9. 1. 1996, s. 21 EYVLRoL 215, 30. 7. 1992, s. 85 EYVLN:oL 215, 30. 7. 1992, s. 91 EYVL N:oL 208, 24. 7. 1992, s. 1 1. Eläintuotanto a) Naudanliha Suomen nautakarjasta 73 prosenttia kasvatetaan pohjoisten alueiden 44 814 tilalla, joiden eläintiheys on 1,25 NY/ha. Nautojen kokonaismäärä (NY) Naudanlihan tuotanto (t) Vertailukauden aikana 1995 Vertailukauden aikana (1 ) 1995(2) (1 ) lukuun ottamatta lehmänlihaa (26 3001) (2) lehmänlihan tuotanto vuonna 1995: 23 2811 Osa-alue C1 C2 C2-pohJ. C3 C4 Yhteensä 188. 550 151. 586 316. 700 255. 377 35. 900 28. 673 56. 550 40. 063 7. 650 5. 550 605. 350 481. 249 18. 400 14. 142 31. 700 25. 814 3. 600 2. 715 5. 600 4. 028 600 446 59. 000 47. 144 Huomiot: Sekä eläinten lukumäärä että naudanlihan tuotantotaso olivat vuonna 1995 alhaisemmat kuin vertailukauden aikana. Tämän perusteella voidaan todeta, että 142 artiklan edellytystä tuotannon säilymisestä tietyllä tasolla on noudatettu. b) Emolehmät Suomen emolehmistä 53 prosenttia kasvatetaan pohjoisten alueiden 2 189 tilalla (57,7 prosenttia Suomen tiloista). Taulukko 2 Tuotantoyksikkö (NY) Yksikkötuki 1995 (FIM/NY) Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) Vertailukauden aikana 1995 Sallittuja sovellettu (1) Sallittu Maksettu (2)(3) Osa-alue vuosi 1995 C1 6. 550 C2 7. 100 C2-pohj. 650 7. 030 7. 229 100 150 0,7' 0,6 1 ,1' 1 ,o 654 600 0,4' 0,3 C3 900 538 C4 150 Yhteensä 15. 350 37 15. 488 1. 050 2. 150 0,9' 0,5 0,3 0,1 3,4 2. 5 (1) Tukia maksetaan kullekin tuottajalle myönnetyn tilakohtaisen kiintiön rajoissa. 100-prosenttlnen tuki maksetaan enintään 30 NY:lle. 31 - 50 NY:stä tukea alennetaan 25 %:lla. Yli 50 NY:sta tukea alennetaan 50 %:lla. Osa-alueilla C1 ja C2 tuki on rajoitettu 300 NY:öön, osa-alueilla C3 ja C4 se on rajoitettu vastaavasti 200 ja 100 NY:öön tilaa kohden. (2) Valtioneuvoston paatos N:o 413/95,12 kohta (3) Tukea maksetaan vähintään 3 NY:lle. Huomiot: Tuen myöntämistä koskevien rajoitusten vuoksi tuen kokonaismäärä jäi sallittua alhaisemmaksi huolimatta eläinten lukumäärän hienoisesta kasvusta (0,9%). c) I kuuden kuukauden ikäiset sonnit 73 prosenttia Suomen sonneista kasvatetaan pohjoisilla alueilla. Taulukko 3 Osa-alue vuosi 1995 C1 C2 C2-pohj: C3 C4 Yhteensä Tuotantoyksikkö (NY) Vertailukauden aikana 1995 Yksikkötuki (FIM/NY) Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) Sallittuja sovellettu (1) Sallittu Maksettu (4) 36. 000 35. 214 62. 300 58. 764 650 23,4' 16,7 700 43,6' 33,4 7. 250 6. 370 1. 150 8,3' 6,0 11. 100 8. 612 1. 050 1. 153 117. 700 110. 113 2900-3400 (2) 35,0' 20,9 4500-6000 (3)' 4,8 3,1 115,1 80,2 (1) Valtioneuvoston päätös N:o 413/95,12 Ja 13 kohta. (2) Osa-alueet P1 - P2:2 900 FIM/NY ( Josta 1 600 vuosittaista tukea Ja 1 300 tukea, Joka maksetaan kerran eläimen elinaikana) P3-P4:3 400 FIM/NY (Josta 1 600 vuosittaista tukea Ja 1 800 tukea, Joka maksetaan kerran eläimen elinaikana) (3) Osa-alue P4:4 500 FIM/NY (Josta 2 700 vuotuista tukea Ja 1 800 tukea. Joka maksetaan kerran eläimen elinaikana); P5:6 000 FIM/NY (Josta 2 700 FIM vuotuista tukea Ja 3 300 tukea, Joka maksetaan kerran eläimen elinaikana) (4) Tukea maksetaan vähintään 3 NY:lle. Huomiot: Eläinten lukumäärä ja vuonna 1995 myönnetty tuki olivat sallittua enimmäismäärää alhaisemmat. d) Teurastettavaksi tarkoitetut hiehot 72 prosenttia Suomen hiehoista kasvatetaan pohjoisilla alueilla. Taulukko 4 Tuotantoyksikkö (eläintä) Yksikkötuki (FIM/eläin) (1) Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) Sallittu Kasvatettu Sallittu ja sovellettu (2) Sallittu Maksettu (3) C1 17. 390 9. 828 C2 30. 020 18. 907 Osa-alue C2-pohj. 3. 380 2. 105 C3 5. 440 3. 304 vuosi 1995 C4 810 391 Yhteensä 57. 040 34. 535 460 8,0 4,52 470 14 ,1 8,89 780 1. 060 1. 640 2,6 1 ,64 5,8 3,5 1 ,3 0,64 31 ,8 19,19 (1) Tuki myönnetään kerran eläimen elinaikana teurastuksen yhteydessä. (2) Valtioneuvoston päätös N:o 413/95. 13 kohta. (3) Tuki maksetaan vähintään 3 NY:lle. Huomiot: Teurastettujen eläinten lukumäärä ja vuoden 1995 kokonaistuen taso olivat vertailukauden vastaavia lukuja alhaisemmat. e) Uuhet ja vuohet 57 prosenttia Suomen uuhista ja 41 prosenttia maan vuohista kasvatetaan pohjoisten alueiden 2 828 tilalla. 62 prosenttia Suomen lampaan- ja vuohenlihasta tuotetaan näillä tiloilla. Taulukko 5 Tuotantoyksikkö (NY) Lampaan-ja vuohenlihan tuotanto (t) Yksikkötuki (FIM/NY) Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) Vertailukauden aikana 1995 saanut tukea 1995 Vertailukauden aikana 1995 Sallittuja sovellettu Sovellettu keskimäärin 1995(3) Sallittu Maksettu (5) C1 C2 C2-pohJ. C3 C4 Yhteensä Osa-alue vuosi 1995 1. 650 2. 318 1. 810 2. 337 1. 860 1. 899 223 303 650 276 407 700 460 436 331 60 57 1. 150 790 629 551 300 193 164 111 101 3. 100 (1V 3. 700 (1)' 41 23 4. 800 (2)' 6. 400 (2)' 5. 010 5. 913 4. 805 711 892 621 691 1. 130 1. 1' 1 ,2 1. 3' 1 ,3 0,5' 0,4 3. 372(1) 2,6* 1. 8 5. 052 (2) 1. 5' 0,80 7 5,6' (1) Osa-alueet P1-P2:3 100 FIM/NY. P3-P4:3 700 FIM/NY (2) Osa-alueet P4:4 800 FIM/NY, P5:6 400 FIM/NY (3) Tukia maksetaan kullekin tuottajalle myönnetyn tilakohtaisen kiintiön rajoissa. 100-prosenttinen tuki maksetaan enintään 30 NY:De. 31 • SO NY:stä tukea alennetaan 25 %:lla. Yli 50 NY:stä tukea alennetaan 50 %:lla. Osa-alueilla C1 ja C2 tuki on rajoitettu 300 NY:öön, osa-alueilla C3 ja C4 se on rajoitettu vastaavasti 200 ja 100 NY:öon «laa kohden. (4) Valtioneuvoston päätös N:o 413/95,12 kohta. (5) Tuki maksetaan vähintään 1,5 NY:lle. Huomiot: Vuonna 1995 eläinten lukumäärä kasvoi noin 18 prosenttia ja lihantuotanto noin 25,5 prosenttia vertailukauden lukuihin verrattuna. Vaikka vuoden 1995 aikana kasvatettujen eläinten lukumäärä nousi ja tuki oli rajoitettu tiettyyn nautayksikkömäärään, sallittu tukimäärä ei ylittynyt. Päätöksen 95/196/EY 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti tuotannon kasvu johtaa vuoden 1996 tuen alentamiseen suhteessa kyseiseen tuotannon kasvuun. 1,785 miljoonan markan vähennys on jaettava niiden alueiden tukien kesken, joilla kasvu todettiin, jollei se korvaudu yhteisön alenemisesta johtuvalla tuen kasvulla tai kansallisen valuutan revalvoinnilla. f) Siat 42 prosenttia Suomen sioista kasvatetaan pohjoisilla alueilla. Taulukko 6 Tuotantoyksikkö (NY) Sianlihan tuotanto (t) Yksikkötuki (FIM7NY) Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) Vertailukauden aikana 1995 Vertailukauden aikana 1995 Sallittuja sovellettu Sallittu Maksettu (2)(3) C1 C2 C2-pohj. C3 Osa-alue 63. 700 74. 570 37. 600 43. 138 2. 100 2. 172 42. 900 40. 673 24. 700 23. 897 1. 300 1. 273 3. 150 2. 569 2. 000 1. 420 vuosi 1995 Yhteensä 106. 590 122. 452 70. 906(1) 67. 264 C4 40 3 6 3 0 0 0 0 0 0 590 590 900 1. 2' 1 ,3 1 ,9' 1 ,3 0,04' 0 ,0 3 , 1' 2 ,5 (1 ) Emakolden liha (3 1001) mukaan lukien. (2) Emakolden osalta 100-prosenttinen tuki maksetaan enintään 30 NY:lle. 31 - 50 NY:sta tukea alennetaan 25 %:lla. Yli 50 NY:sta tukea alennetaan 50 %:lla. Osa-alueilla C1 ja C2 tuki on rajoitettu 300 NY:öon. osa-alueilla C3 ja C4 se on rajoitettu vastaavasti 200 Ja 100 NY:o0n tilaa kohden. (3) Tuki maksetaan vähintään 3 NY:lte. 10 Huomiot: Vaikka kasvatettavien eläinten lukumäärä kasvoi 14,9 prosenttia, sianlihan tuotanto tai pohjoisen tuen taso eivät kasvaneet. Eläinten lukumäärä nousi, sikojen koska vuodesta 1995 alkaen eläinten luokittelumenetelmä muutettiin niiden painoon perustuvaksi. Uuden järjestelmän mukaan alle 20 kilogrammaa painavat siat luokitellaan porsaiksi. Ennen vuotta 1995 porsaiksi katsottiin alle kolmen kuukauden ikäiset siat. Koska nautayksiköiden lukumäärä laskettiin muiden sikojen kuin porsaiden perusteella, NY:n kasvu johtuu tilastollisesta muutoksesta. Tämä muutos ei vaikuta vertailumäärään. ikään perustuva tästä g) Siipikarja Suomen siipikarjasta 30,3 prosenttia kasvatetaan pohjoisilla alueilla, joilla tuotetaan 30,1 prosenttia siipikarjanlihasta. O 1 nrncf»nttia ctmilrat-ianliViactci Taulukko 7 Tuotantoyksikkö (NY) Tuotanto (t) - munat -liha Yksikkötuki 1995 (FIM/NY) Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) Vertailukauden aikana 1995 Vertailukauden aikana Toteutunut 1995 Vertailukauden aikana Toteutunut 1995 Sallittu Sovellettu Sallittu Maksettu (2) C1 C2 C2-pohj. C3 C4 Yhteensä Osa-alue vuosi 1995 23. 