title: QUESTION ECRITE no 1314/97 de Amedeo AMADEO à la Commission. Les nouvelles technologies et l'emploi

eurovoc_concepts:
Structural Funds
economic and social cohesion
new technology
public sector
regional policy
research and development
technological change
trans-European network

text: C 21/40 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 22. 1. 98 (98/C 21/116) QUESTION E· CRITE E-1314/97 pose·e par Amedeo Amadeo (NI) a‘ la Commission (11 avril 1997) Objet: Les nouvelles technologies et l(cid:146)emploi Il ressort du document CES 1403/96, relatif aux effets de l(cid:146)introduction des nouvelles technologies sur la situation de l(cid:146)emploi, que le ro(cid:136)le du secteur public doit e(cid:136)tre re·examine· et remis a‘ jour, eu e·gard a‘ la ne·cessite· de cre·er les infrastructures ne·cessaires au de·veloppement et a‘ l(cid:146)application des nouvelles technologies, en particulier des technologies d(cid:146)information et de communication, et d(cid:146)assurer leur diffusion rapide dans l(cid:146)ensemble du secteur de la production. La re·alisation du programme relatif aux re·seaux transeurope·ens est essentielle pour garantir des infrastructures cohe·rentes et modernes au niveau europe·en. La Commission pourrait-elle fonder les politiques de RDT, au niveau national et communautaire, sur des instruments de pre·vision et d(cid:146)information concernant les sce·narios possibles en matie‘re de technologie et d(cid:146)emploi? Ces sce·narios devraient permettre aux acteurs de la recherche de formuler, gra(cid:136)ce a‘ une approche «bottom up», leurs priorite·s d(cid:146)action en matie‘re de RDT et de s(cid:146)organiser dans le cadre de projets inte·gre·s au niveau europe·en. Re·ponse commune aux questions e·crites E-1313/97 et E-1314/97 donne·e par Mme Cresson au nom de la Commission (17 juin 1997) L(cid:146)impact du progre‘s technique, et plus particulie‘rement du de·veloppement des technologies de l(cid:146)information, sur l(cid:146)emploi, est la source de nombreuses inquie·tudes et fait l(cid:146)objet d(cid:146)e·tudes approfondies au niveau communautaire. Les conclusions ge·ne·rales des travaux re·alise·s en la matie‘re sont que l(cid:146)effet au niveau mondial du de·veloppement technologique sur l(cid:146)emploi se caracte·rise par un passage des emplois moins qualifie·s et plus re·pe·titifs a‘ des emplois plus spe·cialise·s et plus cre·atifs. Il est e·galement admis que l(cid:146)investissement en matie‘re de recherche et de de·veloppement technologique (RDT) a un impact positif sur la croissance et la compe·titivite·, ce qui constitue un facteur essentiel de cre·ation d(cid:146)emploi, gra(cid:136)ce au de·veloppement de nouveaux produits et a‘ l(cid:146)ouverture de nouveaux marche·s. Afin de tirer parti de ces me·canismes tout en veillant a‘ e·viter une marginalisation sociale et re·gionale, la Communaute· fait des efforts conside·rables dans le cadre de la politique sociale, re·gionale, d(cid:146)e·ducation, de formation et de recherche au moyen d(cid:145)un large e·ventail d(cid:146)instruments et de programmes, afin de stimuler a‘ la fois la formation et la ma(cid:14)(cid:136)trise de nouvelles technologies et le de·veloppement des activite·s de RDT. Les re·sultats de ces mesures peuvent sont d(cid:146)ores et de·ja‘ observables. L(cid:146)e·cart entre les E· tats membres les plus et les moins avance·s en termes de performance e·conomique diminue progressivement, de me(cid:136)me que celui, encore plus important, qui se situe au niveau du potentiel technologique et de l(cid:146)activite·. Afin de renforcer la cohe·sion e·conomique et sociale de la Communaute· et de maximiser l(cid:146)impact des mesures prises, la Commission envisage de mieux associer et d(cid:146)exploiter entie‘rement les synergies e·ventuelles entre le RDT et les politiques re·gionales, en renfor(cid:231)ant la compatibilite· entre les programmes de RDT et les fonds structurels. Un tel de·veloppement est explicitement pre·vu dans la proposition de la Commission du cinquie‘me programme (1998-2002). Les orientations que la Commission propose de suivre a‘ cet e·gard, ainsi que les me·canismes utilisables, seront pre·sente·s dans une prochaine communication sur la cohe·sion e·conomique et sociale, la recherche et la compe·titivite·. (98/C 21/117) QUESTION E· CRITE P-1318/97 pose·e par Jose· Pome·s Ruiz (PPE) a‘ la Commission (10 avril 1997) Objet: Eurostat et l(cid:146)acce‘s a‘ la troisie‘me phase de l(cid:146)UEM Lors du de·bat qui a suivi, le 27 novembre 1996, l(cid:146)intervention du directeur ge·ne·ral d(cid:146)Eurostat devant la sous-commission mone·taire du Parlement europe·en, il a e·te· demande· que les publications pe·riodiques fassent


title: Resultaterne af Det Europæiske Narkotikaovervågningscenters arbejde i perioden 1994- 1996 - Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet for den Europæiske Union samt, til orientering, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EØF) 302/93 af 8. februar 1993

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 11. 04. 1997 KOM(97) 146 endelig udg. Resultaterne af Det Europæiske Narkotikaovervågningscenters arbejde i perioden 1994-1996 Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet for den Europæiske Union samt, til orientering, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EØF) 302/93 af 8. februar 1993 Indhold (A) Indledning (B) Hovedelementer i Rådets forordning (EØF) nr. 302/93 (C) Gennemgang og analyse af overvågningscentrets aktiviteter i dets forste tre arbejdsår (D) Evaluering af centrets resultater i perioden 1994-1996 (E) Afsluttende bemærkninger 12 18 (A) INDLEDNING Ændringsklausulerne i forordningen om oprettelse af Overvågningscentret 1. 