title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén - "Den europeiska informations- och kommunikationsteknik (IKT) -industrins konkurrenskraft"

eurovoc_concepts:
action programme
competitiveness
information technology
international competition
market

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 16. 04. 1997 KOM(97) 152 slutlig MEQP5LANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN "Den europeiska informations- och kommunikationsteknik (IKT) -industrins konkurrenskraft9' INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. Inledning 2. IKT-industrin: globala strukturer, europeisk konkurrenskraft 2. 1. Marknadsstruktur 2. 2. Den europeiska IKT-industrins konkurrenskraft 3. De största utmaningarna för den europeiska IKT-industrin Öka marknadens användning Förändra industriella strukturer Utveckla snabbväxande företag Höja den europeiska programvarukompelensen Arbeta för en optimal teknisk utveckling och spridning Utnyttja möjligheterna till ökad sysselsättning 4. Prioriterade områden för politiska initiativ 4. 1. Pågående politiska initiativ som kräver snabbt genomförande 4. 2. Nya områden som behöver åtgärdas Öka den globala konkurrensen Öka kunskaperna om och användningen av IKT Skapa nya marknader genom lämpliga standarder Utnyttja utvidgningsmöjligheterna Förbättra industrisamarbetet Främja framväxten av små och medelstora företag Lägga vikten på sysselsättningen: kvalifikationer och utbildning Främja benchmarking 5. Sammanfattning Bilaga 1 - Rådets resolution av den 18 november 1991 och dess uppföljning Bilaga 2 - Statistiska tabeller 1. Inledning Informations- och kommunikationsteknikindustrin (IKT) är en mycket viktig del av Europas ekonomi. Denna industri utgör • en stor och växande del av den industriella verksamheten, • en av förutsättningarna för framtida konkurrenskraft inom alla industriella processer, produkter och tjänster, • grunden för nästa århundrades framväxande informationssamhälle. Det är nödvändigt att Europa har en konkurrenskraftig IKT-industri för att man skall kunna • undvika ett överdrivet beroende av nyckelteknik, • delta i utvidgningen till globala marknader, • bidra till att nya arbetstillfällen skapas, • ha en framskjuten position inom innovation i framtiden. Europa har inte råd att försitta detta tillfälle. Det finns oroande tecken på • dålig marknadstillväxt, • sjunkande relativa andelar för de europeiska producenterna, • ojämnt gensvar på marknadsförändringar och teknisk utveckling. Det krävs snabba åtgärder av alla berörda parter (industri, medlemsstater, kommissionen) för att skynda på processen och säkerställa att den europeiska IKT-industrin far en framskjuten position på marknaden och inom den tekniska utvecklingen. Flera åtgärder har redan påbörjats och nu krävs ett effektivt och snabbt genomförande. Andra åtgärder bör också utvecklas. Nederländernas regering och det senaste informella industrirådet har inlett debatten. Detta meddelande är kommissionens första bidrag och det innehåller en uppdaterad analys samt identifierar de viktigaste utmaningarna och åtgärdsområdena. Ett trepartssamarbete bör pågå under de kommande månaderna i syfte att föra arbetet framåt och bestämma vad som skall prioriteras och genomföras. I detta meddelande avses följande med IKT-industrin: konsumentelektronik, datorer och kontorsutrustning, telekommunikationsutrustning, komponenter, programvaror (antingen i samband med att programvaror som komponent eller produkt, eller tjänster samt radio- såsom tillhandahålls). Övriga programinnehållsindustrin vilka ofta inbegrips i definitionen av IKT-industrin, behandlas inte här. TV-industrin sektorer, och 2. IKT-industrin: globala strukturer, europeisk konkurrenskraft 2. 1 Marknadsstruktur De senaste 5-10 åren har den tekniska, ekonomiska och sociala utvecklingen omvandlat industrin och dess marknader (kallas ofta konvergens). Marknaden består av tre - 3- huvuddelar: infrastruktur, handel och konsumenter. Dessa marknaders olika egenskaper leder till att de företag som tillhandahåller varor ställs inför olika strukturer och tillvägagångssätt (se fig. 1), vilket ställer olika rättsliga och politiska krav på de offentliga myndigheterna. Infrastruktur, som inbegriper storskaliga system med relativt långsam utveckling och produkter med långa livscykler, berörs av neddragningar och avvecklingar. Trots att de leverantörer som traditionellt är knutna till Europa har en stark konkurrensställning inom vissa områden såsom telekommunikation är de hårt pressade att anpassa sig till den successiva avregleringen och avvecklingen av marknaden. Industri- och handelsmarknader drar inriktade på nischmarknader som i många fall har växt till mycket stora delmarknader. Producenterna är ofta tekniskt orienterade och starkt beroende av riskkapital i början av sin verksamhet. USA:s industri har en mycket stark ställning på dessa marknader. till sig många nya aktörer i IKT-industrin. Ovanstående faktorer har lett till en Konsumentmarknaderna kräver ständig innovation och pålitliga produkter men präglas också av en ständig urholkning av priserna. Konsumentprodukter utgör i allt högre grad grundstommen industriell koncentration som är så utpräglad att de internationella marknaderna domineras av ett litet antal kända märken, som upprätthålls av invecklade dynamiska och globala produktionsstrukturer. Japanska och på senare tid även koreanska producenter dominerar, även om producenter som är knutna till Europa fortfarande har en stark ställning. USA- sprids på producenter vinner mark konsumentmarknaderna. Den ökande globaliseringen av dessa marknader har tvingat industrin att sprida ut tillverkningen och söka efter