700 20. 559 7. 700 5. 838 850 468 355 356 26. 000 14. 513 8. 000 2. 784 1. 000 147 1. 000 110 5 2 2 0 4. 820 10. 148(1) 0 0 0 ,0' 0 1. 140 1. 457(2) 0 0 0,0' 0 10 0 590 590 0,5' 0,3 20 99 900 900 1 0 1. 900 1. 900 0,3' 0,201 0,01 0,00 0,8' 0 ,5 32. 610 27. 223 36. 002 17. 554 5. 991 11. 705 (1) Josta 9 5901 kananpojan tai broilerinlihaa ja 5581 muun siipikarjan lihaa. (2) Josta 1 4011 kananpoikia tai broilereita ja 561 muuta siipikarjaa. (3) 100-prosenttinen tuki maksetaan enintään 30 NY. IIe. 31-50 NY:stä tukea alennetaan 25 %:lla. Yli 50 NY:stä tukea alennetaan 50 %:lla. Osa-alueilla C1 ja C2 tuki on rajoitettu 300 NY:öön, osa-alueilla C3 ja C4 se on rajoitettu vastaavasti 200 ja 100 NY:öön tilaa kohden. (4) Valtioneuvoston päätös No 413/95,12 kohta. (5) Tuki maksetaan vähintään 3 NY:lle. Huomiot: Siipikarjanlihan tuotanto kasvoi merkittävästi vuonna 1995. Tästä syystä vuoden 1996 tukea on vähennettävä suhteessa kyseiseen ylitykseen. Suomen viranomaiset ovat esittäneet muutosta siipikarjanlihan ja munien sallittuun tuotantoon. Viranomaiset haluaisivat myös jakaa tuen kahteen luokkaan, jolloin toinen tuki koskisi munivia kanoja ja kananpoikia ja toinen broilereita sekä muuta siipikarjaa. Kyseiset muutokset eivät kasvata suunniteltua tukea (katso seuraava taulukko). Jos uudet luvut vahvistetaan, vuoden 1996 tukea on alennettava 23 prosentilla tuotannon ylittymisen vuoksi. 11 Taulukko 6 Tuotantoyksikkö (NY) Tuotanto (t) - munat -liha Kokonaistuki (milj. FIM) päätös 95/196/EY Kokonaistuki (milj. FIM) Suomen uusi ehdotus (3) Osa-alue Paatos 95/196/ETY Uusi ehdotus C1 23. 700 C2 7. 700 C2-pohj: 850 23. 700 (1) 7. 700 (2) 850 Paatos 95/196/EY Uusi ehdotus PSfltös 957196/EY Uusi ehdotus 26. 000 16. 950 4. 820 8. 335 8. 000 8. 000 1. 140 1. 075 1995 1996 1997 1998 1999 2000 alkaen 1995 1996 1997 1998 1999 2000 alkaen a b a b a b a b a b a b 0 ,0 0 ,0 14,5 29,1 4 3 ,6 58,1 0 0 0 0 9,8 4 ,7 19,6 9 ,4 29,4 14,2 39,2 18,9 0 ,0 0 ,0 4 ,8 9 ,6 14,4 19,3 0 0 0 0 3,9 0 ,9 7,9 1 ,8 11 ,8 2 ,6 15,8 3 ,5 1. 000 1. 000 10 10 0. 5 0 ,5 1. 0 1. 5 2. 0 2. 5 0 ,4 0 ,1 0 ,4 0. 1 0. 8 0. 2 1. 2 0 ,3 1 ,6 0 ,4 2 ,0 0. 5 C3 355 355 1. 000 1. 000 20 20 0 ,3 0 ,3 0 ,5 0 ,8 1 ,0 1 ,2 0 ,2 0 ,1 0 ,2 0 ,1 0 ,5 0,04 0 ,7 0,06 0 ,9 0,07 1. 1 0. 1 vuosi 1995 Yhteen»* 32. 610 32. 610 36. 002 26. 952 5. 991 9. 441 0 ,8 0 ,8 2 0 ,9 41 ,0 61 ,0 81 ,1 0 ,6 0 ,2 0 ,6 0 ,2 15,1 5 ,8 2 9 ,4 11 ,5 4 3 ,7 17. 3 58. 1 2 3 ,0 C4 5 5 2 2 1 1 0. 01 0,01 0,01 0,02 0,02 0,02 0. 0 0 ,0 0 ,0 0. 0 0. 0 0,003 0,014 0,003 0,014 0,004 0,018 0,002 (1 ) Josta: 16 000 NY munivat kanat, 6 400 NY kananpojat, broilerit ja 1 300 NY muu siipikarja. (2) Josta: 6 300 NY munivat kanat, 900 kananpojat, broilerit ja 500 muu siipikarja. (3) Ennen liittymistä pohjoisten alueiden munien kokonaistuki oli 109 milj. FIM. a « munivat kanat ja poikaset b • kananpojat, broilerit ja muu siipikarja h) HsYfisei Taulukko 9 Tuotantoyksikkö (NY) Vertailukauden aikana 1995 C1 C2 C2-pohj. C3 C4 Yhteensä Osa-alue vuosi 1995 2. 400 3. 511 2. 800 4. 119 340 566 390 446 70 79 6. 000 8. 721 (1) Siitostammat, varsat (1-3- vuotta) ja suomenhevoset. Huomiot: Kyseistä alaa ei tueta vuosina 1995-1997. Vuodesta 1998 alkaen hevostukea maksetaan korkeintaan 20 yksikölle tuensaajaa kohden. Jos enimmäismäärä ylittyy vielä vuonna 1998, tukea lasketaan vuonna 1999. i) Eerot Poroja kasvatetaan ainoastaan pohjoisilla alueilla. 12 Taulukko 10 Tuotantoyksikkö (eläintä) Tuotanto (t) Yksikkötuki 1995 (FIM/NY) Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) Vertailukauden aikana 1995 Sallittu Toteutunut 1995 Sallittu Sovellettu (1) Sallittu Maksettu (1 ) Valtioneuvoston päätös N:o 413/95,13 a kohta. C1 C2 C2-pohj. Osa-alue C3 vuosi 1995 C4 Yhteensä 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 71. 500 64. 581 1. 073 879 160 140 11 ,4' 9,04 157. 500 143. 559 2. 370 1. 941 160 140 25,2' 20,10 229. 000 208. 140 3. 443 2. 820 36,6' 29,14 Huomiot: Vuonna 1995 eläinten lukumäärä ja tuotannon taso olivat alhaisemmat kuin vertailukauden aikana ja pohjoisen tuen kokonaismäärä oli sallittua tukea pienempi. j) Maito Suomen pohjoisilla alueilla toimii 26 870 maitotilaa (1992). Ne jakautuvat osa-alueittain seuraavasti: C l = 8 6 1 7, C2 = 13 500, C2-pohjoinen = 1 696, C3 = 2 624 ja C4 = 433. Ne tuottavat 80 prosenttia Suomen maidosta. Taulukko 11 Tuotantoyksikkö (NY) Toteutunut tuotanto (t) Yksikkötuki 1995 (FIM/ka) Kokonaistuki 1995 (mill. FIM) C1 C2 C2-pohj. C3 C4 Yhtonsâ Osa-alue vuosi 1995 Vertailukauden aikana (1) 1995 Vertailukauden aikana 1995 Sallittuja sovellettu Sallittu Maksettu (7X8X9) 96. 600 90. 034 166. 800 156. 542 18. 800 18. 054 30. 200 25. 955 4. 500 3. 704 316. 900 294. 289 524. 000 517. 153 (2) 906. 000 903. 369 (2) 102. 000 105. 745 164. 000 168. 915 (3) 24. 000 23. 750 (4) 1. 720. 000(1) 1. 716. 932(5) 0. 171 86,9* 88,054 0,18" 159 ,1' 162 ,155 0,29' 29 ,6' 30,596 0,47-0,72 (6) 101 ,r 109 ,288 0,99-1,51 (6) 25,8' 25,553 403J" 415 ,646 (1 ) Naita maan* voidaan tlydantU nuhin mftärtln asti, Jotka on myönnetty Suomen SLOM-kllntKMIe pUtetystt varakHntlosta NlttymlsatlaMrjan maâraysten mukaisesti. (2) Jotta 105,5 Ja 35. 21 vuohenmaitoa osa-alueilla Cl Ja C2. (3) Josta ota-ahiekoraatsestl: C3P1 - 13 5801. C3P2 « 58 055, C3P3 - 05 525. C3P4 « 26 6061 (4) Josta osa-aluekohtaisesti: C4P4 » 20 6431 Ja C4P6 - 3 615 L (5) Pohjoista tukea sai ainoastaan 1 715 5801 maltoa. Tukea ei maksettu 3 043 204 t:l(e yi 65-vuotlalden maanvHJeH|6Wen tuottamista tuotteista. (0) Yksikkötuki FIM/kg osa-akneka C3: P1 - 0. 47. P2 - 0,57. P3 « 0,72 Ja osa-alueella C4: P4 - 0. 09, P5 » 1,51. (7) Vuonna 1005 sovelettu yksikkötuki FIM/kg oi: osa-alueella C3: P1 - 0,459, P2 - 0. 556. P3 - 0,704, P4 - 0,706 Ja osa-alueena C4: P4 - 0. 068, P5 « 1,48. (8) Valtioneuvoston paatos N:o 413/05,6 kohta. (0) Jos tuottajakohtaiset maarat ovat suuremmat kuin 200 000 kg, tukea alennetaan 50 Vila. Huomiot: Myönnetty tuki ylitti sallitun kokonaistuen. Ylitysosuus (12,5 miljoonaa markkaa eli 3,1 %) on palautettava. Suomen valtioneuvosto muutti 19. syyskuuta 1996 valtioneuvoston päätöstä N:o 413/92 (muutokset 1006/95, 1435/95 ja 225/96), jotta vuoden 1996 loka-joulukuussa maksettavasta pohjoisesta tuesta vähennettäisiin vuonna 1995 sallitun tuen ylitys. Päätöksen seurauksena kaikkien pohjoisten alueiden tukea vähennettiin 0,0317 FIM/kg. Komission yksiköt käsittelevät parhaillaan Suomen viranomaisten pyyntöä, joka koskee: 13 a) tuen kokonaismäärän muuttamista (4,2 miljoonan markan korotus vuosina 1995 ja 1996). Tämä johtuu osa-alueen C3 kullakin vyöhykkeellä P1-P4 tuotettavan määrän tarkemmasta arvioinnista, joka muuttaa vyöhykkeillä tuotetun määrän jakautumista kasvattamatta kuitenkaan tuotannon enimmäismäärää; b) tuetun maitomäärän sekä osa-alueiden C1-C3 tuen kokonaismäärän ja 1996 SLOM-määrän huomioon korottamista vuosien 1995 ottamiseksi, ja c) sen lehmänmaitoa koskevan rajoituksen poistamista, jonka mukaan pohjoisen tuet rajoitetaan kullekin tuottajalle myönnetyn viitemäärän mukaisesti. k) Maidon ja lihan kuljetustuki kl) Maidon kuljetustuki Taulukko 12 Tuotantoyksikkö (t) Vertailukauden aikana 1995 Sallittu Toteutunut 1995 Sallittu Maksettu (1)(2) Yksikkötuki keskimäärin FIM/t Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) (1 ) Valtionneuvoston paatos N:o 1373/95 (*) Kainuun ja Lapin Ifianlt ja Koillismaan alue C1 C2 C2-pohj. - - - - - - - - - -. n 30. 831 n n 0 64,56' Osa-alue C3. n. 148. 