2. I henhold til artikel 18 i forordningen om oprettelse af Overvågningscentret skal Kommissionen i det tredje år efter centrets ikrafttræden tilsende Europa-Parla mentet og Rådet en rapport om resultaterne af dets arbejde og eventuelt forslag om tilpasning eller udvidelse af dets opgaver, bl. a. under hensyn til udviklingen i Fællesskabets kompetenceområder. Kommissionen mener, at denne rapport, der skal redegøre for Overvågningscentrets resultater, samtidig skal skitsere, hvilke resultater der forventes af det i de kommende år i betragtning af de behov, som Den Europæiske Union forventes at fa på mellemlang og lang sigt. Dette er i overensstemmelse med grundforordningen og afspejler udviklingen i den fælles strategi til bekæmpelse af narkotika lige fra dennes vedtagelse. Forordningen om Overvågningscentret blev vedtaget på et tidspunkt, hvor Fælles skabets beføjelser med hensyn til narkotikabekæmpelse var begrænsede og spredt over forskellige sektorer. De ændringer, der senere er indføjet i traktaterne, og den betydelige indsats, der er gjort på dette grundlag, gør det så meget desto mere berettiget, at Kommissionen nu forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rap port om den stadig større trussel, som narkotikamisbrug udgør for det europæiske samfund. Derfor bør der bevares en forbindelse mellem virkeliggørelsen af de overordnede mål for EU's plan for perioden 95-99 og formålet med nærværende rapport, der drejer sig om i de kommende år at videreføre de konkrete mål, som Overvågningscentret vil få til opgave at virkeliggøre i perioden efter 1996/1997. Overvågningscentret: narkotikamisbrug et nyt redskab i bekæmpelsen på EU-plan af 3. inden for Det Europæiske Fællesskabs politik Fra midten af 80'erne til begyndelsen af 90'erne blev Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og dets medlemsstater stadig mere opmærksomme på mulighederne for en bedre samordning af narkotikabekæmpelsen, hvilket Unionstraktaten har gjort bydende nødvendigt. De nye institutionelle og praktiske rammer, der har fungeret siden den 1. november 1993, har fuldstændig ændret den tidligere situation. Forebyggelse af narkotikamisbrug figurerer nu i EF-traktaten som et prioriteret til beskyttelse af mål folkesundheden. Narkotikabekæmpelsen er et af de områder, hvor der i henhold til Unionstraktaten skal oprettes et samarbejde om retlige og indre anliggender. Samtidig giver denne traktat mulighed for at fastlægge og gennemføre en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, der dækker alle herunder henhørende områder og dermed også narkotikabekæmpelsen. Denne nye kontekst muliggør den tværgående fremgangsmåde, der anvendes i EU's plan for 95-99 Denne blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Cannes i juni 1995, samtidig med at dette anmodede om, at hovedlinjerne i planen blev omsat i konkret handling: Overvåg ningscentret er således gradvis kommet til at spille en stadig større rolle Det Europæiske Råd i Madrid skabte i december 1995 de forudsætninger, der er nød vendige for at kunne gennemføre denne plan i detaljer på en stor del af de områ der, den dækker, gennem en række foranstaltninger, der vedrører både Fællesska bets og Unionens beføjelser og tager hensyn til centrets opgaver. Det Europæiske Råd i Dublin i december 1996 fik forelagt et detaljeret program, der omhandlede Overvågningscentrets virksomhed, indeholdt en redegørelse for EU's indsats i 1996 og skitserede hovedlinjerne i udviklingen på mellemlang sigt. Stats- og rege ringscheferne har ved at fastlægge retningslinjer for indsatsen i 1997 bekræftet, at de ønsker at Den Europæiske Union skal udvikle sig til et område karakteriseret ved frihed, sikkerhed og retstatsprincipper, hvilket skal ske ved, at samtlige de instrumenter, Den Europæiske Union råder over, udnyttes fuldt ud og på en sam menhængende måde. Evolutiv programmering som arbejdsmetode 4. 5. Fastlæggelse af præcise mål og udvikling af egnede midler til at nå dem har fået en central placering blandt de opgaver, Overvågningscentret har faet pålagt. Dette vil komme til at ske gradvis, idet dets indsats skal udvikle sig, efterhånden som virkeliggørelsen af de prioriterede mål, der er opstillet for dets virksomhed, skrider frem1. Ifølge grundforordningen skal centret i de første tre år fokusere på det før ste af de prioriterede områder, nemlig efterspørgslen og reduktion af efter spørgslen. Denne programmeringsmetode ligger til grund for de redskaber, som forordning 302/93 pålægger såvel medlemsstaterne som centret at tilvejebringe ved hjælp af det nøgleinstrument, som det har faet stillet til rådighed i sit virke: "Det Europæiske Informationsnet for Narkotika og Narkotikamisbrug - REITOX". Det er inden for rammerne af hvert enkelt af centrets flerårige programmer, at man skal udvælge og udpege de nationale organer, der kan bidrage til centrets arbejde. Det samme gælder indgåelsen af kontrakter med disse organer, og udviklingen af ressourcer følger denne samme fremgangsmåde. Nye horisonter : centrets næste arbejdsperiode 1998-2000 6. Centret har i de første tre år, som det udtrykkeligt er fastsat i grundforordningen, lagt særlig vægt på efterspørgslen og reduktion af efterspørgslen, men også på emnerne politikker og strategier. Det vil gennem det nye treårsprogram 1998-2000 kunne udvide sit virkefelt til også at omfatte de andre prioriterede områder, der er opstillet i grundforordningen. Men det må naturligvis sikres, at der bliver en passende ligevægt mellem indsatsen på dette nye område, som centret eventuelt far tilladelse til at tage op, og indsatsen for at færdiggøre de initiativer, der blev taget i centrets første periode, idet det først og fremmest og uden tøven skal sørge for fuld udnyttelse af de resultater, der foreligger eller er ved at være klar. I grundforordningen fastsættes folgende prioriterede arbejdsområder for eentret: (1) narkotikaellersporgsel og begrænsning deraf; (2) strategier og politikker på nationalt plan og på fællesskabsplan (med særlig vægt på politikker, handlingsplaner, lovgivning, aktiviteter og aftaler på internationalt og bilateralt plan samt på fællesskabsplan); (3) internationalt samarbejde og den geopolitiske fordeling af udbuddet (med særlig vægt på samarbejdsprogrammer, information om producent- og transitlande); (4) kontrol med handelen med narkotika, psykotrope stolfer og prækursorer. som fastlagt i internationale konventioner og gældende eller fremtidige relevante fællesskabsretsakter; (5) narkotikaproblematikkens indvirkninger i producent-, forbruger- og transitlandene inden for de al" fremtidige traktaten omfattede områder, herunder navnlig hvidvaskning al" penge, som omhandlet fællesskabsretsakter. i gældende eller 4 Blandt de kriterier, der har betydning, når der træffes afgørelser, der vedrører udviklingen af centrets aktiviteter, må også være spørgsmålet om budgetdisciplin, idet samtlige Fællesskabets finanser og således også centrets, fortsat er underkastet en streng disciplin på dette område. EU's budgetmæssige situation vil også fremover være vanskelig, og dette vil smitte af på størrelsen af det tilskud, der ydes centret. Udviklingen af dets aktiviteter må derfor være afbalanceret og koncentreres om de prioriterede områder. (B) HOVEDELEMENTER I RÅDETS FORORDNING (EØF) nr. 302/93 1. Ligesom de ni andre eksisterende fællesskabsagenturer er Overvågningscentret et fællesskabsretligt organ med status af juridisk person, der ikke er forudset i trakta terne, men oprettet ved en fællesskabsretsakt henhørende under den afledte ret, med henblik på at løse en specifik opgave, der er