de mest konstnadseffektiva få strukturerna. Ett verkligt globalt nätverk har blivit resultatet. De relativt handelshindren och den allmänt förekommande efterfrågan på IKT-produkter är givetvis den bakomliggande faktorn när det gäller att tillhandahålla de volymer som krävs för att uppnå de storskaliga ekonomier som driver på denna utveckling. I Europa liksom på alla andra platser ombesörjs en stor del av tillverkningen av multinationella företag med hjälp av kapital från USA, Japan eller Korea. att persondatorprodukter takt med i lett till betydande neddragningar Situationen för sysselsättningen inom IKT-industrin påverkas av två motsatta trender (se fig. 2): å ena sidan har bättre tillverkningsmetoder och i vissa fall omlokaliseringar som förbättrat produktiviteten inom sektorer som konsumentelektronik, datorer och terminaler. Å andra sidan har den imponerande tillväxten inom programvaror och tjänster ökat sysselsättningen. Detta har skapat en balanserad situation med en måttlig och långsiktig tillväxt på bred front som emellertid ställer krav på betydande strukturförändringar när det gäller kvalifikationer. Under de senaste tio åren har arbetstillfällena flyttats från tillverkningsindustrin till FoU och försäljning/marknadsföring, och från arbetare och kontorspersonal till tjänstemän. 1 1 Sysselsättning inom IKT-sektorn. Undersökning utförd av BIPE på Europeiska kommissionens vägnar, GD III, juli 1996. - 4- 2. 2 Den europeiska IKT-industrins konkurrenskraft IKT-industrin svarar för en stor och växande andel av Europas tillverkningsindustri (se fig. 3. 1): 8,3 % av omsättningen (ökning från 4,3 % 1981), 6,5 % av sysselsättningen, 7,8 % av produktionen, 9,1 % av bruttoförädlingsvärdet (ökning från 6,1 % 1991). För alla dessa, med undantag av sysselsättningen, har IKT-industrin högre värden än både den kemiska industrin och bilindustrin (se fig. 3. 2). I framtiden kommer dess relativa andel kommer att öka i takt med att informationssamhällets olika delar tar form. I till serviceindustrin (inbegripet programvaror) där uppgifterna sysselsättningssiffrorna för IKT ökat markant. Marknadens tillväxt ligger på 7 % och förväntas ligga på denna nivå de närmaste åren (se fig. 4), vilket är en imponerande siffra med tanke på att enhetspriserna i allmänhet sjunker - till och med drastiskt för vissa produkter - och att varje ny produktgeneration uppvisar betydligt större prestanda. tas ingen hänsyn Trots denna makroekonomiskt positiva bild finns det stor anledning till oro. Trots att tillväxtsiffrorna tycks höga är de betydligt lägre än siffrorna för USA och för de länder i Asien som har en stark ekonomisk tillväxt. Särskilt oroande är det faktum att Europas andel av världens IT-marknad sedan 1990 har minskat från 35 % till 28 % (se fig. 5). USA:s IT-marknad hade ungefär samma utgångsläge men ökade sin andel till cirka 41 % av den världsomfattande marknaden 1996. Europas utgifter för IT motsvarar 4,5 % av BNP, jämfört med 5,7 % i USA. Europas utgifter för IT per capita ligger på 797 ecu, jämfört med 1 285 ecu i USA (se fig. 6). Inom unionen föreligger det stora skillnader mellan medlemsstaterna, med exempelvis allmänt låga utgifter i de yttre och sydligt belägna staterna. Med undantag av telekommunikationsutrustning försämras dessutom handelsbalansen inom de flesta sektorer av IKT-industrin (se fig. 7). Importen har ökat femfaldigt sedan 1980 till 143 miljarder ecu 1995, och motsvarar nu cirka 50 % och områden av konsumentelektronik), att jämföra med 11 och 17 % inom den kemiska industrin respektive bilindustrin. (kontorsutrustning, konsumtionen datorer inom vissa Framgång inom IKT beror oftast på en kombination av tillgång till högkvalitativ forskning och riskkapital på ett tidigt stadium, samt en stark koncentration på marknaden när man väl har etablerat sig. Detta är typiskt när det gäller programvaror där amerikanska leverantörer har intagit en ledande ställning. På detta område är Europa framgångsrikt endast inom vissa nischer, särskilt inom sektorer där det har varit möjligt att få fram utmärkta applikationer med hjälp av erfarenheten från avancerade användare, till exempel när det gäller tekniska eller skräddarsydda program. När det gäller halvledare har de europeiska tillverkarna lyckats upprätthålla en konkurrenskraftig ställning med hjälp av internationellt strategiskt samarbete och viktiga insatser inom FoU, särskilt genom Jessi- och Esprit-programmen. Därigenom har man kunnat viktiga tillverkningstekniker och förmågan att leverera det som användarindustrin behöver. produktionsgrund, säkerställa tillgången europeisk till en Det är inom elektronisk montering, både konsumentelektronik och datorer, som Europa som produktionsområde uppvisar det största handikappet vilket främst beror på höga arbetskraftskostnader. Denna nackdel har lett till komplicerade kombinationer av omlokaliseringar till Asien och på senare tid central- och östeuropeiska länder, och till att vissa tillverkningsprocesser förlagts till platser som ligger nära mottagarmarknaderna. När det gäller telekommunikationsutrustning har huvudaktörernas globala struktur och ständiga teknologiska strävan gett Europa en ledande ställning. Ett exempel är framgångarna med GSM. Den stora betydelsen hos den europeiska industrin för telekommunikationsutrustning visar hur viktigt det är att hålla jämna steg med den pågående tekniska revolutionen. 