566 n 38 ,22' n V vuosi 1995 C4 Yhteensä n 23. 786 n 51 ,62 n 1 ,20 203. 183 43 ,79' 13,5' 8,90' k2) Lihan kuljetustuki Vuoden 1995 kaikentyyppistä lihaa koskeva kuljetustuki (0,704 miljoonaa FIM, katso allaoleva taulukko) maksetaan Lapin läänissä vuonna 1996 jo ennen liittymistä sovelletun järjestelmän mukaisesti. Tätä tukea saava määrä on 1 832,6 tonnia. Taulukko 13 Tuotteet Naudanliha Lampaanliha Sianliha Muu liha Sairaat eläimet (lukumäärä: 28) Yhteensä Määrä (kg) Alue Tuki (FIM) (1) Alue C3P4ja C4P4 1. 483. 271 22. 662 229. 573 1. 433 C4P5 92. 866 2. 776 C3P4jaC4P4 (0,35 FIM/kg) 519. 145 7. 932 80. 350 501 C4P5 (0,8 FIM/kg) 74. 292 2. 220 1. 736. 939 95. 642 607. 928 19. 600 96. 112 7. 832. 587 vuosi 1995 Yhteensä Määrä (kg) Tuki FIM 1. 576. 137 25. 437 593. 437 10. 152 80. 350 501 19. 600 704. 040 (1) Valtioneuvoston päätös N:o 1374/95 14 Huomiot: Sallittua enimmäismäärää on noudatettu kuljetustukien osalta. 2. Kasvituotanto Osa-alueilla C2 ja C2-pohjoinen maksetaan 200 FIM/ha ja osa-alueilla C3 ja C4 400 ja 800 FIM/ha suuruista pohjoisen tukea viljelytyypistä riippumatta. Eläkejärjestelmään kuuluvat maanviljelijät eivät saa tukia. Tuotekohtaisesti jaoteltuna tilanne on seuraavanlainen: 1) Sokerijuurikkaat Pohjoisilla sokerijuurikkaista. alueilla tuotetaan ainoastaan 8,3 prosenttia Suomen Edellä mainitun yleisen tuen lisäksi sokerijuurikastuotannolle maksetaan 500 FIM/ha suuruista tukea osa-alueilla Cl, C2 ja C2-pohjoinen. Taulukko 14 Viljelty tuotantoyksikkö (ha) Sokerin tuotanto (t) Yksikkötuki 1995 (FIM/ha) (1) Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) Vertailukauden aikana 1995 Sallittu Toteutunut 1995 Sallittu ja sovellettu Sallittu Maksettu (2) Osa-alue vuosi 1995 C1 C2 C2-pohJ. C3 C4 Yhteensä 3. 230 3. 358 17. 570 11. 689 520 153 2. 270 458 0 14 0 0 500 1 ,6' 1 ,60 500+200' 0,4' 0,10 500+200' 0 ,0' 0,00 0 0 0 0 0 - - 0 0 0 0 0 - - 3. 750 3. 525 19. 840 12. 147 2 ,0 1 ,7 (1) Valtioneuvoston paatos N:o 413/95,8 Ja 9 kohta. (2) Tukea myönnetään vähintään 3 ha:lle. Huomiot: Vuonna 1995 sekä tuotannon että tuen taso olivat alhaisemmat kuin vertailukauden aikana. m) Tärkkelysperunat Pohjoiset alueet tuottavat 61,4 prosenttia Suomen tärkkelysperunoista. Alueilla C2 ja C2-pohjoinen maksetun yleisen hehtaarituen lisäksi vuonna 1995 maksettiin 400 FIM/ha suuruista tukea kaikilla osa-alueilla. 15 Taulukko 15 Tuotantoyksikkö (ha) Tärkkelys-(1) tuotanto (t) Yksikkötuki 1995 (FIM/ha) Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) Sallittu Viljelty 1995 Sallittu Toteutunut 1995 Sallittuja sovellettu Sallittu Sovellettu (2)(3) C1 1. 700 4. 229 15. 590 23. 182 C2 2. 190 1. 830 8. 060 8. 836 Osa-alue C2-pohJ. 0 0 0 0 400 1 ,v 1 ,7 400+200' 0,8' 1 ,00 400+200 0,0' 0 C3 0 0 0 116. - - C4 0 2 0 0 - - vuosi 1995 Yhteensä 3. 890 6. 059 23. 650 32. 134 1 ,9' 2,6 (1) Perunatfirkkelysala kuuluu tuotantokiintiöjärjestelmään. (2) Valtioneuvoston paatos N:o 413/95,8 ja 9 kohta. (3) Tukea myönnetään vähintään 3 ha:lle. Huomiot: Neuvosto myönsi Suomelle 54 750 tonnin tärkkelyspeninakiintiön (asetus (EY) N:o 1863/95, 17. 7. 19957), josta 61,4 prosenttia tuotetaan pohjoisilla alueilla. Komissio valmistelee parhaillaan päätöksen 95/196/EY muutosta, jolla tärkkelystuotannon enimmäismääräksi vahvistetaan 33 560 tonnia, josta 24 160 tonnia koskee osa-aluetta Cl ja 9 400 tonnia osa-aluetta C2. Kokonaistuki kasvaa 3,1 miljoonaan markkaan. Tämä muutoksen seurauksena tuotannon tai tuen viitemäärät eivät ylity. n) Vh>t ja muut peltokasvit Pohjoisten vyöhykkeiden 58 120 tilaa (58 %) kattavat 51 prosenttia Suomen viljelymaista. Taulukko 16 Viljelyala (ha) Tuotanto (t) C1 C2 Osa-alue C3 C2-pohJ. C4 Yhteensä vuosi 1995 286. 780 224. 425 238. 100 176. 344 20. 720 12. 562 12. 600 7. 752 100 117 557. 700 421. 200 900. 400 706. 811 717. 800 521. 480 52. 500 31. 633 32. 500 19. 696 0 266 1. 703. 200 1. 279. 886 Vertailukauden aikana 1995 Vertailukauden aikana 1995 Viljelykasvien mukaisesti jaoteltuna tilanne on seuraavanlainen: nl) Ohra, kaura ja seosviljat Näiden tuotteiden viljelyalasta 46,6 prosenttia sijaitsee pohjoisilla alueilla. Tämä vastaa 44,2 prosenttia Suomen tuotannosta. Vuonna 1995 osa-alueilla C2/C2-pohjoinen, C3 ja C4 maksettiin pelkästään yleistä tukea, jonka määrä oli vastaavasti 200,400 ja 800 FIM/ha. EYVL N:o L 179,29. 7. 1995, s. 1 16 Taulukko17 Viljelyala (ha) Toteutunut tuotanto (t) Yksikkötuki 1995 (FIM/ha) Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) Vertailukauden aikana 1995 Vertailukauden aikana 1995 Sallittuja sovellettu Sallittu Maksettu (1)(2) (1) Valtioneuvoston pflfltös N:o 413/95,9 kohta. '(2) Tukea myönnetään vähintään 3 ha:lle. C1 C2 C2-pohj. C3 Osa-alue 248. 000 204. 218 227. 050 171. 521 809. 400 663. 445 680. 000 510. 946 19. 900 12. 297 52. 000 31. 289 12. 600 7. 719 32. 000 19. 652 vuosi 1995 Yhteensä 507. 650 395. 870 1. 573. 000 1. 225. 598 C4 100 115 0 266 0 0,0' 0,0 0+200' 45,4' 34,30' 0+200' 4,0' 2,46' 0+400' 5,0 3 ,09 0+800' 0 , 1' 0,09 54,5' 39,94' Huomiot: Vuonna 1995 sekä tuotannon että tuen taso olivat alhaisemmat kuin vertailukauden aikana. n2) Muut viljat ja peltokasvit Vuonna 1995 osa-alueilla C2 ja C2-pohjoinen myönnettiin ainoastaan 200 FIM/ha suuruista yleistä tukea. Pohjoisten alueiden tuotannon osuus on 7,5 prosenttia Suomen tuotannosta. Taulukko 18 Viljelyala (ha) Tuotanto (t) Yksikkötuki 1995 (FIM/NY) Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) Vertailukauden aikana 1995 Sallittu 1995 Sallittuja sovellettu Sallittu Sovellettu (1)(2) C1 38. 780 20. 207 91. 400 43. 366 C2 10. 450 4. 823 37. 800 10. 534 Osa-alue C2-pohJ. 820 265 500 344 0 0,0' 0 0+200' 2,1" 0,97' 0+200' 0 ,1 0,05 C3 0 33 500 44 _ - - C4 0 2 0 0 _ - - vuosi 1995 Yhteensä 50. 050 25. 330 129. 200 54. 288 2 , 2' 1 ,02' (1) Valtioneuvoston päätös N:o 413/95. 9 kohta. '(2) Tukea myönnetään vähintään 3 ha:lle. Huomiot: Vuonna 1995 sekä tuotannon että tuen taso olivat alhaisemmat kuin vertailukauden aikana. o) Vihannekset, kukat ja kasvit kasvihuoneissa Pohjoisten alueiden kasvihuonetuotanto edustaa 53,3 prosenttia kansallisesta tuotannosta. Tukea myönnetään pääasiassa tomaattien, kurkkujen, salaatin, tillin, persiljan, etikkakurkkujen, kaalin, paprikan, leikkokukkien, vihannesten ja lehtikasvien viljelyyn. Vuonna 1995 kyseiset kasvit saivat yksinomaan siirtymäkauden alenevia tukia. Tuoteluokittani jaoteltuna tilanne on seuraavanlainen: 17 o i) Vihannekset Taulukko 19 Viljely-ala (ha) Toteutunut tuotanto (t) Yksikkötuki 1995 (FIM/ha) Kokonaistuki milj. FIM Vertailukauden aikana 1995 Vertailukauden aikana 1995 Sallittuja sovellettu Sallittu Sovellettu (1) (1) Valtioneuvoston päätös N:o 413/95,11 kohta. o2) Kukat ja kasvit Taulukko 20 Viljelyala (ha) Toteutunut tuotanto (1) Yksikkötuki 1995 (FIM/m*) Kokonaistuki milj. FIM Vertailukauden aikana 1995 Vertailukauden aikana 1995 Vertailukauden aikana ja 1995 Vertailukauden aikana 1995(2) (1) miljoonaa kappaletta (2) Valtioneuvoston päätös N:o 413/95,11 kohta. C1 C2 C2-pohj. C3 C4 Yhteensä Osa-alue vuosi 1995 116 121 ,4 29 25,9 1 ,1' 1. 3 1. 1' 0,7 0. 6' 0,5 148 149 41. 000 25. 190 10. 000 4. 739 0 0 0 0 0 0 400 236 0 0 0 400 98 0 0 0 200 92 0 0 0 52. 000 30. 355 0 0 0 Osa-alue vuosi 1995 C1 C2 C2-pohj. C3 C4 Yhteensä 26,7' 26,1 20 18. 9 O 10,0 n 4,4 2,6' 2 ,2 n 0. 61 5 ,2' 4. 2 0,6' 0. 6 55 52 n 0,9 n 0. 0 60 16. 08 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Huomiot: Vuonna 1995 ei maksettu tukea. Tuotanto ei ylittynyt. p) Avomaavihannekset Pohjoisten alueiden 733 tilan tuotannon osuus on 24,5 prosenttia Suomen kokonaistuotannosta. Taulukko 21 Vertailukauden aikana 1995 Vertailukauden aikana 1995 Sallittuja sovellettu Sallittu Sovellettu (1) Viljelyala (ha) Tuotanto (t) Yksikkötuki 1995 (FIM/ha) Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) (1 ) Valtioneuvoston pftBtos N:o 413/95,6 Ja 9 kohta. (2) Tukea myönnetään vähintään 1,5 ha:lle. Osa-alue C2-pohJ. C3 C4 Yhteensä vuosi 1995 C1 1. 