præciseret i oprettelsesakten2. Overvågningscentrets grundlæggende målsætning 2. Overvågningscentret har til opgave at give Fællesskabet og medlemsstaterne ob jektive, pålidelige og sammenlignelige oplysninger om narkotika og narkotikamisbrug og konsekvenserne heraf. Formålet er at bidrage til en kortlægning af fænomenet, der kan være nyttig, når der skal træffes beslutninger og udarbejdes foranstaltninger vedrørende narkotikabekæmpelse på nationalt plan og fællesskabsplan. Centrets hovedaktiviteter 3. For at nå dette mål har centret i første omgang faet til opgave at indsamle og analysere de eksisterende data fra de forskellige disponible kilder og desuden lette udvekslingen af information mellem de forskellige aktører, der deltager i narkotikabekæmpelsen. Dernæst har centret faet til opgave at forbedre de metoder, der anvendes ved sammenligning af data, navnlig ved at udarbejde fæl les indikatorer og kriterier, der ikke skal være obligatoriske, men som centret kan foreslå anvendt for at opnå bedre sammenhæng mellem de metoder, der benyttes af medlemsstaterne og Fællesskabet. For det tredje skal Overvågningscentret stille de oplysninger, som det producerer, til rådighed for Fællesskabet og medlemsstaterne ved bl. a. at offentliggøre en årsberetning om narkotikasituationen. For det fjerde skal centret samarbejde med europæiske og internationale organer og organisati oner samt med tredjelande og derved bidrage til at skabe en bedre koordination mellem medlemsstaternes og Fællesskabets foranstaltninger på centrets arbejdsom råde^). 4. Overvågningscentrets vigtigste arbejdsredskab ved løsningen af disse opgaver er Det Europæiske Informationsnet for Narkotika og Narkotikamisbrug - REITOX, der er den infrastruktur, der anvendes til indsamling og udveksling af information og dokumentation om narkotika, og som er baseret dels på et person-net, dels på et specielt edb-system. Begrundelsen for at oprette sådanne agenturer varierer stærkt. Der er altid en række specifikke grunde, men desuden også mere generelle motiver såsom at sikre en vis decentralisering af fællesskabets aktiviteter, at synliggore de pågældende opgaver gennem identifikation af opgaverne med selve organet, og at skabe den nodvendige ekspertise på visse videnskalKlige eller tekniske områder. 6 (C) GENNEMGANG OG ANALYSE AF OVERVÅGNINGSCENTRETS AKTIVITETER I DETS FØRSTE TRE ARBEJDSÅR Oprettelse af Overvågningscentret 1. Efter overgangsåret 1994, hvor de første elementer (direktør, bestyrelse mv. ) blev bragt på plads, var 1995 et forsøgsår, hvor centret tog fat på de opgaver, det havde faet pålagt. Dette år etableredes de faciliteter, der var nødvendige for at det kunne fungere (fysisk infrastruktur, personale). Desuden gik arbejdet ud på en nærmere kortlægning af centrets arbejdsopgaver og etablering af centrets interne arbejdsgange. Den egentlige drift begyndte i slutningen af 1995, efter at arbejdsprogrammet for 1995-1996 var blevet vedtaget i november3 Centrets administrative struktur4 2. Der er udpeget to organer til at lede centret, nemlig bestyrelsen og Det Videnska belige udvalg5. Det første organ har den besluttende myndighed, mens det andet har rådgivende karakter og bistår det første med udtalelser og henstillinger. Blandt bestyrelsens vigtigste opgaver i perioden 94-96 har været vedtagelse af centrets arbejdsprogrammer (det første treårige arbejdsprogram 95-97, og inden for rammerne af dette: de årlige arbejdsprogrammer for 95 og 96) og budgetter samt årsberetningerne om centrets aktiviteter. Det Videnskabelige Udvalg er blevet bedt om at afgive udtalelse om videnskabelige spørgsmål vedrørende forskellige punkter i arbejdsprogrammerne. Etablering af centret i Lissabon Etablering af medarbejderstaben Den her omhandlede periode kan inddeles i folgende etaper: a) Indvielsen af centrets lokaler i Lissabon fandt sted den 26. septemlxjr 1995. fil stede var bl. a formanden tor Kuropa-I'arlamentets udvalg om borgerlige frihedsrettigheder og indre anliggender. Antonio Yitorino. og medlem af Kuropa-Kommissionen Anita Gradin. b) Det tog nogen tid at få etableret Overvågningscentrets medarbejderstab. Direktøren, der blev valgt af bestyrelsen i juli 1994 for fem år, tiltrådte midt i januar 1995. c) Antallet af ansatte var i begyndelsen af 1995: 14 og i slutningen af samme år: 17, mens antallet af fastansatte ifølge budgettet - efter at de tre nye medlemsstater var tiltrådt - var på 21. Ved udgangen af 1996 rådede centret over ca. 30 medarbejdere, når alle kategorier medregnes. Ansættelsesforlobet ser i detaljer således ud: Personale 15. 1. 95 : direktoren i 1 A februar 95: bestyrelsen godkender 14 stillinger 1. marts 95: 5 stillinger besat (rekruttering fra samtlige institutioner, derfor gik det hurtigt; administrative funktioner) juni 95: bestyrelsen godkender yderligere 7 stillinger (rekruttering lia samtlige institutioner, begyndelsen af 96) 4. kvartal 95: de videnskabelige medarbejdere ankommer (efter offentliggørelsen i Y,\"1" i udvælgelse mindst 6 måneder) slutningen af 96: i alt 30 stillinger godkendt af bestyrelsen og besat. Fællesskabets decentrale organer har, til trods for forskelle med hensyn til størrelse og arbejdsopgaver, normalt en grundstruktur, der omfatter følgende hovedpunkter: en bestyrelse l>estående af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen og underliden personer udpeget af Europa parlamentet en direktør, der er centrets retlige repræsentant et videnskabeligt udvalg bestående af eksperter med særlige kvalifikationer på det pågældende område den interne kontrol foretages enten af Kommissionens linansiusf>eklør eller al en anden inspektor, som Kommissionen udpeger den eksterne kontrol Ibretages al'Dc europæiske fællesskabers Revisionsret Desuden er der nedsat yderligere el organ i henhold lil centrets forretningsorden, nemlig Inrrcliiingsudvalgcl. Delle hcslåi ;il formanden og næstformanden for bestyrelsen samt en repræsentant (br Kommissionen. Del har slået tor den daglige ledelse i intervallerne mellem bestyrelsesmøderne og for forberedelsen at disse moder, forretningsudvalget begyndte at lungere regelmæssigt i 1996. Samtidig nedsattes Det Rådgivende Udvalg for Indkøb og Aftaler (CCAM) for centret Dets sammensætning svarer til forretningsudvalgets, idet dog centrets administrative chef nu også deltager. 7 Centrets finansielle forhold 3. 