3. De största utmaningarna för den europeiska IKT-industrin Öka marknadens användning: De europeiska marknaderna har halkat efter andra marknader. För det första blickar inte affärsmarknaden framåt i lika stor utsträckning: alltför många företag ser IKT-investeringar enbart som en kostnad som skall minskas nät verksamheten krymper. IKT:s förmåga att förbättra konkurrenskraften, effektivisera verksamheten och främja nyskapande underskattas eller uppmärksammas inte alls. För det andra är de enskilda konsumenternas användning av IKT låg. Antalet Internet- användare i Europa är jämförelsevis lågt, med undantag av främst de nordiska länderna (se fig. 8). För det tredje är de offentliga myndigheterna långsamma när det gäller ny användning av IKT, något som är särskilt viktigt inom utbildning men som också påverkar många andra områden där potentiella vinster i fråga om tjänsters effektivitet och kvalitet är av mycket stor betydelse. Slutligen har den ojämna takten i avregleringen av telekommunikationerna inom unionen troligtvis varit den främsta bromsande faktorn. Denna strukturella eftersläpning är ett stort handikapp för Europas IKT-industri, både när det gäller utvecklingen mot informationssamhället och när det gäller en lämplig politik för att höja industrins konkurrenskraft. Leverantörerna måste anstränga sig ytterligare för att finna medel att övertyga marknaden om fördelarna med IKT och stimulera en ökad användning. En öppen och fungerande inre marknad är avgörande för spridningen av IKT-produkter och utvecklingen av IKT-tjänster. Olika standarder och bestämmelser hänger kvar och lägger hinder i vägen för IKT-industrins utbredning. Dessa frågor behandlas i ett annat sammanhang2 men de måste få ett svar om Europa skall kunna utnyttja hela sin marknadspotential. Förändra industriella strukturer: Den europeiska IKT-industrin har varit långsam när det gäller en omstrukturering för att möta nya utmaningar. Den har inte anammat trenden med entreprenadtjänster och har inte utvecklat nätverk av konkurrenskraftiga komponentleverantörer: gränsöverskridande produktionsnätverk, som är så typiska för de amerikanska och japanska producenterna med nätverk av leverantörer i Asien3. De central- och österopeiska ländernas ekonomier och dessa staters eventuella inträde i 2 KOM(96)359 av den 24 juli 1996 - Kommissionens meddelande om den europeiska strategin för standardisering och det globala informationssamhället. 3 "Wintelism and the Changing Terms of Global Competition", M. Borrus och J. Zysman, University of California 1997. - 6- unionen utgör möjligheter till en omstrukturering som måste tillvaratas av industrin och underlättas av de offentliga myndigheterna. Det är mycket viktigt med industriellt samarbete på de globala marknaderna, inte bara för att man skall kunna utforma standarder och finnas tillgänglig på marknaderna utan också för att säkerställa tillgången orimliga nödvändig till beroendeförhållanden. och viktiga komponenter undvika teknik samt Utveckla snabbväxande foretag: Europa har också misslyckats med att främja en dynamisk tillväxt av nya aktörer vilket är så typiskt inom industrin i USA. Villkoren för små och medelstora företag och nystartande av verksamhet måste förbättras, eftersom de fyller en mycket viktig funktion när det gäller att introducera ny teknik, stödja konkurrensförbättringar i stora företag och, viktigast av allt, skapa sysselsättning. Industriell omstrukturering innebär ofrånkomligen förändringar i sysselsättningen, vilka kan underlättas av instrument som kan skapa en flexibel och utbildad arbetskraft. Om Europas IKT-produktion ska kunna förbli konkurrenskraftig måste industrin också säkerställa att kvalifikationsnivån höjs fortlöpande. inbegripet för omsatta programvaror, däri Höja den europeiska programvarukompetensen: Ingen omstrukturering kan ändra på det faktum att Europa är ett högkostnadsområde när det gäller tillverkning. Europeiska produkter måste konkurrera med design och kualitet på globala marknader, vilket också i vissa fall sker mycket framgångsrikt, exempelvis i fråga om GSM mobiltelefoner och digital satellit-TV. Programvarorna (särskilt inneslutna programvaror) bör behandlas närmare med tanke på deras stora betydelse för konkurrenskraften och mervärdet. När det standardprogram, gäller området kundanpassade program samt tjänster, så känner man till det ganska bra. Men detta utgör bara en bråkdel av den totala industriverksamheten: alla större tillverkare har någon form av intern programvaruverksamhet, vare sig det gäller utveckling, anpassning, service eller underhåll. Huvudkompetensen inom många företag ligger främst i deras programvaror. En stor del av de finansiella tjänsterna utförs med hjälp av programvaror. Programvarorna har redan en avgörande betydelse för moderna flygplan och svarar för en allt större del av de funktioner som gör många industriprodukter konkurrenskraftiga på marknaden. Det är hög tid att inse hur mycket denna typ av ekonomisk verksamhet bidrar till konkurrenskraften, mervärdet och sysselsättningen. Endast med tillräcklig insikt om denna industris strukturer och ekonomi kan företagen eller regeringen utveckla en politik för att tillvarata de fördelar som ligger i programvaror. Det är desto viktigare eftersom utvecklingen av informationssamhällets många applikationer kommer att ställa enorma krav på programvaruutveckling och framtagande av programvaruinnehåll. Den språkliga mångfalden på den europeiska programvarumarknaden utgör ännu en utmaning men också en möjlighet till specifikt europeiska lösningar: en stor del av kostnaderna för utveckling och marknadsföring hänger samman med hur många språkversioner produkten har, och storleken på den språkmarknad man i första hand vänder sig till utgör en viktig konkurrensfördel. Arbeta för en optimal teknisk utveckling och spridning: IKT-industrin måste hålla sig kvar i täten av den tekniska utvecklingen. Förutom att FoU-kostnaderna stiger på grund av