285 1. 402 ,6 C2 678 558 52 55. 8 39. 000 39. 908 20. 000 16. 318 1. 600 1. 943 68 67 2. 000 2. 154 2 1 60 52 2. 085 2. 084 ,4 62. 660 60. 375 0 0,0' 0+200' 0,1' 0+200' 0. 0' 0+400 0,0' 0+800 0,0' 0,2' 18 Huomiot: Tuotanto tai sallittu tuki eivät kasvaneet. Päätöksen 95/196/EY 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti Suomi toimitti komissiolle vuoden 1995 osalta hedelmien ja vihannesten kotimarkkinoilla todettuja tuottajahintoja koskevat tiedot, jotta komissio voisi tarkastella, onko päätöstä 95/196/EY syytä tarkistaa kyseisen päätöksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos kokonaistuen todetaan olevan suurempi kuin vertailukaudella (katso V luku). q) Qmsnal Pohjoisilla vyöhykkeillä viljellään niukasti omenapuita (noin 10 hehtaaria). Viljelyalan osuus on 2,7 prosenttia ja tuottajia on 19. Tätä viljelyalaa ei ole liitetty muiden vihannesten ja hedelmien viljelyalaan, koska myönnetyn tuen taso on erilainen. Taulukko 22 Viljelyala (ha) Tuotanto (t) Vertailukauden aikana 1995 Vertailukauden aikana 1995 Sallittuja sovellettu Sallittu Maksettu (1) Yksikkötuki 1995 (FIM/ha) Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) (1) Valtioneuvoston päätös N:o 413/95. 8 ja 9 kohta. C1 C2 C2-pohj. C3 C4 Yhteensä Osa-alue vuosi 1995 5 3,7 50 18 0 0 0 5 6,3 50 40 0 0 0 0 0+200" 0+200' 0 ,001' 0 ,001' 0 ,0. 0 ,0002' 0 0 0 0 0 0. 0 0 0 0 10 10 100 58 0 ,001' 0 ,001' Huomiot: Vuonna 1995 tuotannon tai tuen ei todettu kasvaneen. r) Puutarhatuotannon varastointituki Taulukko 23 Varastoidut määrät (m») 1995 Yksikkötuki 1995 FIM/mVvuoal Kokonaistuki 1995 ('milj. FIM) Lämpötilaa valvotaan Lämpötilaa el valvota Lämpötilaa valvotaan LimpUUaa ai valvota Sallittu ja sovellettu Sallittuja sovellettu Sallittu Maksettu Osa-alue vuosi 19 C1 C2 C2-pohj. C3 C4 Yhteensä 51. 398 13. 971 120 120 120 120 120 120 80 80 80 80 80 80 15,0' 5,65(1) (1) keskimäärin 86 FIM/m» Huomiot: Sallittua enimmäismäärää noudatettiin. 19 s) Hehtaarimaksu käytetystä maatalousmaasta (laitumet, kesannointi jne. ) Taulukko 26 Käytetty m a a t a l o u s m aa y h t e e n sä (ha) Sallittu Vilieltv C1 5 3 5. 2 25 4 5 9. 0 98 C2 6 4 6. 3 88 5 3 4. 8 46 O s a - a l ue C 2 - p o h J. 8 1. 6 44 5 5. 0 91 C3 1 3 4. 1 38 6 9. 0 47 C4 19. 715 8. 905 v u o si 1995 Y h t e e n sl 1. 417. 140 1. 127. 887 Huomiot: Pinta-alan enimmäismäärää ja sallitun tuen tasoa ei ylitetty. 3. Nuoret viljelijät Jotta nuoret jatkaisivat maatalouselinkeinon harjoittamista Suomen pohjoisilla alueilla, Suomen viranomaiset päättivät maksaa 200 FIM/ha suuruista tukea osa- alueilla C1-C4. Nuorten viljelijöiden viljelyalaksi arvioitiin noin 400 000 hehtaaria. Tukea maksetaan, jos viljellyn maatalousmaan pinta-ala on vähintään 3 hehtaaria. Kesannointijärjestelmissä oleva maatalousmaa lasketaan viljellyksi. Taulukko 25 Vertailu kausi Toteutunut 1995 Yksikkötuki FIM/ha Kokonaistuki milj. FIM Viljelyala, (ha) Tilojen määrä Yksikkötuki FIM/ha(1) Kokonaistuki, (milj. FIM) C1 200 n 183. 205 8. 292 200 36 ,64' C2 200 n 231. 779 9. 945 200 46 ,36' Osa-alue C2-pohj. 200 n 22. 567 1. 157 200 C3 200 n 30. 124 1. 598 200 vuosi 1995 Yhteensä milj. 80 471. 136 21. 257 C4 200 C> 3. 461 265 200 4 , 5 1' 6,02 0 69 94 ,22' (1) Valtioneuvoston päätös N:o 413/95,10 artikla. Vuonna 1995 nuorten viljelijöiden viljelyala oli 17,8 prosenttia sallittua enimmäismäärää suurempi. Tähän liittyi myös myönnetyn tuen kasvaminen suhteellisesti, minkä vuoksi Suomen viranomaiset pyysivät kyseistä toimenpidettä koskevan tuen korottamista 94 miljoonaan markkaan vuodessa takautuvasti vuodesta 1995 alkaen. Komissio tarkastelee kyseistä pyyntöä, joka ei johda mihinkään tuotteeseen ennen liittymistä sovelletun tuen ylittymiseen. Se voitaneen ottaa huomioon päätöksen 95/196/EY muuttamisesta tehtävässä päätöksessä. 4. Laitumet, kesannointi ja ruokaperunat Laiduntamiseen, ruokaperunoiden tuotantoon tai kesannointiin käytettävälle maalle maksetaan pohjoisilla alueilla sovellettavaa yleistä tukea, jonka suuruus osa-alueilla C2 ja C2 pohjoinen on 200 FIM/ha, osa-alueella C3 400 FIM/ha ja osa-alueella C4 800 FIM/ha. 20 Taulukko 24 Viljelyala (ha) Yksikkötuki 1995 (FIM/ha) Kokonaistuki 1995 (milj. FIM) Vertailukauden aikana 1995 Sallittu Sovellettu (1) Sallittu Sovellettu (2) (1) Valtioneuvoston päätös N:o 413/95, 8 kohta. (2) Tukea myönnetään vähintään 3 ha:lle. C1 C2 | C2-pohj. C3 C4 Yhteensä Osa-alue vuosi 1995 242. 112 226. 069 0 0 0 0 404. 846 355. 549 200 200 81 , 1' 66,7 60. 868 42. 387 200 200 12 ,2' 7 ,5 121. 464 61. 126 400 400 19. 612 8. 784 800 800 849. 502 693. 915 4 8 ,5 23 ,2 15 ,7 6 ,6 157 ,4' 104 Huomiot: Tuen ja tuotannon sallittuja enimmäismääriä on noudatettu. 5. Muut tuet ja Muita porotaloudelle. Tukien suuruus on 22,7 miljoonaa markkaa vuodessa. Tällaisia tukia ei myönnetty vuonna 1995. koltansaamelaisille, luontaiselinkeinolle tukia maksetaan III. Vuonna 1995 myönnetyt pohjoiset tuet Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto vuonna 1995 sovelletuista pohjoisen tuista. Taulukko 27 yhteenveto Vuonna 1995 sovellettu pohjoinen tuki Tuote Osa-alue C1 C2 C2-pohJ. C3 C4 Yhteensä sheet 25 milj. FIM Sallittu kokonaistuki Eläintuotanto Emolehmät Sonnit Teurashiehot Uuhet-vuohet Siat Siipikarja Hevoset Porot Maito (1) Maidon ja lihan kuljetus (2) Yhteensä 1 Kasvituotanto Sokerijuurikkaat Tärkkelysperunat (3) Ohra, kaura, seosviljat Muut viljat ja peltokasvit Vihannekset, kukat ja kasvit kasvihuoneissa Avomaavihannekset Omenat Varastointituki Maksu käytetyn maatalousmaan ha kohden (laitumet, kesannot jne. ) Nuoret viljelijät (4) Muut tuet (5) Yhteensä 2 YHTEENSÄ KAIKKIAAN (1) 12,5 mii). FIM palautetaan. (2) Josta 0,7 miljoonaa lihankuljetuksiin. (3) Asetuksesta (ETY) N. o 1663/95 johtuva ylitys. (4) Ylitystä selvitetään. (5) Ei sovellettu vuonna 1995. 0 , 60 16,7 4 , 52 1 ,20 0 0 0 0 1 ,00 33 ,4 8 , 89 1 ,3 0 0 0 0 0 ,30 6 , 00 1 ,64 0 , 40 1 ,3 0 ,3 0 0 88,054 162,155 30 ,596 0 0 0 111 ,074 206 ,745 40 ,536 0 ,50 20 ,90 3 , 50 1 ,80 1 ,3 0 ,20 0 9 ,04 109 ,288 8 ,3 154 ,828 0 ,10 3 , 10 0 ,64 0 , 80 0 ,00 0 ,00 0 2 0 ,1 25 ,553 1 ,30 51 ,593 1 ,60 1 ,60 0 0 0 0 0 0 36 ,64 0 ,1 1 ,00 34 ,3 0 ,97 0 0 0,001 0 ,01 0 2 ,46 0 ,05 0 0 0 ,000 3 , 09 0 ,09 0 0 0 0 0 0 6 6 ,7 46 ,36 7 ,5 4 ,51 2 3 ,2 6 , 02 6 ,6 0 , 69 2 , 50 80 ,10 19,19 5 ,6 2 ,50 0 ,50 0 2 9 , 14 415 ,646 9 ,6(3) 564 ,776 1 ,7 2 ,6 39 ,94 1 ,02 0 0 0 ,001 5 ,65 104 9 4 , 22 -249 ,131 813 ,907 3 ,4 115,1 31 ,8 7 ,0 3 ,1 0 ,8 0 36 ,6 4 0 3 ,1 1 3 ,5 614 ,4 2 1 ,9 5 4 ,5 2 ,2 0 0 0 0 ,001 15 157 ,4 80 2 2 ,7 3 3 5 ,9 9 5 0 ,3 IV. Hedelmien ja vihannesten hintojen kehitys Suomen viranomaiset ovat toimittaneet päätöksen 95/196/EY 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti tiedot kotimarkkinoilla todettujen tuottajahintojen tasosta. Kyseisistä tiedoista käy ilmi, että vuoden 1995 hinnat olivat (noin 18,9 prosenttia) alhaisemmat kuin vertailukauden aikana todetut hinnat ja ettei kokonaistuki ole kasvanut vertailukauden aikaiseen tukeen verrattuna. 21 V. Yhteisön tuet Vuonna 1995 pohjoisilla alueilla sovelletut yhteisön tuet (markkinatuki, hyvitykset ja maatalouden ympäristötoimenpiteet, katso seuraava taulukko) eivät ylitä minkään tuoteluokan kohdalla päätöksen 95/196/EY liitteessä VI vahvistettuja tukia. Taulukko 28 1. ELÄINTUOTTEET MlM C1 C2 Emolehmät Sennit Emolehmät Sonnit CZpohJ. Emolehmät Sonnit C3 C4 rtit Emolehmit Sonnit Emolehmflt Sonnit Emolehmflt Sonnit Markkinatuki (1) Aset. 805/fJja3Mt/92 Yhteensä milj. FIM 4. 93 45 ,070 50,927 5. 24 87. 040 93 ,432 0,41 9. 130 9 ,524 0,34 13,20 13 ,692 0. 03 1. 29 1 ,325 10,95 155 ,61 189 ,810 VMeeoM YM—naë V»ft#M# V i r t y n ** YMeensf C1-Q4 Lypsylehmflt. muut naudat Yhtamai nattfat C1-C4 C1-C4 Uuhet, vuohet (4) Hevoset (5) V M e e m ff 6. 