1995-budgettet, der var det første budget, som dækkede et helt regnskabsår, var på i alt 5 350 000 ECU. Dette budget dækkede både opbygningen af centrets ad ministration, dets forsyning med basisudstyr og igangsætningen og de indle dende faser af det praktiske arbejde6. I 1996 udgjorde budgettet 6 008 000 ECU7, heri medregnet et særligt tilskud fra Fællesskabet på 168 000 ECU til et pilotprojekt vedrørende småkriminalitet i forbindelse med narkotikamisbrug. I 1997 vil stigningen i indtægter og udgifter være mindre end det foregående år8. På grund af EU's - og dermed også centrets - vanskelige budgetmæssige situation kan der ikke forventes nogen væsentlig stigning i centrets budget fra 1997 til 1998. Første treårsprogram 1995-1997 1. Prioriterede emner I betragtning af den høje prioritering af området narkotikaefterspørgsel og begrænsning heraf fokuseredes der på disse emner i det første treårsprogram 1995- 1997, de to årlige programmer for 1995 og 1996 og aktionsprogrammet 1995- 1996. Der er lagt særlig vægt på epidemiologiske spørgsmål, idet man har samt analyseret udviklingstendenserne på området. Desuden har man arbejdet på at finde ud af, hvorledes efterspørgslen kan reduceres. narkotikaproblemets udbredelse forekomst og 2. Prioriterede opgaver Dette har i arbejdsprogrammet for 1995 givet sig udslag i en række prioriterede opgaver vedrørende (a) kortlægning af nøgle-indikatorer og basisoplysninger; (b) kortlægning af rutiner, der kan sikre analyser af høj kvalitet; (c) etablering af samarbejdsrelationer med kompetente internationale institutioner og andre organer; (d) etablering af samarbejdsrelationer med de vigtigste forskningsmiljøer og -centre. Arbejdsprogrammet for 1996 har betydet en fortsættelse og videreudvikling af 1995-programmet, men været fokuseret på følgende arbejdsområder: (a) reduktion i af efterspørgslen, informationsmæssig emnerne må efterspørgselsreduktion og epidemiologi; (c) organisation og konsolidering af REITOX omkring dataindsamlig og formidling af information; (d) fastlæggelse af strukturen i den første årsberetning (1995) om narkotikasituationen i Europa. tydeliggørelse af den vigtige sondring, der foretages henseende mellem (b) I dette første regnskabsår anvendte centret lidt under lo tredjedele al sine midler lil aktionsudgillei, ca 20% lil personaletulgillei og resten til driftsudgifter. Centret anvendte 4 3% af sit budget til aktionsudgifter, lidt under 40% til personaleudgifter og resten til driftsudgifter Hvis man betragter udgifterne til videnskabeligt personale som aktionsudgifter, idet der sondres mellem videnskabeligt og administraiivl personale, ligger aktionsudgifterne på ca. 60%. I øvrigt er der på dette budget oplort en lille reserve på ca 0,30% til ulorudsclc udgifter. Ca. 2'3 af personalet er videnskabelige og tekniske medarbejdere og således direkte knyttet til de konkrete aktioner (samordning af REITOX-programmet). 1997-budgettet udgør 6,3 mio. ECU. Heraf har budgetmyndigheden opfort 1,3 mio. ECU i en reserve. Udgiftsstrukturen udviser en klarere sondring og et mere afbalanceret forhold mellem administrationsudgifter (1 387 000 ECU, dvs. 22%) og aktionsudgifter (4 912 000 ECU svarende til 78%). 8 Formålet med aktionsprogrammet 1995-1996 har været at omsætte disse to første årsprogrammer i konkret handling, koncentreret om de to store arbejdsområder, der dækkes af den årlige planlægning9. Virksomhed Da centret først begyndte at fungere i slutningen af 1995, startede den faktiske iværksættelse af aktionsprogrammet 1995-1996, der blev godkendt af bestyrelsen i november 1995, først i begyndelsen af 1996. Centrets virksomhed i denne periode kan sammenfattes således: i) ii) iii) iv) Epidemiologi Formålet har været : a) at udfylde de rammer, der blev fastlagt i 1995; b) at etablere specielle aktiviteter; c) at udarbejde en oversigt over narkotikaforbruget i Den Europæiske Union10. Efterspørgselsreduktion Arbejdet har her drejet sig om at forberede etableringen af et informationssystem (database) om bestræbelserne for at reducere efter spørgslen og om de videnskabelige vurderinger heraf. Man benyttede sig i den forbindelse ofte af konsulentbistand. Der blev afholdt møder og workshops med henblik på at fa udarbejdet ovennævnte system. Andre områder på EU-plan om Der blev gennemført småkriminalitet i byområder knyttet til narkotikamisbrug. Projektet blev finansieret via budgetpost B5-800, der vedrører retlige og indre anliggender. en pilotundersøgelse REITOX Der blev fokuseret på at tilvejebringe og konsolidere et foreløbigt grundlag for nettet af knudepunkter11 bestående af de 15 medlemsstater, Kommissionen og centret selv (15 + 1 + 1). Det Europæiske Informationsnet for Narkotika og Narkotikamisbrug (nationale (REITOX) består af 15 nationale informationscentre 10 Dels REITOX-programmet (program I). Dels centrets direkte koordinerende virksomhed (program II) : undersøgelser, konsulentarbejde, tilrettelæggelse af videnskabelige moder samt publikations- og dokumentationsopgaver i tilknytning hertil. Formålet hermed har først og fremmest været at gøre de eksisterende oplysninger l>edre, mere relevante og mere sammenlignelige a) Hvad angår udfyldelsen af de rammer, der blev fastlagt i 1995, har centret gennemlort talrige aktioner på alle områder af 1996-programmet Man tyede olie lil konsulentbistand og samarbejde med de nationale knudepunkter inden for rammerne af RF. lTOX-neltet b) De specielle aktiviteter vedrørte hovedsagelig analyse af de eksisterende data og udarbejdelse al forslag og pilotprojekter med henblik på at forbedre de metoder, der anvendes til indsamling af data om de forskellige former for narkotikamisbrug Også på dette område tyede man ofte til konsulentbistand og de nationale RFlTOX-knudepunkter. Centret tilrettelagde eller deltog i seminarer. c) Hvad angår forsøget på at udarbejde en oversigt over narkotikaforbruget i Den Europæiske Union, så har man taget udgangspunkt i de data, som centret har kunnet indsamle hos de nationale RKITOX-knudepunkter og andre organer i KU. Resultaterne heraf blev omtalt i årsberetningen for 1995 under afsnittet om epidemiologi. 11 Der er i første omgang indgået kontrakt med et privat firma om losning af følgende opgaver: a) organisation, forvaltning og koordination i forbindelse med gennemførelse af program I under aktionsprogrammet 1995-1996; b) logistisk og teknisk bistand i forbindelse med program 1 under aktionsprogrammet 1995-1996; c) forberedelse af en kommunikationsstruktur mellem centret, Kommissionen, knudepunkterne og andre partnere; d) opretholdelse af en teknisk forbindelse mellem bl. a. ID A-afdelingen i GD III og "Point Focal Commision" i Generalsekretariatet; e) bistand i forbindelse med udarbejdelsen af IDA-REITOX-dossieret som led i Kommissionens finansielle støtte til centret med henblik på IDA-programmet. I den igangværende anden fase er der desuden indgået kontrakt med en konsulent inden for informationsteknologi. Vedkommende skal vurdere, om de redskaber, REITOX råder over, står i et rimeligt forhold til de opgaver, nettet skal løse, og desuden etablere et net på basis af IDA/TF. STA-infrastrukturen. 