kortare livscykler för produkterna kräver den interaktiva nyskapandeprocessen att industrin bättre hörsammar kundernas krav. Om IKT-industrin skall kunna dra fördel av FoU-investeringarna måste spridningen av tekniken vara så omfattande och tidsmässigt - 7- fördelaktig som möjligt. Detta är inte något som sker automatiskt utan betydande insatser krävs för att alla typer av användare skall tillgodogöra sig den nya tekniken: industri, privata och offentliga inrättningar samt privatpersoner. tjänster och de därmed sammanhängande förändringarna Utnyttja möjligheterna till ökad sysselsättning: Spridningen av och användningen av IKT kommer att få en grundlig inverkan på sysselsättningens kvantitativa och kvalitativa aspekter. Det finns en ny studie4 som visar på tre olika effekter som IKT har på sysselsättningen: direkta effekter på IKT-industrin och Övrig därtill knuten industri, indirekta effekter på andra delar av ekonomin såsom produktivitetsökningar och ändrade produktionsstrukturer, samt andra effekter som beror på den ökade möjligheten till omsättning av i den internationella arbetsfördelningen. I samma undersökning förutses långsiktiga effekter för Europa under de närmaste tio åren, och det kan handla om allt från tre miljoner förlorade arbetstillfällen (i ett negativt scenario) till sex miljoner nya arbetstillfällen (i ett positivt scenario med en snabb spridning av IKT). Det står emellertid klart att de direkta effekterna på sysselsättningen inom IKT-industrin är positiva. Erfarenheten från USA, där omstruktureringen av IKT-industrin började tidigare, visar att mer än 150 000 arbetstillfällen skapades mellan 1988 och 1995 bara inom persondatorsektorn (det finns till exempel ett företag i USA som startade sin verksamhet 1985 och som fram till 1995 ökade sin omsättning till nästan 6 miljarder dollar och sin arbetsstyrka till 15 000 anställda). Unionen måste främja tillväxten hos sådana företag som finansieras genom alleuropeiska sekundära kapitalmarknader. De europeiska IT-företagen kommer att skapa framtidens kvalitetsarbeten. 4. Prioriterade områden för politiska initiativ: samråd med från omfattande Resultaten industri och medlemsstater och rekommendationer från olika rådgivande organ samt undersökningar är anmärkningsvärt samstämmiga. Två kategorier kan urskiljas. Den första omfattar de rekommendationer, såsom avregleringen av telekommunikationerna, som redan lett till åtgärder eller planer inom kommissionen och nationella myndigheter. Dessa rekommendationer sammanfattas här för att poängtera hur viktigt det är att genomföra ett antal politiska åtgärder för att främja industrins konkurrenskraft. Den andra kategorin omfattar frågor som mer specifikt rör IKT-industrin eller som bör prioriteras i framtiden. Dessa frågor avhandlas i den andra delen. 4. 1 Pågående politiska initiativ som kräver snabbt genomförande I november 1996 antogs en omfattande åtgärdsplan för informationssamhället5 i vilken kommissionens prioriteringar har finslipats. I åtgärdsplanen betonas behovet av snabba 4 IFO Institut fUr Wirkschaftsforschung. Mimenen, 1996. 5 KOM(96)607, 27. 11. 1996. Meddelande från kommissionen om "Europa i ledningen för det globala informationssamhället: löpande åtgärdsplan". - 8- framsteg och vikten av att EU:s politik inriktas på ett effektivt genomförande av informationssamhällets alla delar. Följande bör prioriteras: • Det är nödvändigt att alla medlemsstater genomför en effektiv avreglering av telekommunikationsmarknaden före den 1 januari 1998. Kommissionen är fast besluten att alla åtaganden skall fullgöras och kommer noggrant att övervaka utvecklingen av medlemsstaternas lagstiftning. tillämpning". I meddelandet "Gör arbetsmarknaden en • Elektronisk handel är det första praktiska genomförandet av IS; framtidens första tjänst"!6 "omfattande presenterades ett europeiskt initiativ för elektronisk handel. I syfte att främja detta initiativ har kommissionen antagit ett rammeddelande till rådet där de viktigaste åtgärdsområdena anges. • Internationellt överenskomna principer och regler, som styr konkurrens, immateriella rättigheter, privata och enskilda rättigheter, informationssäkerhet, driftskompatibilitet och standarder bör stärkas och antas. Åtgärder för att öka användningen och initiativ för att öka medvetenheten behöver vidtas eller utökas i syfte att uppmuntra Europas industri och samhälle att öka användningen av IKT. Satellitbaserade system för bredbandskommunikation: I kommissionens åtgärdsplan beaktas de lagändringar och FoU-åtgärder som behövs för att säkerställa en betydande europeisk närvaro på internationell nivå. På transportområdet utvecklas nya applikationer inom transeuropeiska nät, nya innebär flygtrafikkontrollsystem och många konsumentapplikationer som alla möjligheter till växande marknader för den europeiska IKT-industrin. Åtgärdsplaner för intelligenta transportsystem (ITS) och globala satellitbaserade navigationssystem (GNSS) håller på att utarbetas. Ramprogrammet för FoU är särskilt viktigt för att man inom hela EU på bästa sätt skall kunna utnyttja de avsevärda FoU-investeringar som krävs för att kunna upprätthålla konkurrenskraften. I det femte ramprogrammet som träder i kraft 1998 ägnas särskild uppmärksamhet åt användarnas deltagande i FoU-verksamheten, vilket är viktigt för att säkerställa att åtgärderna tillgodoser verkliga behov som ligger i linje med marknadens krav. På samma sätt kommer stödet till utvecklingen av viktig teknik att integreras i ett enda program och delas in i fyra områden: service till medborgarna, elektronisk handel, multimedieinnehåll och viktig teknik. Lyhördheten och flexibiliteten skall också ökas. Utbildning krävs för att ge arbetskraften nödvändiga kvalifikationer och flexibilitet när det gäller användning av ny teknik. Infrastrukturerna inom utbildningsväsendet måste förnyas genom att skolor och kulturella institutioner får IKT-utrustning och tillgång till datornät (särskilt Internet). Samtidigt bör lärarna ges bättre utbildning inom IKT. 6 CSE(96)6, 27. 