95 175 ,76 (1) 199*: emolehmät 1 MS FM/elain (17S ecua/Main) »onnit: 680 FM/eNMn (120 ecuo/elaln) (2) 1 007 FIM/NY (3) «50 FIM/ha (4) uuhet, vuohet 24,2 eoua/eUHn (5) suomenhevoset Y h t e i s in tuet Luonnonhaittakorvaus (2) sflfldetty asetuksella 2321/91 Yhteensfl mill. Maatalouden ymptrlstatelmenelteat s I M e t ty asetuksella 2978792 Yhteensä milj. Yhteensfl kaikkiaan mllj. FIM en m»]. FIM 163 ,46 282 ,83 127 ,59 341 ,977 220 ,779 597 ,041. 31 ,55 24 ,628 65 ,702 44 ,31 5 ,84 527 ,99 5. 53 533. 51 34 ,569 92 ,501 4 ,559 11 ,724 412 ,145 1. 108 ,94$ 4. 294 416 ,44 16 ,774 f. f25 ,71 22 Markkinatuki Luonnonhaittakorvaus Yhteisön tuet Maatalouden y m p ä r i s t ö t o i m e n p i t e et Mue 2. Kssvituottoet A s et 1785/92 siedetty asetuksellaJ028/»1 » l a d e t ty asetuksella 2078/82 Yhteensä ml«. Yhteensd mllj. Yhteensä m»}. Yhteensä kaikkiaan mllj. FIM CI C2 VrBabmwnv«altfka>vlt -Ohra, koura Ja teotvejat - Vehnl. mi», malaiohra Ja muut petktkatvt • Ohca. kaura Ji teetvSjat - Vehnl, ruto. malaaahrala muut peRokatvk C2 pohJoJ. -Ohra, kaura Ja eeoevsjot - Vehnl, rua. maUeohr» i» muut peltokasvi CJ - Ohra, kaura Ja atotvSjat - Vehnl, rui», mataeohra Ja muut peltokasvi m. - Ohra, kaura Ja seosvsjat • Vehnl, ruk, maiaaohra Ja muut pettokatvk Yhteen»! VMeertal Vhteansf VMeenal MuufvrV»r>*asv« Yhttnti ci C2 C1-C4 C1-C4 C1-C4 C1-C4 C1-C4 - Tärkkelysperunat -Tlrkketyaperunat SolutfluuriMuMt •omtnat - mttSeVntijit UuutvOhiyk—vn Yhtmn§al KAIKKIAAN YHTEINSA 1 7 7 ,6 2 6 , 12 203 ,62 1 2 0 , 30 6 , 26 «25 ,55 8 ,5 0 , 20 8 , 70 5. 20 5 ,2 311 ,50 31 ,57 ,07 343 11 ,4 4 ,7 3 5 0 , 17 6 3 4 , 93 (S) Josta SM. 3S5 mr|. FIM JtoonvaKMa Ja 339,02 m% FM EMOTR:* (7) Joeta 290,63 ml|. FIM JtMnvaUoka Ja 290,62 mq. FIM EMOTfteta 229 ,542 05 ,056 52S ,218 172 ,302 54 ,269 352 ,141 11 ,94 3 ,762 24 ,402 7. 136 2 ,240 14 ,565 420 ,92 155 ,356 919 ,346 4. 2 50 1 ,843 3. 3 48 2 , 0 00 6 0 , 3 00 4 0 2. 7 68 1. 026. 276(6) 3. 3 24 1 ,430 2. 7 71 1 ,636 «64 ,526 680 ,067(7) 1 8. 0 83 7. 0 82 6 , 1 10 3 , 7 37 6 0. 3 00 «. 016 ,466 2. 142 ,176 VI. Pohjoisten alueiden sosiaalis-taloudellinen kehitys vuonna 1995 ja pohjoisten tukien vaikutus 1. Pohjoisten alueiden taloudellinen kehitys Pohjoisten alueiden taloudellista kehitystä ensimmäisen soveltamisvuoden aikana ei ole mahdollista arvioida. Tässä kertomuksessa tarkastellaankin pääasiassa tuotantolukuja ja vuonna 1995 maksetun tuen kokonaismäärää vertailukauden aikaisiin, pohjoisen tuesta tehdyssä päätöksessä vahvistettinhin tukiin verrattuna. tulokset sekä Maatalousalan taloudellisista suuntauksista saa tarkemman kuvan, kun vuoden liittymisen jälkeen harjoitetun 1995 tilastot, mukautusten maatalouden ja puutarhaviljelyn seurannan anti julkaistaan. Tästä syystä maa- ja metsätalousministeriö 1994 käyttöön MATEUS-nimisen tutkimusohjelman. Yksi sen tärkeimmistä tehtävistä on antaa tietoja Euroopan unioniin liittymisestä seuranneista taloudellisista vaikutuksista. MATEUS- ohjelman avulla tutkitaan muun muassa seuraavia seikkoja: otti vuonna EU:hun liittymisen vuoksi Suomen maatalouteen vuosina 1995-1997 tehtävät mukautukset, hintakehityksen seuranta, puutarhaviljelyn tukijärjestelmän vaikutukset ja vuosina 1995-1996 tehdyt mukautukset, 23 maatalouden mukauttaminen YMPraan, hittymisen vaikutus maatalousalueisiin, joilla harjoitetaan tuotantoa, tietynlaista rehuntuotannon merkitys alueen kehittämistoimet, syrjäisyys huomioon ottaen ja maaseudun elinolojen kehittyminen, jollei EU:sta johtuvia mukautuksia otetaan huomioon, maanviljelijöiden osuus Suomen maatalouden ympäristöohjelmassa, viljelijöiden osallistumispäätökseen vaikuttaneet syyt ja näiden profiili, Suomen maatalouden ympäristöohjelman vaikutusten seuranta. 2. Sosiaalis-taloudellinen tilanne ja suuntaukset Seuraava taulukko sisältää joitakin sosiaalis-taloudellisia osoittimia, jotka kuvaavat Suomen pohjoisten alueiden tilannetta ja niillä vallitsevia suuntauksia. Taulukko 29 Osoitin Pohjoinen alue Suomi Koko alue Maaseutualue Asukasluku 31. 12. 95 ( x 1000 asukasta) muutos 1970-95 ( x 1000 asukasta) arvioi 995-2030 ( x 1000 asukasta) asukastiheys 31. 12. 95 as/km2 Nettomuutto 1993 ( x 1000 asukasta) Nettomuutto 1994 ( x 1000 asukasta) Nettomuutto 1995 ( x 1000 asukasta) Kuntien infrastruktuureista hyötyvän väestön osuus 31. 12. 85% 31. 12. 95% Yli 64-vuotiaan väestön osuus vuoden 1995 väestöön verrattuna (%) Työttömyystaso1995 (%) Maa- ja metsätalouden työllisyys: 1980 1993 muutos (%) Muiden alojen työllisyys: 1980 1993 muutos (%) 2. 031 + 65 -87 7 -1 -6 -7 6 6% 71 % 1 5% 2 2% 1. 141 -115 -108 5 -2 -7 -9 5 0% 5 6% 1 7% 21 % 5. 117 + 518 - 22 15 + 8 + 3 + 3 7 6% 8 0% 1 4% 2 0% 178. 507 102. 086 159. 815 91. 567 279. 175 162. 181 - 42 ,8% - 42 ,7% -41 ,9% 687. 322 576. 759 - 1 4 ,6 339. 260 284. 404 -16 ,2 1. 942. 964 1. 715. 540 -11 ,7 24 Pohjoisilta alueilta Suomen eteläosaan suuntautuva muuttoliike on jatkunut viime vuosina (-14 000 asukasta vuosina 1993-1995). Tällainen kehitys on ollut erityisen merkittävä maatalousvaltaisilla alueilla (-18 000 asukasta vuosina 1993- seuraavien 1995). Tämän vuosikymmenten ajan (-87 000 asukasta vuosina 1995-2030; kansalliset tilastot 1995). Vuonna 1995 pohjoisten alueiden työttömyysastekin (22 %) oli maan keskiarvoa (20 %) suurempi. kehityssuuntauksen ennustetaan jatkuvan 3. Maatilojen nykytilanne ja kehitysnäkymät Vuonna 1995 pohjoisilla alueilla oli 61 743 maatilaa (9 prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuonna; katso taulukko 30). Tilaluku aleni eniten nautakarja- ja siipikarja-aloilla. Taulukko 30 Pohjoisten alueiden tiiatyyppi: • lypsylehmät • naudat - siat • munat ja siipikarja • vilja • muut Yhteensä Suomen maatilat Tilojen lukumäärä Ero 94-95 1994 1995 tiloja % 26. 155 7. 505 3. 085 1. 055 12. 007 17. 995 67. 802 24. 232 6. 569 2. 921 923 10. 753 16. 345 61. 743 -1. 923 -936 -164 -132 -1. 254 -1. 650 - 6. 059 - 7 ,4 -12 ,5 -5 ,3 -12 ,5 -10 ,4 - 9 ,2 •8 ,9 114. 472 104. 555 -9. 917 - 8 ,7 On esitetty arvio, että vuoteen 2000 mennessä vähintään viiden hehtaarin suuruisista tiloista toimintansa lopettaa 25 prosenttia. 4. Pohjoisten tukien vaikutus Perustuotanto on edelleen tärkeä pohjoisten alueiden työllisyydelle. Erityisen tärkeää on myös saada korvattua maataloudessa menetetyt työpaikat luomalla työpaikkoja muille talouselämän aloille. Pohjoisten alueiden kunnissa vuosina 1980-1994 maatalousalalla menetetyistä työpaikoista ainoastaan 6 prosenttia voitiin korvata muilla aloilla syntyneillä työpaikoilla. Tämä osoittaa, että pohjoisen tuki (ja muut tuet) on erityisen tärkeä väestön säilyttämiseksi maaseudulla. Jos maatalouselinkeino ei säilyisi, alueelle olisi hyvin vaikeaa luoda vaihtoehtoisia työpaikkoj a. VII. Ympäristön suojeluun ja maaseudun säilyttämiseen myönnettyjen tukien vaikutukset (liittymissopimuksen 142 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta) 25 Suomen pohjoisilla alueilla sekä muualla maassa sovelletaan ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2078/92 mukaista maatalouden ympäristöohjelmaa. Liittymisasiakirjan 142 artiklan mukaisesti yksi pohjoisten alueiden tukien tavoitteista on ympäristön suojelu ja maaseudun säilyttäminen. Tämä on myös yksi Suomen maatalouspolitiikan päätavoitteista. Ennen EU:hun liittymistä tämän politiikan tavoitteena oli säilyttää sekä maataloustuotanto että väestö maaseudulla ja erityisesti maan pohjoisilla alueilla. Maataloustuet porrastettiin luonnonhaittojen vakavuuden mukaan. Liittymissopimuksen 142 artiklassa esitetyn politiikan tavoitteet ovat samat. Pohjoisten lyhyestä tukien kasvukaudesta ja alhaisesta tuotantotasosta johtuvat suuret tuotantokustannukset. Tuet porrastetaan kunkin alueen erityisedellytysten perusteella. Tukeen oikeutetut tuotannon enimmäismäärät on vahvistettu osa-aluekohtaisesti, jotta vältyttäisiin tuotannon siirtymiseltä enemmän tukea saaville alueille. Alueelliset enimmäismäärät ja kiintiöt estävät osa-alueiden tuotannon kasvun, sillä tukeen oikeuttamaton tuotanto on täysin kannattamatonta eivätkä tuet ole yhteydessä tuotantomäärään. tavoitteena on korvata Seuraavassa taulukossa annetaan yleiskatsaus Suomessa osa-alueittain viljellyistä pinta-aloista. Taulukko 31 Osa-alue Tilojen lukumäärä C4 C3 C2-pohjoinen C2 C1 yhteensä 1 B A Yhteensä 2 KAIKKIAAN YHTEENSÄ 720 4. 