9 i af knudepunkter) plus knudepunktet i Kommissionen. Centret i Lissabon har taget fat på at koordinere knudepunkternes arbejde i samarbejde dels med medlemsstaternes myndigheder, dels med Kommissionen ("Kontoret for Kommissionens narkotikabekæmpelsen" koordinering Generalsekretariat). REITOX blev lanceret i Lissabon den 18. -19. maj 1995 på det første møde mellem lederne af de forskellige knudepunkter. Arbejdet med at etablere REITOX gik i 1995-1996 ud på: (a) at tilvejebringe en detaljeret beskrivelse af den informationsinfrastruktur, som de enkelte medlemsstater har på narkotikaområdet; beskrivelsen skulle udarbejdes af de nationale knudepunkter; (b) at tilvejebringe en detaljeret, standardiseret og systematisk opgørelse over informationskilder, "informationskort" ("Information maps"), udarbejdet af de 15 nationale knudepunkter; (c) indkaldelse af forslag fra de nationale knudepunkter med henblik på at få udviklet redskaber til indsamling af data og informationer via REITOX; (d) oversigt over EU's indsats vedrørende narkotikabekæmpelsen i Kommissionen som dennes bidrag til udarbejdelen af den første årsberetning om narkotika-situationen i Europa. På grundlag af det teknisk betonede arbejde omkring net-teknologien viste det sig muligt og nødvendigt at tilvejebringe og konsolidere et person-net som grundlag for centrets arbejde. Derefter har de nationale knudepunkters rolle kunne defineres. Der blev i slutningen af 1996 i Lissabon etableret en specifik koordination af disse knudepunkter via REITOX 1995, udarbejdet af knudepunktet i v) vi) Dokumentation Centret har taget en lang række initiativer for at etablere sit eget dokumentationssystem. Formålet har navnlig været at fa udformet og etableret centrets arkivsystem, en datamatiseret dokumentationsenhed og en fortegnelse over den i medlemsstaterne gældende lovgivning om narkotika og narkotikamisbrug. Arbejdet størstepartens vedkommende blevet gjort af en række konsulenter, med hvem der er indgået kontrakt om udførelse af specifikke opgaver. for er Udbredelse af data og publikationer12. Centret har udgivet følgende publikationer: a) årsberetningen om centrets virksomhed i 1995; b) "Drugnet Europe", et engelsksproget tidsskrift, der udkommer hver anden måned, og som også fås i en fransk, tysk og portugisisk udgave (første nummer : september/oktober 1996), c) en første årsberetning om narkotika-situationen i Den Europæiske Union i 1995 I perioden 1995-1996 har centret gennemført 29 undersøgelser, hvortil kommer andre 29 i 1997. Undersøgelserne vedrører en lang række emneområder (strukturer, organisationer, infomiationssy slemer. dokumentation, arkivering, infonnationsstrtmmie, analysemetoder, videnskabelige vurderinger, bidrag til arsberetningenie, redskaber og foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen, kortlægning af narkotikaforbruget og udviklingen heri, kommunikations- og lorebyggelsesteknikker saml inlemalionalc samarbejdspartnere. 10 Første årsberetning om narkotika-situationen i Europa - 1995 4. Den første årsberetning så dagens lys i oktober 1996. I betragtning af den vigtige rolle, som disse årsberetninger spiller for udførelsen af centrets opgaver, må denne vigtige del af centrets produktion i 1994-1996 betragtes som en indikator for centrets succes og et grundlag for orienteringen af den videre udvikling. Der redegøres nærmere herfor i det følgende kapitel 11 (D) EVALUERING AF CENTRETS RESULTATER I PERIODEN 1994-1996 Centrets forvaltning Centret har unægtelig været igennem en række vanskeligheder. For det første er det en kompliceret opgave, centret har skullet løse. Hertil kommer, at det er gået langsomt med at stille de nødvendige midler til rådighed. Centrets start har været præget af de uensartede bidrag til REITOX og af medlemsstaternes forskellige opfattelse af centrets rolle. Til trods for disse vanskeligheder er det lykkedes centret at holde en bestemt kurs i sit arbejde og derved opnå en række resultater, der ganske vist ofte kun har været delvise, men som centret har lovet at færdiggøre inden udgangen af 1997. (a) beslutningsprocessens effektivitet (bestyrelse/forretningsudvalg) Efterhånden som centrets arbejde skrider frem, er der sket en stadig bedre tilpasning af beslutningsprocessen til centrets faktiske aktiviteter. Takket været et stadig nærmere samarbejde mellem det forberedende organ (forretningsudvalget) og det besluttende organ (bestyrelsen) har systemets effektivitet vist sig overbevisende siden begyndelsen af januar 1997, hvor de beslutninger, der blev truffet vedrørende 1997-budgettet, 1997-arbejdsprogrammet og forberedelsen af det nye rammeprogram 1998-2000, udviste klarhed og stringens både med hensyn til indsatsens omfang, udviklingen i prioriteterne og midlernes tilpasning til opgaverne. (b) den rolle, som Det Videnskabelige Udvalg har spillet Dette organ er hovedsagelig blevet hørt i forbindelse med forslag til treårige og etårige programmer, men dets arbejde i den sammenhæng har ikke været særlig synligt. Generelt ville det have været ønskeligt, at man i højere grad havde udnyttet udvalgets store potentiale, når det drejer sig om målretning og videreudvikling af indsatsen. Man bør bl. a. sørge for, at udvalget kan trække på den ekspertise, der findes i Kommissionens tjenestegrene (navnlig med hensyn til F&U og beskyttelse af folkesundhden), idet udvalget da vil kunne give drøftelserne en større videnskabelig stringens og give aktiviteterne et mere konkret indhold, hvilket kan hindre overlapning og øge foranstaltningernes pålidelighed og dermed udbyttet af dem og i det hele taget øge centrets troværdighed (c) organisationens effektivitet Centret var ved udgangen af 1996 fuldt bemandet, hvilket skal ses i sammenhæng med etableringen af to vigtige enheder for nylig: for det første er etableringen af Reitox-koordinationsenheden af stor betydning: koordinationsindsatsen forventes at give afgørende fordele, ikke mindst fordi den giver hele systemet større smidighed. For det andet er der sket en bedre strukturering og konsolidering af finansafdelingen, der udgør rygraden i den interne organisation den vil kunne bidrage til større åbenhed og koordination i forhold til Kommissionen, både i forbindelse med budgetbehandlingen, deltagelsen i bestyrelsen og den løbende 12 kontakt mellem centret og Kommissionen fra Kommissionens side af enheden "Koordinering af narkotikabekæmpelsen", der omfatter ledelsen af Reitox-knudepunktet i Kommissionen. Kontakten varetages Centrets forhold til sine partnere 2. For at kunne løse