11. 1996. "Gör arbetsmarknaden en tjänst!". Meddelande till Europeiska rådet. -9 Kommissionen kommer tillsammans med medlemsstaterna att stimulera nationella åtgärder som syftar till att erbjuda Europas medborgare utbildning som lämpar sig för informationssamhället. Åtgärdsplanen "Att informationssamhället" som godkändes av kommissionen i december 1996 kommer att samla de viktigaste aktörerna i syfte att ge bättre tillgång till de kvalifikationer som kommer att behövas i framtiden. Genomförandet av åtgärdsplanen sker parallellt med det arbete som utförs av arbetsgruppen för programvaru- och multimedieutbildning, vilken inbegriper flera av kommissionens avdelningar - något som underlättar tillgången till gemenskapsstöd inom detta område. Åtgärderna kommer att ersättas nästa år. lära i • Språkfrågan som är särskilt viktig i Europa när det gäller programvaror behandlas i programmen för informationssamhället och språkteknik7. 4. 2 Nya områden som behöver åtgärdas inom dessa områden bör Åtgärder inom leveranssektorn, såsom benchmarking och utbildning, eller ökande av efterfrågan genom exempelvis marknadstillträde eller åtgärder för att öka användningen. inriktas antingen på förbättringar måste samtidigt genomföras omedelbart, i år är mycket viktiga steg Öka den globala konkurrensen: Det avtal om informationsteknik som ingicks på 1996 och WTO-avtalet om WTO-konferensen i december i Singapore telekommunikation från februari i denna riktning. Avskaffandet av tulltaxorna på alla IT-produkter före år 2000 påskyndar den process som inleddes genom de senaste Gatt-förhandlingarna. Det kommer att bidra till att kostnaderna för produktion av IT-utrustning i Europa sjunker medan de europeiska tillverkarna ges bättre möjligheter att exportera till utländska marknader. Avtalet om som informationsteknik övervakningsmekanismer införs för att öka produkternas spridning. Åtgärder bör vidtas för att utsträcka spridningen till de länder som ej är medlemmar i WTO (särskilt i Sydamerika), samtidigt som antagandet av avtalet om informationsteknik bör göras till ett villkor för inträde i WTO. Detta berör i synnerhet Kina och Ryssland. Efter det att tulltaxorna försvunnit genom avtalet om informationsteknik kommer uppmärksamheten att riktas mot att avskaffa andra handelshinder gentemot våra viktigaste handelspartner, främst genom avtal om ömsesidigt erkännande och bättre harmonisering av standarder och förfaranden för bedömning av överensstämmelse. Överst på dagordningen står att fortsätta det arbete som inletts genom den transatlantiska affärsdialogen i syfte att sluta ett avtal om ömsesidigt erkännande med USA, och särskilt undersöka vilka möjligheter det finns att bygga ut principen om tillverkarnas deklarationer om överensstämmelse. Parallellt med detta kommer operativ verksamhet att utvecklas inom ramen för det transatlantiska initiativet för småföretag (TransAtlantic Small Business Initiatives [TASBI]). Detta initiativ och andra handelspolitiska instrument bör tillämpas på ett enhetligt sätt för att säkerställa att den europeiska industrin verkar på optimala villkor både inom unionen och på de globala marknaderna. 7 KOM(96)456 av den 2 oktober 1996. Flerårigt program för att främja den språkliga mångfalden i informationssamhället. Antaget av rådet den 8 oktober 1996. 10 Öka kunskaperna om och användningen av IKT: Offentliga myndigheterna kan och bör göra mer för att stimulera en ökad användning av IKT, både inom den egna myndigheten och i samhället. Först och främst måste utbildningsmyndigheterna ge skolorna bättre tillgång till IKT för att bana väg för informationssamhället. De måste dessutom uppfylla allmänhetens krav på bättre och kostnadseffekt vare tjänster. I ett större sammanhang skulle ett stöd för nationell och gemenskapens politik inom många områden tjäna på ett utökat nyskapande utnyttjande av de möjligheter som IKT erbjuder. I fig. 6 åskådliggörs till exempel de relativt låga IT-investeringarna i de yttre och sydligt belägna staterna, trots att IT är ett värdefullt verktyg när det gäller att förbinda regioner med varandra och minska handelshinder. Flera medlemsstater håller för närvarande på att inrätta nya skattemässiga och andra stimulansåtgärder i syfte att öka användningen av IKT i hemmen, skolorna och affärslivet. Sådana åtgärder är ett steg i rätt riktning och bör efterliknas och utökas på bred basis i hela unionen. Skapa nya marknader genom lämpliga standarder: Ett av industrins främsta medel för att skapa nya marknader är att inrätta och använda nya standarder. I synnerhet konsumentmarknader är beroende av att skapa ett kundförtroende för produkter, därav vikten av ett samarbete mellan leverantörer för att främja övergripande standarder. Om man skall kunna dra nytta av ett sådant samarbete måste producenterna bidra med teknik, standarder eller marknader, samt ta aktiv del i utformandet av internationella standarder, om de inte skall halka efter både tekniskt och affärsmässigt. Lagstiftningsaspekten på standardisering måste också beaktas för att förenkla och skynda på förfarandena (till exempel tillverkarnas deklaration om överensstämmelse) för att inte skapa hinder för marknadsföring av nya produkter. IKT-standarder är i allmänhet globala till sin natur, men ofta konkurrerar åtskilliga standarder, som bygger på specifika regionala