095 3. 116 26. 303 23. 886 58. 120 29. 715 12. 475 42. 190 100. 310 Viljely ala ha 8. 905 69. 047 55. 091 534. 846 459. 998 1. 127. 887 690. 478 380. 138 1. 070. 616 2. 198. 504 ha/ tila Osa-alueen pinta-ala km* Viljelyalan osuus (%) 12 ,37 16 ,86 17 ,68 20 ,23 19 ,26 19 ,41 23 ,24 30 ,47 25 ,38 21 ,92 71. 393 64. 779 24. 290 67. 788 48. 866 227. 115 47. 071 13. 518 60. 589 337. 704 0 ,1 1 ,1 2 ,3 7 ,9 9 ,4 4 ,1 14 ,7 28 ,1 17 ,7 6 ,5 Pohjoista tukea koskevat edellytykset ja rajoitukset estävät karjankasvatuksen muuttamisen tai kasvituotannon tehostamisen sellaiseen suuntaan, joka saataisi vaikuttaa ympäristöön tavalla. Yhteenvetona tai maaseutuun epätoivottavalla todettakoon, että pohjoinen tuki on tärkeää maaseudun ja luonnonympäristön säilymisen kannalta ja estää kohtuuttoman metsittämisen. VIII. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS) Kuten muidenkin maanviljelijöille maksettavien tukien osalta, pohjoisten tukien hallinnosta ja seurannasta huolehditaan Suomessa toimivan tietoverkon kautta. Tietoverkkoon kuuluu kansalliselle ja alueelliselle tasolle keskitetty järjestelmä sekä kunnalliselle tasolle hajautettu järjestelmä. 26 Hajautetun järjestelmän kautta saadaan tietoja maanviljelijöille maksettavista yleisimmistä tukimuodoista, joita ovat viljelyaloihin ja karjaan perustuvat kansalliset tuet, YMP:n tuet, tuet karjankasvatukselle (nautoja, emolehmiä sekä lampaita ja vuohia koskevat palkkiot), maatalouden ympäristötukien perustuki ja luonnonhaitta korvaukset. Keskitetyn järjestelmän kautta hallinnoidaan tiettyjä harvinaisempia tukijärjestelmiä, kuten maatalouden ympäristötuen lisätuki, metsittäminen, kuivarehut, pellava ja hamppu sekä rakennetuet. Maa- ja metsätalousministeriön keskusjärjestelmän avulla huolehditaan kirjanpidosta, tilastoinnista ja markkinoista. Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän osajärjestelmien avulla varmistetaan tukien hallinnointi, muu kuin elintarviketuotanto (non food -tuotanto) sekä kiintiöiden hallinnointi ja seuranta. Maanviljelijät esittävät tukihakemukset 455 kuntaan perustetun hajautetun tietojärjestelmän välityksellä. Järjestelmä sisältää tietoja maatiloista ja sen avulla käsitellään tukihakemukset, lasketaan tuet ja siirretään tiedot keskusjärjestelmään, jonka avulla tehdään tarvittavat tarkastukset, valitaan tarkastettavat tuensaajat ja raportoidaan EU. lle. Vuonna 1995 kaikkiin tuotantotyyppeihin kohdistettiin yhteensä 11 527 tarkastusta (13,2 % tukihakemuksista). 65 prosenttia tarkastuksista suoritettiin pohjoisilla alueilla. Koko maan tarkastuksista 45,2 prosenttia koski kasvituotantoa. Kaikkia tukimuotoja tarkasteltaessa pohjoisilla alueilla todettiin sääntöjenvastaisuuksia ja määrättiin seuraamuksia 438 tapauksessa (4,9 % tarkastetuista tapauksista). IX. Suomen viranomaisten esittämät pyynnöt Suomen viranomaiset esittivät 5. joulukuuta 1995 ja 5. maaliskuuta 1996 pyyntöjä, joita täydennettiin tämän jälkeen 7. , 15. ja 25. lokakuuta 1996 ja 19. marraskuuta 1996. Kyseiset ehdotukset koskivat seuraavia seikkoja: 1. Päätöksen 95/196/EY muuttamista koskevat pyynnöt (a) Päätöksen 95/196/EY 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun lehmänmaitoa koskevan pohjoisen tuen rajoittaminen asetuksen (ETY) N:o 3950/928 4 artiklan mukaisesti myönnettyyn viitemäärään sen jälkeen, kun käyttämättä jääneet viitemäärät on jaettu uudelleen mainitun asetuksen 2 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti; (b) Maidon kokonaistuen korottaminen, koska osa-alueeseen C3 kuuluvien vyöhykkeiden P1-P4 välisestä jakautumisesta on esitetty tarkempi arvio; (c) Tukeen oikeutetun maitomäärän ja tuen kokonaismäärän korottaminen osa- alueilla C1-C3, jotta vuosina 1995 ja 1996 myönnetty SLOM-määrä voitaisiin ottaa huomioon; EYVLN:oL 405,28. 12. 1992, s. 1 27 (d) Vertailukauden aikana tuotettujen siipikarjanlihan ja munien määrien muuttaminen tuen kokonaismäärän mukauttaminen ja päätöksen 95/196/EY liitteiden muuttaminen siten, että toisaalta munien tuotantoon tarkoitetut kanat, nuoret kanat ja poikaset ja toisaalta kananpojat, broilerit ja muu siipikarja ovat erotettavissa toisistaan; samaan aikaan todetun sekä (e) Varastointituen myöntäminen vuodesta 1997 alkaen metsämarjoille ja metsäsienille. Tuen enimmäismäärä: 2 miljoonaa markkaa vuodessa; (f) Nuoria viljelijöitä koskevan kokonaistuen korottaminen (94 miljoonaa markkaa vuodessa nykyisten 80 miljoonan markan sijaan); (g) Tärkkelysperunoiden määrän ja niitä koskevan pohjoisen tuen korottaminen, koska Suomelle myönnettyä perunatärkkelysmäärää on korotettu. 2. Pääasiassa alueellisten tilastojen epätarkkuudesta ja puutteista johtuvat liitteiden II-VI teknisiä mukautuksia koskevat päätöksen 95/196/EY ehdotukset Näihin liittyy: - siipikarjanliha lehmänmaidon SLOM-kiintiö tärkkelysperunoiden tuotanto - maidontuotannon enimmäismäärä j a -tuki - nuorten vilj elij öiden tuki - maatalouden ympäristötuet tärkkelysperunoille ja sokerijuurikkaille - laitumeksi, ruokaperunoiden tuotantoon ja kesannointiin tarkoitettu pinta-ala - muita viljoja ja peltokasveja koskeva yksikkötuki vuodesta 2000 alkaen: 800 markkaa hehtaaria kohden nykyisten 600 markan sijaan (lyöntivirheestä johtuva korjaus) päätöksen 95/196/EY liitteessä VI määrättyjen määrien mukauttaminen tärkkelysperunoita ja sokerijuurikasta koskevien yhteisön tukien osalta Suomen viranomaisten hyväksyttyä maatalouden ympäristöohjelman syksyllä 1995. 28 3. Muut pyynnöt Sallitun tuotannon enimmäismäärän ylittymisen vuoksi vuonna 1996 määrätyn uuhien ja vuonien tuen alennuksen soveltamatta jättäminen, sillä tämä vaikuttaisi epäsuotuisasti kyseisen alan tuotantoon ottaen huomioon lampaanlihan erittäin alhaiset hinnat Suomessa. Pyyntöä perustellaan sillä, että tukeen oikeutettujen eläinten lukumäärä on päätöksessä 95/196/EY vahvistettua rajaa pienempi ja että vuonna 1996 kansallisena valuuttana ilmoitetun yhteisön tuen alennus on suurempi kuin sallitun enimmäismäärän ylittymisestä johtuva alennus. X. Komission päätöksen 95/196/EY täytäntöönpanoa koskevat hallinnolliset asiakirjat 1. Valtioneuvoston päätös N:o 413/95, tehty 23 päivänä maaliskuuta 1995, maa- ja puutarhatalouden harjoittajille maksettavasta pohjoisesta tuesta (sellaisena kuin se on muutettuna päätöksillä N:o 1006/96,1435/95 ja 225/96) 2. Maa- ja metsätalousministeriön päätös N:o 31/96, tehty 18 päivänä tammikuuta 1996, vuodelta 1995 maksettavan pinta-alalisän jakoyksikön suuruudesta 3. Maa- ja metsätalousministeriön päätös N:o 32/96, tehty 24 päivänä tammikuuta täytäntöönpanosta tuotantotuen 1996, kananmunantuotannolle maksettavan vuodelta 1995 4. Valtioneuvoston päätös N:o 223/96, tehty 28 päivänä maaliskuuta 1996, emolehmien lisäpalkkiosta vuodelle 1995 5. Valtioneuvoston päätös N:o 376/96, tehty 30 päivänä toukokuuta 1996, vuoden 1995 puutarhatuotannon tuen jakoperusteista XI. Päätelmät Liittymisasiakirjan 142 artiklan mukaisesti komissio antoi 4. toukokuuta 1995 tekemällään päätöksellä 95/196/EY Suomelle luvan myöntää pitkäaikaisia kansallisia tukia 62. leveyspiirin pohjoispuolella sijaitsevilla maatalousalueilla ja tietyillä lähialueilla, joilla vallitsevat vastaavanlaiset maatalouden harjoittamisen erityisen vaikeaksi tekevät ilmasto-olosuhteet. Päätöksessään komissio: (a) määritti alueiden rajat ottaen huomioon