sine opgaver tilfredsstillende må centret etablere effektive forbindelser med sine partnere, dvs. EU-institutionerne, først og fremmest Kommissionen, medlemsstaterne samt andre institutioner på nationalt og internationalt plan. (A) Reitox-nettet Centret fik i sin tid til opgave at stimulere og koordinere REITOX-nettet, og dette arbejde har givet stadig mere positive resultater, efterhånden som visse startvanskeligheder er blevet overvundet. Centret har således skitseret den vej, der skal følges, når det drejer sig om prioriteter og arbejdsmetoder. Tilskyndet af centret har REITOX fremmet udarbejdelse og anvendelse af fælles redskaber til indsamling, oplagring og udveksling af information. Desuden har den måde, REITOX har fungeret på, medført, at medlemsstaterne har gjort sig tanker om de metoder, de selv anvender til indsamling af information. REITOX har i stadig stigende grad virket stimulerende på medlemsstaterne, når det drejer sig om etablering af centre og forbedring af informationsnet. Knudepunkterne, herunder også knudepunktet i Kommissionen , har givet udtryk for et stigende behov for at modtage informationer fra nettet. Dette behov skyldtes indtil udgangen af 1996 hovedsagelig, at der i centret manglede et virkeligt fast kontaktpunkt med ansvar for koordinationen af REITOX. Hertil kommer, at man først i begyndelsen af 1997 fik fuld klarhed over nettets struktur (person-net og tele-net) og de arbejdsopgaver, der blev pålagt de nationale knudepunkter af denne centrale enhed. Først nu har centrets arbejde ført til den fornødne stringens ved udpegningen af de nationale knudepunkter, der indgår i nettet. Disse har udvist en vis usikkerhed, som ikke er blevet bedre af den sendrægtige iværksættelse af grundforordningen og de succesive drøftelser i bestyrelsen i begyndelsen af 1997. En praktisk løsning på knudepunkternes startvanskeligheder begyndte at tage form på disses møde i september 1996. Her blev der skabt grundlag for opstilling af en fælles definition af begrebet "nationalt knudepunkt". Det skete på baggrund af dets dobbelte funktion: (a) det skal indsamle og udbrede information (kvalitetsstyring, syntese, videreudvikling) i retning mod centret og nettets øvrige knudepunkter og (b) det står for projekter, der har til formål at forbedre og videreudvikle informationsformidlingen (tværfaglighed, fremme af avancerede standarder, subsidiaritet). Man mangler først og fremmest at konsolidere de forpligtelser (også i finansiel henseende), som medlemsstaterne har i forhold til deres knudepunkt, og at sikre udbygningen af Kommissionens knudepunkt, der i december 1996 påbegyndte opbygningen af sin funktionelle og edb-mæssige infrastruktur for at kunne stille de oplysninger, det ligger inde med, til rådighed for centret. 13 (b) EU-institutioner Ligesom Europols narkotikaenhed har centret forstået at tage aktiv del i arbejdet i Gruppen af Narkotikaeksperter, der har ført til udarbejdelse af en række rapporter, som Rådet og Kommissionen successivt har forelagt Det Europæiske Råd i Madrid og i Dublin (II). Centrets bidrag til det detaljerede program, der blev forelagt på topmødet Dublin II, var resultatet af, at Kommissionen sideløbende med medlemsstaterne havde arbejdet på en reduktion både på efterspørgsels- og udbudssiden. Samtidig har EU-institutionerne forelagt centret forslag til foranstaltninger om specifikke emner (småkriminalitet i byerne i forbindelse af narkotikaforbrug, de forskellige grænseværdier, medlemsstaterne anvender for at sondre mellem narkotikahandel fængselsstraf, forbrug, udviklingstendenser og effektiviteten af de enkelte landes narkotikabekæmpelse, F&U vedrørende narkotika). Da disse forslag i mange tilfælde var forskellige fra de opgaver, der var fastsat i centrets arbejdsprogrammer, måtte centret vælge, hvad det skulle stille op med dem. Generelt har centret her indtaget en afbalanceret holdning. Centret har nok taget hensyn til forslagene, men har samtidig forstået at koncentrere sine finansielle og personalemæssige ressourcer i et forsøg på at skabe en sammenhængende indsats omkring iværksættelsen af arbejdsprogrammet. og personligt alternativer til (c) Internationale organisationer Centrets indsats på dette punkt har hovedsagelig bestået i at etablere kontakt med Pompidou-gruppen under Europarådet, navnlig vedrørende samarbejde om epi demiologi. Forbindelserne med FN's Program for International Narkotikakontrol (PNUCED) er blevet sikret ved, at der i 1996 blev indsat en "liaison officer". For bindelserne med Europol's narkotikaenhed er under opbygning, mens de forbin delser, der er knyttet med Verdenssundhedsorganisationen, Verdens- toldorganisationen(WCO) og Interpol har ført til, at disse organisationer har bidraget til den første rapport om narkotikasituationen i 1995. I den her omhandlede indkøringsperiode må den meget gradvise indsats på dette område betragtes som hensigtsmæssig, skønt man bl. a. på områderne epidemiologi og efterspørgselsreduktion utvivlsomt vil kunne have gavn af et samarbejde om narkotikabekæmpelsen. Stærke og svage sider ved den første årsberetning om narkotikasituationen i Europa i 1995 3. Udarbejdelsen af 95-rapporten, der er første etape i en ny samlet strategi13, har unægtelig været vanskeliggjort af, at narkotikaproblematikken i Europa er uhyre kompleks og sammensat. Rapporten forsøger at skitsere det samlede overblik, som EU har brug, og som derfor er målet, men dette vil først blive konkretiseret, efterhånden som årsprogrammerne for 1996 og 1997 skrider frem. Centret har - hvad der er meget naturligt - i første omgang villet danne sig et overblik over de 13 Kommissionen havde tidligere, i 1990 og 1994, udarbejdet to forelobige rapporter om situationen for så vidt angår narkotikaefterspørgslen i Kommissionen for Det (Økonomiske) fællesskabs tolv medlemsstater. 