förutsättningar, om att bli accepterade på marknaden. Därför bör de europeiska företagen inte bara delta i standardiseringen av tekniska specifikationer via internationella konsortier, utan om möjligt också arbeta med Europa som grund. Europeiska kommissionen stödjer inrättandet av ett flexibelt och öppet arbetsforum där de europeiska företagen ges möjlighet att delta i det internationella standardiseringsarbetet för IKT. De bör lansera internationellt erkända standarder som utgår från Europas specifika karaktär. Detta kräver att huvudaktörerna träffar strategiska avtal om de huvudsakliga användarkraven8. Om användarkrav skall kunna översättas till tekniska specifikationer behöver pragmatiska och flexibla leveransmekanismer utvecklas i nära samarbete mellan industri och europeiska standardiseringsorgan. Europeiska kommissionen stödjer inrättandet av flexibla industriledda standardiseringsförfaranden för att - utöver antagandet av formella europeiska standarder - utveckla tekniska specifikationer för operatörer på den europeiska marknaden. För att säkerställa kontinuiteten och en optimal användning av europeiska standardiseringsresurser bör man som en akut åtgärd överväga att inrätta en "guichet unique" (en enda beslutande instans) inom ramen för de europeiska standardiseringsorganen. Ett exempel på ett sådant avtal är samförståndsförklaringen (MoU, Memorandum of Understanding) om fri tillgång till elektronisk handel för europeiska små och medelstora företag. - 11 - Utnyttja utvidgningsmöjligheterna: Utvidgningen av Europeiska unionen ger länderna i Central- och Östeuropa tillgång till en utvidgad och växande inre marknad, förbättrad ekonomi genom storskalighet samt möjligheter till omlokalisering av kostsam verksamhet. Nu har den europeiska IKT-industrin möjlighet att ändra sina tillverknings- och leveransstrukturer så att de liknar de i USA och Asien, och därigenom förbättra sin globala konkurrenskraft. En stor del av industrin är i färd med att inleda olika former av samarbete i dessa länder, vilket ger tillgång till kompetens och konkurrenskraftiga tillverkningsvillkor. De europeiska producenterna lokaliserar tillbaka verksamhet från Fjärran Östern för att kunna dra fördel av dessa ofta fördelaktigare villkor, vilket ger fabrikerna i Fjärran Östern möjlighet att koncentrera sig på växande och allt öppnare lokala marknader. Särskild vikt kommer att läggas vid att underlätta samarbetet mellan industrin i EU och industrin i Central- och Östeuropa. Detta arbete har redan inletts inom konsumentelektronikindustrin. Kommissionen stödjer detta initiativ och dess utbyggnad och utvidgning till andra sektorer inom IKT-industrin. De åtgärder som föreslagits av industrin omfattar benchmarking-leverantörer, överläggningar med leverantörer, internutbildning och arbetsseminarier inriktade på kvalitet. Kommissionen skulle stödja industrin om den etablerar eller stärker sin närvaro i Central- och Östeuropa. Denna strategi före anslutningen ger solida ramar för att fastställa villkor som gagnar en rättvis konkurrens, samt skapa lika konkurrensvillkor för den europeiska industrin. Förbättra industrisamarbetet: Det pågår eller har föreslagits flera andra viktiga industriella samarbetsinitiativ, särskilt i nya självständiga stater i Medel havsområdet, Sydamerika och Asien. Exportfrämjande verksamhet har också föreslagits. Vad IKT- industrin anbelangar, och i synnerhet de små och medelstora företagen, behövs ytterligare insatser för att höja industrins medvetenhet om de möjligheter som står till buds och att hjälpa dem att prioritera på ett sätt som passar deras förutsättningar. Dessutom skulle gränsöverskridande internationellt samarbete tjäna mycket på en förbättrad samordning med befintliga program i medlemsstaterna. Främja framväxten av små och medelstora företag:9 De små och medelstora företagen är oundgängliga för att skapa nya arbetstillfällen och en viktig del av IKT-industrin (särskilt inom programvaror och multimedieinnehåll) eftersom de ofta har en ledande roll i utvecklingen av ny teknik och nyskapande av produkter. Den europeiska industrin ligger långt efter USA när det gäller nystartande av högteknologiska IT-företag. Detta är ett allvarligt handikapp, vilket märks på det faktum att många av dagens ledande IKT- aktörer var små eller medelstora företag i USA för mindre än 20 år sedan. Politiska initiativ som syftar till att skapa gynnsamma förutsättningar för startande och finansiering av innovativa företag är ytterst viktigt. De politiska initiativen bör särskilt underlätta tillgången till riskkapital, och samarbete bör sökas med finansinstitut i syfte att utveckla mekanismer såsom "betygsättning" av teknik. Ansträngningarna att minska de administrativa hindren bör också fortsätta då dessa ofta har en avskräckande effekt. Den affärsmiljö som råder vid i synnerhet nystartande av företag bör bli föremål för en benchmarking-analys, genom att situationen i Europa jämförs med den i andra regioner, särskilt i USA (Silicon Valley). Dessa problem har varit uppenbara en längre tid men De små och medelstora företagens särdrag analyseras i den handlingsplan för innovation i Europa som antogs av kommissionen den 20 november 1996. KOM(96)589. - 12 situationen förblir kritisk. Det är mycket viktigt att kommissionen och medlemsstaterna vidtar snabba och effektiva åtgärder. Kommissionen har också för avsikt att med G7- projektet "En global marknad för små och medelstora företag"10 som grund främja det internationella utbytet av erfarenheter samt underlätta andra samarbetsformer. Lägga vikten på sysselsättningen: kvalifikationer och utbildning: Såsom tidigare nämnts måste den europeiska