alhaisen väestötiheyden, käytetyn maatalousmaan osuuden kokonaispinta-alasta ja ihmisravinnoksi tarkoitettujen peltokasvien viljelyyn varatun maatalousmaan osuuden käytetystä viljelypinta- alasta, ja 29 (b) vahvisti toisaalta yksikkötuet ja kokonaistukien enimmäismäärät ottaen huomioon ennen liittymistä EU:ssa ja Suomessa noudatettujen hintojen eron, liittymisasiakirjan 138 artiklan mukaisesti sallitut alenevat kansalliset tuet ja yhteisön maatalouden ympäristötoimenpiteet) ja toisaalta tuotantotason, jota ei saa ylittää, jottei sallittua tukitasoa alenneta suhteellisesti seuraavana vuonna. luonnonhaittakorvaus, (markkinatuet, tuet Tässä kertomuksessa on käsitelty myönnettyjä lupia ja saavutettuja tuloksia. Kertomus on laadittu Suomen viranomaisten liittymisasiakirjan 143 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimittamien tietojen perusteella ja se on tarkoitus esittää neuvostolle. Kertomuksen perusteella voidaan todeta seuraavaa: 1. Useimpien pohjoista tukea saaneiden alojen osalta voidaan vahvistaa, ettei sallittua tuotannon tai tuen tasoa ylitetty vuonna 1995. - Tuotannon taso ylittyi seuraavilla aloilla: • • • hevoset, joille ei maksettu tukea vuonna 1995; siipikarja, jonka osalta tuotannon todettiin ylittyneen ja vuonna 1996 sallittuun tukeen on sovellettava vuoden 1995 ylitykseen suhteutettua alennusta; uuhet ja vuohet, joiden osalta vuonna 1996 sallittuun tukeen ei sovelleta vuonna 1995 todettuun ylitykseen suhteutettua alennusta, koska tuotannon ylittymisestä johtuva tuen alennus korvautuu kansallisena valuuttana ilmoitettujen yhteisön tukien laskulla. - Maidon sallittu kokonaistuki ylittyi, vaikka sallittua kokonaistuotantoa ei ylitetty. Kyseinen ylitys johtuu siitä, että tiettyjen osa-alueen C3 osa- vyöhykkeiden ja osa-alueiden C2 ja C2-pohjoinen tuotanto on ollut vahvistettua suurempi. Suomen viranomaiset ovat soveltaneet vuonna 1996 myönnettyyn tukeen yleistä alennusta vuonna 1995 aiheettomasti maksettujen määrien takaisin saamiseksi. - Tärkkelysperunoiden sallittu tuotanto ja tuen enimmäismäärä ylitettiin perustellusti, koska neuvosto korotti Suomen perunatärkkelyskiintiötä (asetus (EY) N:o 1863/95). 2. Lukuun ottamatta koltansaamelaisia, luontaiselinkeinoja ja porotaloutta koskevia tukia, vuonna 1995 sovellettiin kaikkia tukia. 3. Vuonna 1995 vihannesten tuottajahinnat olivat Suomessa alhaisemmat kuin yhteisössä. Sen vuoksi kyseisten tuotteiden pohjoista tukea ei ole tarpeen vähentää. 4. Tuotekohtaiset yhteisötuet ja (markkinatuet, maatalouden ympäristötoimenpiteet) olivat alhaisemmat kuin sallittua pohjoista tukea vahvistettaessa huomioon otettu taso. Tästä syystä niiden soveltaminen ei johtanut ennen liittymistä sovelletun tuen ylittymiseen. luonnonhaittakorvaukset 30 5. Jäsenvaltion suorittamat tarkastukset osoittavat, että tukea on sovellettu moitteettomasti. 6. Myönnetyt tuet ovat ja maaseudun säilyttämisen kannalta. Sen vuoksi ne ovat liittymisasiakirjan 142 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisia. tärkeitä ympäristön suojelun Edellä sanotun perusteella voidaan todeta, että yleisesti ottaen Suomen viranomaiset ovat soveltaneet pohjoisista tuista tehtyä päätöstä 95/196/EY moitteettomasti. Niissä harvoissa tapauksissa, joissa tuotanto tai sallittu tuki on ylitetty, tukea on vähennettävä komission päätöksen mukaisesti. Suomen viranomaiset ovat esittäneet päätökseen 95/196/EY muutoksia, joita komissio tarkastelee parhaillaan. 31 KARTTA No 1 iZ KARTTA No 2 33 KARTTA No 3 Osa-aLueet C4 ja C3 ^H LIITE 4 SUOMI - Pohjoinen alue -142 artikla Lääni Kokonaispinta- ala Maa-ala Väestö Tiheys Käytetty maatalousma a yhteensä Tukikelpoinen käytetty maatalousmaa, josta km2 km2 1990 h/km2 1990 ha ha % yhteensä 62 pohjoinen 3 perustetta täyttyvät Erillään Yhtenäinen alue UUDENMAAN TURUN JA PORIN AHVENANMAAN HÄMEEN KYMEN MIKKELIN POHJOIS-KARJALAN KUOPION KESKI-SUOMEN VAASAN OULUN LAPIN SUOMI 10. 254 22. 355 1. 553 20. 699 12. 708 19. 887 22. 355 20. 028 19. 212 26. 985 61. 880 99. 854 337. 770 9. 905 19. 958 1. 527 19. 230 10. 784 16. 346 17. 783 16. 509 16. 232 26. 018 56. 476 93. 058 303. 826 1. 248. 041 694. 407 24. 604 715. 340 342. 629 208. 225 176. 836 256. 781 252. 815 457. 557 439. 249 200. 694 5. 017. 178 IS* 221. 909 479. 533 13. 393 308. 304 163. 440 122. 286 119. 174 169. 550 121. 485 452. 403 302. 137 75. 330 2 548. 944 yhteensä 0 21. 690 0 35. 722 32. 173 98. 138 119. 170 169. 550 110. 823 452. 403 302. 137 75. 330 1 417. 140 126 35 16 37 32 13 10 16 16 18 8 2 17 0,0% 4,5% 0,0% 11,6% 19,7% 80,3% 100,0% 100,0% 91,2% 100,0% 100,0% 100,0% 55,6% 13. 981 33. 259 55. 382 119. 174 169. 550 98. 540 452. 403 302. 137 75. 330 1. 319. 756 2. 268 195 510 6. 346 7. 709 32. 173 42. 246 5. 937 8. 614 705 88. 065 LIITE 5 Pohjoinen tuki (artikla 142) SUOMI 1995 | 1996 1997 1998 1999 >2000 1995 1996 1997 1998 1999 >2000 Vuosi (milj. FIM) Vuosi (milj. ECU) -naudat:. emolehmät. sonnit > 6 kk. teurashiehot -maito - lampaat-vuohet -siat - siipikarja -hevoset -porot - maito- ja lihakuljetukset 3. 4 115. 1 31. 8 403 ,0 7 ,0 3 ,1 0 ,8 0 36 ,6 13 ,5 3 ,4 115 ,1 31 ,8 403 ,0 7 ,0 3 ,1 0 ,8 0 36 ,6 13 ,5 Yhteensä a 614 ,4 614 ,4 10 ,3 166 ,9 49 ,3 597 ,9 9 ,2 68 ,8 20 ,9 0 36 ,6 13 ,5 973 ,4 17 ,2 220 ,5 67 ,2 793 ,0 11 ,5 134 ,5 41 ,0 4 ,8 36 ,6 13 ,5 24 ,1 274 ,1 84 ,6 987 ,9 13 ,7 200 ,1 61. 0 9 ,0 36 ,6 13 ,5 31 ,0 326 ,4 102 ,0 1183 ,2 16 ,0 265 ,7 81 ,1 15 ,0 36 ,6 13 ,5 0 ,54 18 ,27 5 ,05 63 ,97 1 ,11 0 ,49 0 ,13 0 5 ,81 2 ,14 0 ,54 18 ,27 5 ,05 63 ,97 1 ,11 0 ,49 0 ,13 0 5 ,81 2. 14 1. 63 26 ,49 7 ,83 2 ,73 35 ,0 10 ,67 3,83 43 ,51 13 ,43 4 ,92 51 ,81 16 ,19 94 ,90 125 ,87 156 ,81 187 ,81 1 ,46 10. 92 3 ,32 0 5 ,81 2 ,14 1 ,83 21 ,35 6 ,51 0 ,76 5 ,81 2 ,14 2 ,17 31 ,76 9 ,68 1 ,43 5 ,81 2 ,14 2 ,54 | 42 ,17 12 ,87 2 ,38 5 , 81 2 ,14 1. 339 ,8 1. 704 ,6 2. 070 ,5 97 ,5 97 ,5 154. 50 212 ,67 270 ,57 328 ,65 54 ,5 54 ,5 54 ,3 i- viljat ja muut peltokasvit | |. ohra,kaura ja seosviljat. muut viljat ja peltokasvit jj- tärkkelysperunat I- sokerijuurikkaat B- kasvihuoneviljely E- avomaaviljely E- vihannesten varastointi 1- hehtaarimaksu käytetystä •maatalousmaasta - nuoret viljelijät Yhteensä b - tuki koltansaamelaisille, luontais elinkeinoille ja porotaloudelle KAIKKIAAN YHTEENSÄ 2 ,2 1 ,9 2 ,0 0 0. 2 15 ,0 157 ,4 80 ,0 313 ,2 22 ,7 950 ,3 2 ,2 1 ,9 2 ,0 0 0 ,2 15 ,0 157 ,4 80 ,0 313 ,2 22 ,7 950 ,3 9 ,3 2 ,5 3 ,4 9 ,2 2 ,1 15 ,0 157 ,4 80 ,0 333 ,4 54 ,5 16 ,4 3 ,1 4 ,8 51 ,4 3 ,1 15 ,0 157 ,4 80 ,0 385 ,7 54 ,5 23 ,5 3 ,7 6 ,2 99 ,0 3 ,9 15 ,0 157 ,4 80 ,0 445 ,3 54 ,5 30 ,9 4. 3 7 ,6 146 ,8 5 ,1 15 ,0 157 ,4 80 ,0 501 ,3 8 ,65 0 ,35 0 ,30 0 ,32 0 0 ,03 2 ,38 24 ,98 12 ,70 49 ,71 8 ,65 0 ,35 0 ,30 0 ,32 0 0 ,03 2 ,38 24 ,98 12 ,70 49 ,71 8. 65 1. 48 0 ,40 0 ,54 1 ,46 0 ,33 2 ,38 24 ,98 12 ,70 52 ,92 8 ,65 2 ,60 0 ,49 0 ,76 8 ,16 0 ,49 2 ,38 24 ,98 12 ,70 61 ,22 8 ,65 3 ,73 0 ,59 0 ,98 15 ,71 0 ,62 2 ,38 24 ,98 12 ,70 70 ,68 | fl 8 ,65 4 ,90 0 ,68 1 ,21 23 ,30 0 ,81 2 ,38 24 ,98 12 ,70 79 ,57 22 ,7 1. 329 ,5 22 ,7 1. 748 ,2 22 ,2 2. 172 ,6 22 ,2 2. 594 ,7 3 ,60 3 ,60 3 ,60 3 ,60 3 ,60 3 ,60 150 ,84 150 ,84 211 ,03 277 ,49 344 ,86 411 ,86 Tuen kehitys Suomen pohjoisilla tukialueilla KUVIO LIITE 6 7000 6000 5000 4196 o 4000 3000 2000 1000 B Hintatuki G Budjettitukj B Artiklojen 138-140 mukainen tuki S Artiklan 142 mukainen tuki • Markkinajärjestelmien ennakoitu tuki B Ennakoitu luonnonhaittakorvaus B Maatalouden ympäristötuen ennakoidut toimenpiteet jgjj flg3 J522 jgjj QSi B£3 ESI ES3 ESI £21 ES Tuki viitekaudella 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 >2002 (*) 1 vihreä ECU = 7,0207 FIM 1 budjetti ECU = 5,8163 FIM ISSN 1024-4492 KOM(97) 162 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 13 Luettelonumero : CB-CO-97-150-FI-C ISBN 92-78-18357-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 3*