14 eksisterende data og først derefter tage fat på forbedring og egentlig sammenligning af data. Det har derfor i de første tre år især koncentreret sig om indsamling, men har også påbegyndt forbedringer med henblik på større sammenlignelighed og harmonisering. I den kommende periode vil den sammenligne, hvad der er sammenligneligt. Selv om de oplysninger, der findes i 95-rapporten stadig er meget ufuldstændige, belyser de dog visse væsentlige aspekter ved efterspørgselsproblematikken og giver en foreløbig oversigt over den indsats, der er gjort for at forsøge at reducere efterspørgslen. Rapporten afslører i øvrigt en række mangler, som viser, at det er absolut nødvendigt at sikre en bedre systematisering af de eksisterende informationskilder og af de centre, der behandler denne information. (i) Arbejdsområder (a) Indsamling og analyse af data Rapporten er det direkte resultat af det arbejde, som centret under anvendelse (rundspørger, undersøgelser, af de redskaber, det har pilotprojekter mv), har udført på dette vigtige område. Det gælder bl. a de første og efterspørgselsreduktion samt oplysningerne om informationskilder og deres struktur. efterspørgsel oplysninger, indsamlet rådighed om der til er (b) Forbedring af sammenligningsmetoder Dette mål tilgodeses i knap så høj grad i rapporten. Dette skyldes formodentlig først og fremmest, at de behandlede data er så forskelligartede, og at der anvendes forskellige systemer i medlemsstaterne. Der er imidlertid sket en kortlægning af problematikken, og der skitseres i rapporten en række muligheder for at komme videre ad denne vej. (c) Distribution af rapporten Lige så vigtigt som at få udarbejdet rapporten er det at få den distribueret. En ting er, at rapporten først foreligger på et sent tidspunkt året efter det år, som den omhandler, men dertil kommer, at oversættelsen til de øvrige ti officielle EU-sprog desværre er en langsommelig affære: i slutningen af 1996 var således kun den engelske udgave disponibel. Det bør sikres, at der ufortøvet etableres et effektivt samarbejde mellem centret og EU's oversættelsescenter. (ii) Emneområder (d) Efterspørgsel og efterspørgselsreduktion Rapporten indeholder et forholdsvis kort afsnit om dette emne, der ellers er et af de prioriterede områder. Nogle af de største vanskeligheder i forbindelse med indsamlingen af data på dette område har utvivlsomt været, at Reitox- knudepunkterne manglede et fælles erfaringsgrundlag, og at der i begyndelsen ikke forelå et klart defineret begrebsapparat. Ikke desto mindre er der skabt et grundlag af narkotikaefterspørgslen Epidemiologiske data og specifikationer indsamles og forbedrer således vor systematisk vurdering for en 15 traditionelle viden om emnet på EU-plan. Det må betragtes som noget positivt, at der også opereres med mindre indikatorer som "bonitet/pris" og "beslaglægning". Skønt de hidtil indsamlede oplysninger i visse tilfælde er ufuldstændige, tager fremgangsmåden sig lovende ud, idet den giver mulighed for en samlet vurdering af problemet. Hovedbudskabet i kapitlet er, at det forebyggende arbejde er et helt afgørende element i enhver samlet strategi for narkotikabekæmpelse, både på nationalt og internationalt plan. I alle faser af det forebyggende arbejde skal man sørge for at tilvejebringe den fornødne kompetence, lette samarbejdet mellem de forskellige aktører og fremme en vis koordination af initiativerne. Forudsætningen for at dette lykkes, er at der foreligger "harmoniserede data på EU-plan". (e) Strategier til bekæmpelse af narkotikamisbrug Dette kapitel fylder forholdsvis meget i rapporten sammenlignet med kapitlet om efterspørgsel og efterspørgselsreduktion. Centret har taget seriøst fat på det andet prioriterede område, idet den har udarbejdet en præcis opgørelse over de strategier, der anvendes i medlemsstaterne og i EU. Der foreligger således nu en række vigtige elementer, som kan danne grundlag for et samlet billede, og som kan give beslutningstagerne et beslutningsgrundlag. Således foregriber centret det næste prioriterede arbejdsområde, som det skal tage fat på, og bringer her noget nyt. Det viser sig, at udtrykket "reduktion" rundt om i Europa (og i den øvrige verden) dækker over en lang række forskellige foranstaltninger vedrørende forebyggelse, behandling og rehabilitering, i et blandingsforhold, der varierer efter tid og sted. De strategier, der anvendes af EU-institutionerne at efterspørgselsreduktionen er noget, som en lang række instanser i fællesskab har ansvaret for: lokalsamfundene, officielle og uofficielle tjenester, og som involverer en lang række faggrupper. Arbejdet gennemføres overvejende decentralt. Forebyggelsen af narkotikaforbrug erkendes som en global prioritet, men problemets omfang er vanskeligt afmåle. og medlemsstaterne, baseret på, er (f) Informationskilder For at underbygge medlemsstaternes og EU-institutionernes strategiske og politiske beslutninger har det været af afgørende betydning at fa fremskaffet kompatible, pålidelige og sammenlignelige oplysninger. Ses der bort fra området epidemiologi, hvor informationen generelt er af tilstrækkelig god kvalitet, har der været tale om meget svingende kvalitet. Det drejer sig om at vælge de rigtige definitioner og fælles klassifikationer samt om at forbedre transmissionssystemerne. Set på den baggrund vil det på længere sigt være hensigtmæssigt at sigte mod et internationalt regi, der kan sikre den overordnede sammenhæng. (g) Informationsinfrastruktur Reitox-nettet spiller her en central rolle, men det er endnu ikke fuldt udbygget Der vil formodentlig i 1997 blive tilvejebragt et klarere fælles grundlag og større ensartethed tingene på, så i den måde, aktørerne anskuer knudepunkterne kan virke sammen i et effektivt net med henblik på indsamling og formidling af information. Nettet af dokumentationscentre, der skal støtte 16 Reitox, er endnu ikke færdigudviklet, de skal udbygges og deres indbyrdes forbindelser styrkes. Centrets publikationsvirksomhed 4. Gennemførelsen af aktionsprogrammet 1995-1996 var i visse henseender mangelfuld14. Uanset grundene hertil må det fastslås, at publikationsarbejdet er vigtigt, da det gør centrets arbejde mere synligt for EU-borgerne. Der må sørges for fuld budgetmæssig dækning af dette arbejde. Det var meningen, at den bulletin, der udkommer hver anden måned, skulle foreligge på Fællesskabets 11 ollicielle sprog Men indtil nu er den kun disponibel på 4 af disse sprog. Særpublikationenie beregnet på låglolk og de videnskalKlige monogralier, der figurerer i aktionsprogrammet 1995-1996, vil blive udgivet i 1997. Hvad angår publikationerne for knudepunkterne, der også omhandles i aktionsprogrammet 1995-1996, så vil eentret forst på et senere tidspunkt udarbejde den årlige publikation om epidemiologi, som der er blevet anmodet om. Disse forsinkelser skyldes forsinket vedtagelse af programmerne, utilstrækkelig oversættelseskapaeitet og de krav. der stilles til kvaliteten. 