IKT-industrin fortlöpande omstruktureras för att förbli konkurrenskraftig, och uppgradera sina produkter och tillverkningsprocesser för att ge ett lönsam och kostnadskänslig verksamhet ökat mervärde samtidigt som mindre omlokaliseras. Centralt i detta sammanhang är en höjd kvalifikationsnivå. Ett effektivt verktyg skulle kunna vara att införa ett system för kvalifikationsstandarder. Inrättande av kvalifikationsprofiler anpassade efter en viss industris huvudverksamhet på bred basis skulle ge en utgångspunkt för att bygga upp en kompetent arbetsstyrka, förbättra prestationerna och ta fram utbildningsprogram. Sådana standarder kommer också att bidra till en bättre fungerande arbetsmarknad genom att tillhandahålla en tydlig grund för att sammanlänka arbetsgivarnas behov med tillgängliga kvalifikationer. Standarder ger dessutom en praktisk utgångspunkt för ett förbättrat samarbete mellan industri, skolor och universitet, och tillhandahåller ett antal kriterier som kan hjälpa medlemsstaternas utbildningsmyndigheter att utforma läroplanerna efter nästa århundrades digitala ekonomi. Främja benchmarking: Europeiska kommissionen anser att benchmarking är ett effektivt och kraftfullt verktyg för att förbättra konkurrenskraften, och har för avsikt att främja dess användning i företagen, särskilt de små och medelstora företagen. IKT- industrins stora ekonomiska betydelse och globala inriktning har gjort att den varit bland de första att väljas ut för benchmarking. Nederländernas regering har låtit utföra en benchmarking-undersökning av industrin. Kommissionen har för avsikt att främja benchmarking på sektors- och ramvillkorsnivå. Den europeiska ekonomins konkurrenskraft tjänar på att IKT-industrin förbättras. Systematisk översyn av den industriella prestandan, kartläggning av relativa svagheter och antagande av förbättrande åtgärder bidrar till en god utveckling. Kommissionen skall se över sina nuvarande informationskällor för att fastställa om de är tillräckliga för att tillhandahålla lämpliga benchmarking-indikatorer, samt revidera dem vid behov. Kommissionen kommer att samarbeta med medlemsstater och industri för fastställa nödvändiga ramar och lämpliga förfaranden för industrin. Områden som redan nämnts i detta sammanhang inbegriper nystartande av små och medelstora företag och inneslutna programvaror. 10 Beslut om att inleda detta projekt fattades på G7-ländernas ministerkonferens i Bryssel i februari 1995. 13- 5. Sammanfattning I detta meddelande sammanfattas flera viktiga åtgärdsområden. Ju längre det dröjer innan åtgärderna vidtas, desto svårare kommer det att bli för den europeiska IKT-industrin att upprätthålla en ledande ställning. En avreglering av telekommunikationerna är avgörande men det behövs också andra åtgärder, vilka beskrivs ovan. Kommissionen föreslår att detta meddelande följs upp genom ett nära samarbete med medlemsstaterna och industrin i syfte att utforma särskilda åtgärder för dessa viktiga områden, utarbeta ett arbetsprogram för att alla berörda parter (kommissionen, medlemsstaterna, industrin) skall kunna genomföra åtgärderna, samt inrätta en mekanism för regelbunden översyn av utvecklingen. 14 Bilaga 1 Rådets resolution av den 18 november 1991 och dess uppföljning Efter 1991 års resolution11 har det fjärde ramprogrammet för FoU på ett framgångsrikt sätt hörsammat industrins krav på FoU inom IKT. Användarnas och marknadens behov har varit utgångspunkten för de relevanta FoU-programmen (Esprit-, Acts- och Telematik-programmen) och den teknik som utvecklats därigenom inverkar direkt på marknaden. Två huvudaspekter inom programmen har varit bästa utnyttjande av resultat och ett aktivt internationellt samarbete. Särskild uppmärksamhet har ägnats de små och medelstora företagen. Samverkan med Eureka-programmet har förbättrats. resolution är ett multilateralt till Enligt 1991 års marknadstillträde. Detta har anammats inom Gått där kraftigt sänkta tulltaxor uppnåddes genom förhandlingarna i Uruguayrundan. Dessa följdes av avtalet om informationsteknik genom vilket taxorna för de flesta IT-produkter kommer att avskaffas före år 2000. Lika viktigt är WTO-avtalet som slöts i februari 1997 genom vilket marknaderna för telekommunikationstjänster blev internationellt avreglerade. tillvägagångssätt nyckeln Ett sådant multilateralt tillvägagångssätt utesluter inte bilaterala åtgärder där sådana är lämpliga. Regelbundna kontakter har tagits med USA och Japan för att protestera mot bilaterala avtal som diskriminerar EU (till exempel USA:s och Japans överenskommelse om halvledare). Ett "centraliserat informationscentrum" har inrättats för att samla in information och undersökningar om tillträde till marknaderna i de viktigaste industriländerna och om konkurrensmetoder om konkurrenshämmande åtgärder, snedvridning vid upphandling och om statliga stöd, och exempel gavs på diskriminerande åtgärder och strukturella hinder. sammanställdes rapport12 länder. dessa En i Flera initiativ har tagits till industriellt samarbete. Ett viktigt exempel är den industri som tillverkar komponenter och delar avsedda för producenter av konsumentelektronik, och vars produktion har jämförts med liknande japanska företags produktion. Detta har skett inom ramen för ett samarbetsprojekt för benchmarking som organiserats gemensamt av japanska konsumentelektronikindustrin, med stöd av den europeiska och den kommissionen och MITI. Detta har resulterat i många användbara förslag och har hjälpt leverantörer och användare att förstå varandras behov bättre. Därigenom har prestandan och affarsomsättningen kunnat höjas. Programmet håller nu på att anpassas för länderna i Central- och Östeuropa. 