title: QUESTION ECRITE no 1490/97 de Angela SIERRA GONZÁLEZ à la Commission. Protection des cétacés de Ténériffe et de La Gomera (îles Canaries)

eurovoc_concepts:
Canary Islands
marine life
marine mammal
protected area
protected species
protection of animal life
protection of animals
tourism

formats: html pdf print

text: C 82/8 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 17. 3. 98 (98/C 82/09) QUESTION E· CRITE E-1487/97 pose·e par Tony Cunningham (PSE) au Conseil (30 avril 1997) Objet: E· valuation de l(cid:146)action commune sur la lutte contre la traite des e(cid:136)tres humains Quelles mesures le Conseil compte-t-il prendre, a‘ court terme, afin de poursuivre les objectifs de·finis dans le cadre de l(cid:146)action commune sur la lutte contre la traite des e(cid:136)tres humains et l(cid:146)exploitation sexuelle des enfants, qui a e·te· lance·e le 24 fe·vrier 1997? Comment le Conseil envisage-t-il de mesurer l(cid:146)efficacite· de cette action commune pendant la pe·riode pre·ce·dant l(cid:146)e·valuation officielle de ses re·sultats, a‘ la fin de l(cid:146)anne·e 1999? Re·ponse (16 octobre 1997) Le Conseil attache une grande importance aux questions souleve·es par l(cid:146)Honorable Parlementaire europe·en et il poursuit activement ses travaux dans ce domaine au sein de ses groupes compe·tents, comme le Groupe «Europol», le Groupe «Entraide judiciaire» et le Groupe «Drogue et criminalite· organise·e». Ces travaux ont pour objet d(cid:146)ame·liorer la coordination des efforts de·ploye·s par les E· tats membres et les organisations internationales (cid:156)uvrant dans ce domaine, comme l(cid:146)OIPC/Interpol, le Conseil de l(cid:146)Europe et, de plus en plus l(cid:146)UDE/Europol. Jusqu(cid:146)ici, ils ont mis en relief la ne·cessite· d(cid:146)encourager et de faciliter l(cid:146)e·change d(cid:146)informations entre les E· tats membres, d(cid:146)offrir un soutien analytique aux enque(cid:136)tes internationales, de de·velopper la notion de centres d(cid:146)excellence en cours de mise en place au sein de l(cid:146)UDE/Europol et d(cid:146)inclure la question dans le rapport annuel sur la situation de la criminalite· organise·e dans l(cid:146)UE. La pre·sidence ne·erlandaise du Conseil a organise· a‘ la Haye du 24 au 26 avril 1997 une confe·rence ministe·rielle sur la traite des femmes. La de·claration adopte·e lors de la confe·rence a e·te· rendue publique. Le Conseil a l(cid:146)intention de commencer en 1998 l(cid:146)e·valuation de la mise en (cid:156)uvre de l(cid:146)action commune. (98/C 82/10) QUESTION E· CRITE E-1490/97 pose·e par Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) a‘ la Commission (30 avril 1997) Objet: Protection des ce·tace·s de Te·ne·riffe et de La Gomera ((cid:14)(cid:136)les Canaries) Le bras de mer qui se·pare les (cid:14)(cid:136)les de Te·ne·riffe et de La Gomera ((cid:14)(cid:136)les Canaries) abrite une zone qui pre·sente une valeur naturelle et scientifique appre·ciable, en raison de la pre·sence fre·quente de nombreuses espe‘ces de ce·tace·s comme la baleine pilote ou le calderon (globicephala macrorhynchus) et le grand dauphin (tursiops truncatus). Ces deux espe‘ces sont reprises dans la directive 92/43/CEE (1) du Conseil concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages, plus pre·cise·ment aux annexes IV et II; plus de 250 individus se trouvent en permanence dans cette zone, ce qui fait de cette dernie‘re un observatoire privile·gie· pour ces espe‘ces. A‘ l(cid:146)heure actuelle, plus de 500 000 personnes visitent l(cid:146)habitat de ces mammife‘res au moyen de dizaines d(cid:146)embarcations le·gales ou ille·gales qui ve·hiculent des touristes dans cette zone, ce qui ge·ne‘re des recettes annuelles de pre‘s de 2 milliards de pesetas. Cette activite· fait peser une pression excessive sur la population de ce·tace·s, qui souffre quasiment en permanence, comme le reconnaissent d(cid:146)ailleurs les services de l(cid:146)environnement du gouvernement des Canaries, de harce‘lement et d(cid:146)encerclement pendant toute l(cid:146)anne·e, ce qui se traduit par du stress, une alte·ration du syste‘me nerveux, la dispersion des individus et de leur famille et me(cid:136)me des accidents avec les embarcations. L(cid:146)intervention du gouvernement des Canaries aux fins d(cid:146)e·viter une telle situation n(cid:146)empe(cid:136)che pas que des irre·gularite·s comme celles de·crites ci-dessus soient commises. La Commission a-t-elle connaissance des faits de·crits ci-dessus?


title: 97/577/ΕΚΑΧ: Απόφαση της Επιτροπής της 30ής Απριλίου 1997 με την οποία εγκρίνεται η χορήγηση ενισχύσεων από το Ηνωμένο Βασίλειο υπέρ της βιομηχανίας άνθρακα (Το κείμενο στην αγγλική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό) (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
State aid
United Kingdom
coal industry
degradation of the environment
pension scheme
social security


title: REGULAMENTO (CE) Nº 788/97 DA COMISSÃO de 30 de Abril de 1997 que fixa os direitos de importação no sector dos cereais

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing


title: Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 28/97 z 30. apríla 1997, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP

eurovoc_concepts:
European Economic Area
chemical product
environmental protection
waste disposal
waste management

text: 11/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 275 21997D0904(08) 4. 9. 1997 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 242/77 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP č. 28/97 z 30. apríla 1997, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP SPOLOČNÝ VÝBOR EHP, so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, v znení protokolu, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98, keďže príloha XX k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 20/97 z 24. marca 1997 (1); keďže smernica Rady 96/59/ES zo 16. septembra 1996 o zneškodnení polychlórovaných bifenylov a polychlórovaných terfenylov (PCB/PCT) (2) sa má včleniť do dohody, ROZHODOL TAKTO: Článok 1 Bod 22 (smernica Rady 76/403/EHS) v prílohe XX k dohode sa nahrádza takto: „22. 396 L 0059: smernica Rady 96/59/ES zo 16. septembra 1996 o zneškodnení polychlórovaných bifenylov a polychlórovaných terfenylov (PCB/PCT) (Ú. v. ES L 243, 24. 9. 1996, s. 31). “ Článok 2 Texty smernice Rady 96/59/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sú pripojené k príslušným jazy- kovým verziám tohto rozhodnutia, sú autentické. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. mája 1997 za predpokladu, že Spoločnému výboru EHP boli pred- ložené všetky notifikácie podľa článku 103 ods. 1 dohody. Článok 3 Toto rozhodnutie sa uverejní v časti EHP Úradného vestníka Európskych spoločenstiev a v dodatku EHP k uvedenému vestníku. Článok 4 V Bruseli 30. apríla 1997 Za Spoločný výbor EHP predseda C. DAY (1) Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku. (2) Ú. v. ES L 243, 24. 9. 1996, s. 31


title: Regolamento(CE) n. 796/97 della Commissione del 30 aprile 1997 recante deroga temporanea al regolamento (CE) n. 1445/95 che stabilisce le modalità di applicazione del regime dei titoli di importazione e di esportazione nel settore delle carni bovine

eurovoc_concepts:
beef
derogation from EU law
export licence
import licence
quantitative restriction


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 784/97 DER KOMMISSION vom 30. April 1997 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Sirupe und einige andere Erzeugnisse des Zuckersektors in unverändertem Zustand

eurovoc_concepts:
export
export refund
sugar
sugar product
syrup


title: Decizia nr. 23/97 a Comitetului mixt al SEE din 30 aprilie 1997 de modificare a anexei XIII (Transport) la Acordul SEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
approximation of laws
industrial restructuring
inland waterway shipping
inland waterway transport
intra-EU transport
transport regulations

formats: html pdf print xhtml

text: 11/vol. 56 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 29 21997D0904(03) L 242/70 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 4. 9. 1997 DECIZIA NR. 23/97 A COMITETULUI MIXT AL SEE din 30 aprilie 1997 de modificare a anexei XIII (Transport) la Acordul SEE COMITETUL MIXT AL SEE, având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare „acordul”, în special articolul 98, întrucât anexa XIII la acord a fost modificată prin Decizia nr. 28/95 a Comitetului mixt al SEE (1); întrucât, între 5 decembrie 1995 ș(cid:13)i 4 decembrie 1996, s-au adoptat opt noi acte comunitare în domeniul transportului pe căi navigabile interioare, care sunt considerate relevante pentru Spațiul Economic European ș(cid:13)i care ar trebui, din motive practice, să fie reglementate printr-o singură decizie a Comitetului mixt al SEE; întrucât actele comunitare relevante în domeniul transportului pe căi navigabile interioare trebuie incorporate în acord, DECIDE: Anexa XIII la acord se modifică astfel cum este specificat în anexa la prezenta decizie. Articolul 1 Textele regulamentelor (CE) nr. 2819/95, (CE) nr. 1356/96, (CE) nr. 2254/96, (CE) nr. 2255/96 ale Consiliului, ale regulamentelor (CE) nr. 2310/96, (CE) nr. 2326/96 ale Comisiei ș(cid:13)i ale directivelor 96/50/CE ș(cid:13)i 96/75/CE ale Consiliului în limbile islandeză ș(cid:13)i norvegiană, anexate la versiunile în limbile respective ale prezentei decizii, sunt autentice. Articolul 2 Articolul 3 În sensul prezentului acord, datele privind intrarea în vigoare sau punerea în aplicare a actelor menționate în anexa la prezenta decizie se interpretează după cum urmează: — atunci când data intrării în vigoare sau de punere în aplicare a actelor precede data intrării în vigoare a prezentei decizii, se aplică data intrării în vigoare a prezentei decizii; — atunci când data intrării în vigoare sau de punere în aplicare a actelor este ulterioară datei intrării în vigoare a prezentei decizii, se aplică data intrării în vigoare sau de punere în aplicare a actului. Articolul 4 Prezenta decizie intră în vigoare la 1 mai 1997, cu condiția transmiterii prealabile către Comitetul mixt al SEE a tuturor notificărilor prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord. Articolul 5 Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE ș(cid:13)i în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Comunităților Europene. Adoptată la Bruxelles, 30 aprilie 1997. Pentru Comitetul mixt al SEE Preș(cid:13)edintele C. DAY (1) JO L 231, 28. 9. 1995, p. 59. 30 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 56 ANEXA la Decizia nr. 23/97 a Comitetului Mixt al SEE Anexa XIII (Transport) la Acordul SEE se modifică astfel cum se precizează mai jos. A. Capitolul I. TRANSPORT INTERIOR La punctul 11 [Regulamentul (CEE) nr. 1107/70 al Consiliului] se adaugă următoarea liniuță: „— 396 R 2255: Regulamentul (CE) nr. 2255/96 al Consiliului din 19 noiembrie 1996 (JO L 304, 27. 11. 1996, p. 3). ” B. Capitolul IV. TRANSPORT PE CĂI NAVIGABILE INTERIOARE 1. După punctul 43a [Regulamentul (CEE) nr. 3921/91 al Consiliului] se inserează următorul punct: „43b. 396 R 1356: Regulamentul (CE) nr. 1356/96 al Consiliului din 8 iulie 1996 privind normele comune aplicabile transportului de mărfuri sau de călători pe căile navigabile interioare între statele membre în vederea instituirii libertății de a furniza aceste servicii de transport (JO L 175, 13. 7. 1996, p. 7). ” 2. La punctul 44 [Regulamentul (CEE) nr. 1101/89 al Consiliului] se adaugă următoarele liniuțe: „— 395 R 2819: Regulamentul (CE) nr. 2819/95 al Consiliului din 5 decembrie 1995 (JO L 292, 7. 12. 1995, p. 7); — 396 R 2254: Regulamentul (CE) nr. 2254/96 al Consiliului din 19 noiembrie 1996 (JO L 304, 27. 11. 1996, p. 1); — 396 R 2310: Regulamentul (CE) nr. 2310/96 al Consiliului din 2 decembrie 1996 (JO L 313, 3. 12. 1996, p. 8). ” 3. După punctul 44 [Regulamentul (CEE) nr. 1101/89 al Consiliului] se inserează următorul punct: „44a. 396 R 2326: Regulamentul (CE) nr. 2326/96 al Comisiei din 4 decembrie 1996 de repartizare, pentru anul 1996, de către Comunitate ș(cid:13)i statele membre implicate a contribuțiilor către fondurile de dezmembrare menționate în Regulamentul (CEE) nr. 1101/89 al Consiliului privind dezvoltările structurale în transportul pe căi navigabile interioare (JO L 316, 5. 12. 1996, p. 13). ” 4. După punctul 45 [Regulamentul (CEE) nr. 1102/89 al Comisiei] se inserează următorul punct: „45a. 396 L 0075: Directiva 96/75/CE a Consiliului din 19 noiembrie 1996 privind sistemele de navlosire ș(cid:13)i de stabilire a prețurilor în transportul național ș(cid:13)i internațional pe căile navigabile interioare în Comunitate (JO L 304, 27. 11. 1996, p. 12). ” 5. După punctul 46a (Directiva 91/672/CEE a Consiliului) se inserează următorul punct: „46b. 396 L 0050: Directiva 96/50/CE a Consiliului din 23 iulie 1996 privind armonizarea condițiilor de obținere a brevetelor de comandant de navă pentru transportul de mărfuri ș(cid:13)i călători pe căile navigabile interioare din Comunitate (JO L 235, 17. 9. 1996, p. 31). În sensul prezentului acord, dispozițiile directivei se interpretează cu următoarea adaptare: În anexa I, cuvintele «modelul Uniunii Europene», folosite cu privire la brevetele comandanților de navă pentru transportul de marfă ș(cid:13)i călători pe căi navigabile interioare emise de statele AELS, se elimină. ”