17 (E) AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 1. Vigtige aspekter ved de tjenester, der forventes af centret (a) Prioriterede arbejdsområder Den første årsberetning (1995) er et første skridt i den rigtige retning For at opnå et tilfredsstillende overblik over narkotikaproblematikken i EU må tre arbejdsområder prioriteres højt i de kommende år: (a) følgende færdiggørelse og ibrugtagning af en database om efterspørgselsreduktion, i samarbejde med Reitox-knudepunkterne; (b) fastlæggelse af terminologien på de forskellige sprog på området efterspørgsel og efterspørgselsreduktion; (c) gennemførelse af en vurdering af metoder til evaluering af projekter vedrørende forebyggelse af narkotikaefterspørgsel. Det er vigtigt, at centret hurtigst muligt bliver bedre til at planlægge og til at overholde den vedtagne planlægning. (b) Prioriteter med hensyn til arbejdsredskaber De nærmere regler for knudepunkterne i Reitox-nettet fastsættes ikke i grundforordningen. Det er vigtigt, at centret, i samarbejde navnlig med Kommissionen, fastsætter præcise regler for de nationale knudepunkters rettigheder og pligter, både med hensyn til organisation og budget: REITOX er et meget vigtigt redskab, som centret må udvikle for at kunne løse sin opgave. Kommissionen vil på sin side forsøge at konsolidere og videreudvikle Kommissions-knudepunktet, så det til fulde kan deltage i og drage fordel af det arbejde, der forventes udført af helheden "15+1+1". (c) Synliggørelse: en vigtig forudsætning Offentliggørelsen af årsberetningerne om narkotikasituationen udgør rygraden i arbejdet med at formidle resultaterne. Der må lægges særlig vægt på følgende tre aspekter. For det første skal årsberetningen være let læselig. For det andet skal den foreligge samtidig på EU's 11 officielle sprog. For det tredje skal den foreligge i begyndelsen af året efter det år, som den omhandler Centret må ufortøvet give sig i kast med at løse denne opgave. Det er afgørende for, at centret bliver synligt for EU-borgerne Det er vigtigt, at borgerne heri kan finde neutrale oplysninger, dels om centrets virksomhed, dels om de foranstaltninger, som EU eventuelt træffer på grundlag af de objektive, pålidelige og sammenlignelige oplysninger, som årsberetningerne formodes at indeholde En sådan åbenhed bør i øvrigt sikres for alle centrets aktiviteter, ikke mindst i forbindelse med de mange undersøgelser, for at sikre det nødvendige samspil med de aktiviteter, der foregår i Kommissionen. Denne indsats for at synliggøre resultaterne skal også kunne omfatte information procuderet af centrets partnere på grundlag af EU's prioriteter. Det kunne i den forbindelse være interessant at foretage en selektiv udbredelse af sådanne data, også for så vidt angår arbejdsområde 3, 4 og 5, afhængigt af de konkrete projekter, som EU eventuelt gennemfører og hvortil den beslutter at udnytte centrets kapacitet. 18 (d) Målretning af indsatsen efter EU's prioriteter Der må hurtigst muligt foretages en samordning af indsatsen med EU's prioriteter. Generelt vil det være nyttigt sideløbende at beskæftige sig med områderne efterspørgselreduktion og udbudsreduktion, feks. ved at uddybe det arbejde, som centret har påbegyndt om tværgående analyse af medicinsk sociale data og data vedrørende sanktioner. Mere præcist må det prioriteres højt at fa etableret den bedst mulige samordning mellem på den ene side centrets arbejde, og på den anden side følgende store fællesskabsprojekter: (a) gennemførelse af det nye fællesskabsprogram 1996-2000 til forebyggelse af narkotikamisbrug15; (b) fortsættelse af PHARE/narkotika-programmet, der gennemføres og koordineres af Kommissionen til fordel for den økonomiske integration med Central- og Østeuropa, og TACIS-programmet til fordel for de nye uafhængige stater; (c) iværksættelse af 4. rammeprogram for F&U i Fællesskabet 1994-1998 og forberedelse af det kommende 5. rammepro gram; (d) iværksættelse af IDA/TESTA-programmet for udveksling af data mellem administrationer via telenettet. Specielt bør man overveje så hurtigt som muligt at indlemme de centraleuropæiske lande og Cypern i REITOX- nettet. Desuden vil emnet de nye syntetiske narkotiske stoffer kræve en stor indsats fra centrets side. Hvad denne nærmere skal gå ud på vil afhænge af den strategi for dette område, som er under udarbejdelse. Hvad angår det internationale samarbejde16 bør der tilstræbes en markant forbedring af centrets forbindelser med PNUCID og med Pompidou- gruppen under Europarådet. Om nødvendigt vil det også kunne være hensigtsmæssigt at tage kontakt med Den Interamerikanske Kommission for Samarbejde om Narkotikabekæmpelsen (CICAD). Der må også lægges stor vægt på samarbejdet med interpol. 2. Konklusioner (a) Relevansen af de arbejdsopgaver, der er pålagt centret Kommissionen har i lyset af traktaternes udvikling og udviklingen i EU's virksomhed, evalueret det arbejde, centret har udført i perioden 1994-1996 på grundlag af Rådets forordning (EØF) 302/93. Den finder det på den baggrund ikke nødvendigt at foreslå hverken en tilpasning eller en udvidelse af de opgaver, der er pålagt dette decentrale fællesskabsorgan. Udbygningen af centrets aktiviteter bør koncentreres om de prioriterede områder, idet der tages hensyn til de budgetmæssige problemer, som EU har for øjeblikket og må formodes også at have i de kommende år. 15 Programmet blev vedtaget den 16. deeember 1996 og igangsat den 30. januar 1997. Bl. a. kan nævnes følgende vigtige punkter på den internationale dagsorden irem til århundredets udgang: FNs generalforsamling ekstraordinære samling om narkotika (planlagt til juni 1998) og et fælleseuropæisk ministermode, som europarådets Pompidou- gruppe vil afholde i maj 1997. 19 (b) Prioritet nr. 1 "efterspørgsel og efterspørgselsreduktion" er fortsat meget vigtig, men nu er også prioritet nr. 2 "strategier og politikker på nationalt plan og fællesskabsplan" på vej frem Kommissionens helhedsvurdering af centrets resultater i de første tre arbejdsår er gennemgående positiv. Den opfordrer derfor til, at også Europa- Parlamentet og Rådet forsøger at sikre, at centrets udførelse af sine opgaver også fremover holdes adskilt fra udøvelsen af politiske beføjelser, idet sidstnævnte funktion er og bliver forbeholdt EU's institutioner. (c) Bedre betingelser for samarbejde med EU's institutioner og organer Kommissionen ønsker for sit vedkommende at fortsætte ad denne vej og vil forsøge at etablere den bedst mulige koordination mellem på den ene side centrets aktiviteter, og på den anden side aktiviteten i Kommissionens tjenestegrene taget under ét. Bl. a. skal der etableres et stærkere samarbejde mellem centret og EF's statistiske kontor inden for rammerne af det nuværende statistikprogram. Udbygningen af Unionens indsats som led i dens narkotikabekæmpelsesplan 1995-1999 gør et sådant samarbejde nødvendigt, set på baggrund af de prioriterede opgaver for den resterende periode. 20 ISSN 0254-1459 KOM(97) 146 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 16 06 01 Katalognummer : CB-CO-97-138-DA-C ISBN 92-78-18052- Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg £i


title: RÈGLEMENT (CE) N° 639/97 DE LA COMMISSION du 11 avril 1997 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price