1 ' Rådets resolution av den 18 november 1991 om elektronik, information och kommunikationsteknik. 12 Rapport av den 11 mars 1994 till generaldirektoratet för industri. - 15- Figur 1: Strukturella trender inom IKT-industrin IDAG Tjänster (informationss amhället) nöjen Marknader Marknader ^ (O c Figur 2 Antal anställda inom EU:s IKT-industri (i 1000-tal anställda) Datorer Komponenter Konsumentelektronik Telekommunikationsutrustning Programvaror och tjänster Totalt Källa: BIPE 1980 1990 1994 242 258 230 493 270 284 243 181 392 612 175 224 110 361 732 1493 1712 1602 /? 14. 0% 12. 0% 10. 0% 8. 0% 6. 0% 4. 0% 2. 0% 0. 0% EU 12 IKT-industri i % av den totala tillverkningsindustrin ( 8 1 - 9 0 - 9 4) Antal anstillda Omsättning Totala Investeringar Produktlon axkl. moms I 1990 års priser BruttoförAdllnosvårde till faktorpris I 1990 års priser Export EU 1 2: Jämförelese av 1 9 95 års huvudindikatorer (i % av den totala tillverkningsindustrin) Figur 3. 1 1 2. 0% Figur 3. 2 Antal anställda Omsättning Produktion exkl. moms i 1990 års priser Bruttoförädlingsvärde till faktorpris i 1990 års priser Sndicatorer I IKT-industri I Kemisk industri l Bilindustri fs IKT marknadstillväxt, C6AR1996-98 Figur 4. 1 KontofvulnjnninQ Hårdvara - daterar K t tr EtTO »7 9. 50 10% Västeuropas marknad för informations- och kommunikationsteknik (IKT) 1996, miljarder ecu" Figur 4. 2 1996 Värde 148 58 Totalt IT Hårdvara - datorer och datakommunikation Kontorsutrustning Mjukvara Tjänster Hårdvara, underhåll och support" Totalt telekommunikationer Telekommunikationsutrustning Teletjänster Totalt IKT OBS: "Västeuropa inbegriper de 15 EU-staterna samt 2 icke-medlemsstater (Schweiz och Norge) ** Observera att alla siffror avrundats till närmaste miljard ecu enligt 1996 års fasta 31 37 15 167 29 138 315 %of IKT 47. 1 18. 4 2. 5 9. 9 11. 6 4. 7 52. 9 9. 1 43. 8 100 växelkurser. Totalsummor och procenttal kan misstflmma pä grund av avrundningen. Västeuropas marknad för informations- och kommunikationsteknik (IKT) 1996, uppdelad per produkt. Figur 4. 3 Totalt värde = 315 miljarder ECU Telekommunikal onsutrustning 9% Kila: EITO 87 Kontors utrustning 3% äror Hårdvara - underhåll och support 5% — fi Figur 5. 1 Världens IT-marknad uppdelad per region: Procentuell uppdelning enligt marknadsvärden. 1995-1997. Miljarder ecu 1996 1995 % Värde Europa* 154 29. 4 USA Japan De fyra tig ÖV* Totalt 225 92 16 57 41 16. 9 2. 7 10 544 100 1996 % 28. 3 41. 4 16. 8 2. 9 10. 5 100 1997 % 27. 5 41. 8 16. 6 11. 1 100 OBS: * Europa inbegriper Väst- och Östeuropa " De fyra tigrama = Hong Kong, Sydkorea, Singapore, Taiwan •*• ÖV = övriga världen I Källa: EITO 97 Världens IT-marknad uppdelad per region. 1996 Figur 5. 2 Totalt värde= 544 miljarder ECU övriga världen 17% De fyra tigrarna 3% Källa: EITO 97 o?Ö Japan USA Schweiz Sverige Portugal Norge Nederländerna Irland Grekland Finland Danmark Belgien/Luxemb Österrike Spanien Italien FK Frankrike Tyskland EU Västeuropa Kalla: EITO 97 O w O o IT/BNP och IT per capita i Västeuropa, USA och Japan. 1995 Figur 6 IT/BNP % • • •• 2. 4 3. 67 2. 86 2. 9 2. 5 • 2. 71 2. 31 2. 76 2. 25 1. 63 0. 62 IT per capita ecu WÊamÊÊÊÊÊmm 672 763 942 88 217 50 630 I 648 521 426 453 396 698 2. 55 2. 05 2. 07 2. 01 2. 04 200 400 600 800 1000 EU 12: Handelsbalansen för IKT-industrin, den kemiska industrin och bilindustrin Bilindustrin IKT-industrin Konsumentelektronik Telekommunikationsutrustning Kontorsmaskiner/datorer Kemisk industri -30000 -20000 -10000 0 10000 20000 30000 Miljoner ecu Figur 7 01995 • 1990 • 1985 • 1980 M Antal Internetuppkopplingar per 1 000 invånare, juli 1996 Figur 8 Källa: EITO 97 / Network Wizards, http://www. nw. com and Analyays JJ ISSN 1024-4506 KOM(97) 152 slutlig DOKUMENT SV 15 16 08 Katalognummer : CB-CO-97-157-SV-C ISBN 92-78-18710-0 Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: REGLAMENTO (CE) N° 664/97 DE LA COMISIÓN de 16 de abril de 1997 relativo a la fijación de las restituciones máximas a la exportación de aceite de oliva para la décima licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente abierta por el Reglamento (CE) n° 2081/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1428/97 dell'on. Mirja RYYNÄNEN alla Commissione. Ripercussioni delle modifiche alla direttiva concernente la qualità della benzina e del gasolio sul carburante delle macchine da lavoro e, di conseguenza, sui costi dell'agricoltura e della silvicoltura in Finlandia

eurovoc_concepts:
EC Directive
Finland
agricultural machinery
air quality
diesel fuel
international standard
petrol
pollution control
product quality
sulphur

formats: html print


title: Komission direktiivi 97/17/EY, annettu 16 päivänä huhtikuuta 1997, neuvoston direktiivin 92/75/ETY täytäntöönpanemisesta kotitalouksien astianpesukoneiden energiankulutuksen merkinnän osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
consumer information
energy consumption
harmonisation of standards
household electrical appliance
labelling
noise level

formats: html pdfa1b print


title: Regolamento (CE) n. 658/97 della Commissione del 16 aprile 1997 che modifica il regolamento (CE) n. 1854/96 che stabilisce l'elenco dei metodi di riferimento da applicare per l'analisi e la valutazione qualitativa del latte e dei prodotti lattiero-caseari soggetti all'organizzazione comune dei mercati

eurovoc_concepts:
application of EU law
common organisation of markets
food inspection
milk
milk product
product quality


title: REGOLAMENTO (CE) N. 655/97 DELLA COMMISSIONE del 16 aprile 1997 che fissa l'importo massimo della restituzione all'esportazione di zucchero bianco per la trentaquattresima gara parziale effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar