title: Sporazum o suradnji između Europske zajednice i Laoske Narodne Demokratske Republike

eurovoc_concepts:
Laos
cooperation agreement (EU)
cooperation policy

text: L_1997334HR. 01001501. xml 11/Sv. 115 HR Službeni list Europske unije 42 21997A1205(01) L 334/15 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE SPORAZUM O SURADNJI između Europske zajednice i Laoske Narodne Demokratske Republike VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, s jedne strane, i VLADA LAOSKE NARODNE DEMOKRATSKE REPUBLIKE, s druge strane, dalje u tekstu „stranke”, POZDRAVLJAJUĆI porast trgovine i suradnje koji su ostvarile Europska zajednica, dalje u tekstu „Zajednica”, i Laoska Narodna Demokratska Republika, dalje u tekstu „Laoska NDR”; PREPOZNAJUĆI izvrsne odnose i prijateljske veze, kao i suradnju između Zajednice i Laoske NDR; POTVRĐUJUĆI važnost daljnjeg jačanja veza između Zajednice i Laoske NDR; PREPOZNAJUĆI važnost koju stranke pridaju načelima Povelje Ujedinjenih naroda, Opće deklaracije o ljudskim pravima, Bečke deklaracije iz 1993. i plana djelovanja Svjetske konferencije o ljudskim pravima, Kopenhaške deklaracije o društvenom razvoju iz 1995. i pripadajućeg plana djelovanja te Pekinške deklaracije iz 1995. i plana djelovanja Četvrte svjetske konferencije o ženama; POTVRĐUJUĆI zajedničku volju stranaka za konsolidacijom, produbljivanjem i diversifikacijom odnosa u područjima od zajedničkog interesa na temelju jednakosti, nediskriminacije, obostrane koristi i uzajamnosti; U ŽELJI da osiguraju povoljne uvjete za razvoj trgovine i ulaganja između Zajednice i Laoske NDR te potrebu pridržavanja načela međunarodne trgovine čija je svrha promicati liberalizaciju trgovine na stabilan, transparentan i nediskriminirajući način pri čemu se u obzir uzimaju gospodarske razlike između stranaka; PREPOZNAJUĆI potrebu podržavanja trenutačnog tijeka gospodarskih reformi kako bi se zajamčila tranzicija Laoske NDR u tržišno gospodarstvo, uz pridavanje dužne pažnje važnosti društvenog razvoja, koji bi trebao ići u korak s gospodarskim razvojem, te značenju zajedničke obveze poštovanja socijalnih prava; PREPOZNAJUĆI potrebu podržavanja napora laoske vlade za unapređivanje životnih uvjeta najsiromašnijih i socijalno zapostavljenih skupina stanovništva s posebnim naglaskom na položaj žena; UZIMAJUĆI U OBZIR značenje koje stranke pridaju zaštiti okoliša na svim razinama i održivom upravljanju prirodnim bogatstvima vodeći računa o povezanosti okoliša i razvoja; VIJEĆE EUROPSKE UNIJE: Hansa VAN MIERLOA zamjenika predsjednika Vlade i ministra vanjskih poslova Nizozemske predsjednika Vijeća Europske unije, Manuela MARÍNA potpredsjednika Komisije Europskih zajednica, VLADA LAOSKE NARODNE DEMOKRATSKE REPUBLIKE: Somsavatha LENGSAVADA ministra vanjskih poslova, SPORAZUMJELI: Članak 1. Osnova Poštovanje demokratskih načela i temeljnih ljudskih prava utvrđenih Općom deklaracijom o ljudskim pravima nadahnjuje unutarnju i međunarodnu politiku Zajednice i Laoske NDR te čini ključni element ovog Sporazuma. Članak 2. Ciljevi Glavni cilj ovog Sporazuma je osigurati okvir za jačanje suradnje između stranaka u granicama njihovih ovlasti uzimajući u obzir sljedeće ciljeve: (a) uzajamno priznavanje tretmana najpovlaštenije zemlje u trgovini robom u svim područjima koja su izričito obuhvaćena Sporazumom; ove se odredbe ne primjenjuju na povlastice koje stranke priznaju u kontekstu carinskih unija ili područja slobodne trgovine, trgovinskih aranžmana sa susjednim zemljama ili posebne obveze u skladu s međunarodnim robnim sporazumima; (b) promicanje i jačanje trgovine između stranaka te poticanje postojanog širenja održive gospodarske suradnje u skladu s načelima jednakosti i uzajamne koristi; (c) jačanje suradnje u području koje je usko vezano uz gospodarski napredak i korist stranaka; (d) razvoj trajnih trgovinskih odnosa i proširenje trgovine između Zajednice i Laoske NDR, postizanje trajnog otvaranja tržišta u mjeri koja odgovara gospodarskom stanju stranaka i podrška koju će Laoska NDR trebati s obzirom na zahtjev za pristupanje Svjetskoj trgovinskoj organizaciji; (e) doprinos naporima Laoske NDR za poboljšanje kvalitete života i životnog standarda najsiromašnijih skupina stanovništva zajedno s mjerama kojima se koristi ruralni razvoj za borbu protiv siromaštva na selu te pomoć pri realizaciji tranzicije u tržišno gospodarstvo i razvoju ljudskih potencijala u različitim gospodarskim sektorima; (f) poticanje otvaranja radnih mjesta u Zajednici i u Laoskoj NDR pri čemu prioritet imaju programi i aktivnosti koji bi mogli imati povoljan učinak u tom smislu. Stranke također razmjenjuju mišljenja i informacije u tom području, intenziviraju i diversificiraju gospodarske veze, te uspostavljaju uvjete koji pogoduju otvaranju novih radnih mjesta; (g) poduzimanje mjera potrebnih za zaštitu i očuvanje svjetskog, regionalnog, državnog i lokalnog okoliša i održivo upravljanje prirodnim bogatstvima uzimajući u obzir povezanost okoliša i razvoja. Članak 3. Razvojna suradnja Zajednica prepoznaje potrebu Laoske NDR za podrškom u razvoju i spremna je pojačati suradnju kako bi doprinijela naporima Laoske NDR usmjerenim prema postizanju održivog gospodarskog razvoja i društvenog napretka njezinog stanovništva kroz konkretne projekte i programe u skladu s prioritetima navedenima u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 443/92 od 25. veljače 1992. o pružanju financijske i tehničke pomoći i o gospodarskoj suradnji sa zemljama u razvoju u Aziji i Latinskoj Americi. U skladu s navedenom Uredbom pomoć će uglavnom biti usmjerena na najsiromašnije skupine stanovništva. U suradnji će se prednost dati aktivnostima s ciljem suzbijanja siromaštva, a posebno programima kojima bi se vjerojatno otvorila nova radna mjesta, koji potiču razvoj lokalne zajednice i promiču ulogu žene u razvoju. Stranke se također obvezuju poticati usvajanje primjerenih mjera za sprečavanje širenja i borbu protiv ADIS-a te poduzeti mjere za brži razvoj lokalne zajednice, promicati obrazovanje o AIDS-u i jačati operativni kapacitet zdravstvenih službi. Suradnja između stranaka obuhvaća i problem droga kako bi se potaklo i unaprijedilo osposobljavanje, obrazovanje, zdravstvena zaštita i oporavak ovisnika. Stranke potvrđuju važnost razvoja ljudskih resursa, društvenog razvoja, unapređenja životnih i radnih uvjeta, razvoja vještina i zaštite najranjivijih skupina stanovništva. Ljudski resursi i društveni razvoj moraju biti sastavni dio gospodarske i razvojne suradnje. Odgovarajuću pažnju je stoga potrebno posvetiti ciljevima osposobljavanja u skladu s institucionalnim potrebama i posebnim aktivnostima strukovnog osposobljavanja s ciljem unapređivanja vještina lokalne radne snage. S obzirom na opasnost po ljudski život od neeksplodiranih ubojnih sredstava (UXO) te prepreke razvoju koje iz tog proizlaze, Zajednica će proučiti inicijative za rješavanje tog problema. Kako bi se osigurala učinkovita i trajna pomoć, suradnja Zajednice usmjerava se na međusobno usuglašene prioritete. Radi postizanja veće učinkovitosti, aktivnosti u okviru razvojne suradnje podrazumijevaju potrebu koordinacije i suradnje s drugim partnerima iz Laoske NDR, uključujući i institucije Sporazuma iz Bretton Woodsa. Članak 4. Trgovinska suradnja 1. Stranke potvrđuju svoju odlučnost za: (a) poduzimanje svih primjerenih mjera za stvaranje povoljnih uvjeta međusobne trgovine; (b) poduzimanje svih napora za poboljšanje strukture međusobne trgovine i njene daljnje diversifikacije; (c) djelovanje prema uklanjanju trgovinskih prepreka te uvođenju mjera za promicanje transparentnosti, posebno kroz pravovremeno uklanjanje necarinskih prepreka u skladu s aktivnostima koje su u vezi s tim poduzela druga međunarodna tijela osiguravajući prikladnu zaštitu osobnih podataka. 2. Što se tiče trgovinskih odnosa stranke jedna prema drugoj postupaju u skladu s tretmanom najpovlaštenije zemlje u svim pitanjima u vezi sa: (a) svim vrstama carina i davanja, uključujući postupke njihove naplate; (b) propisima, postupcima i formalnostima kojima se uređuje carinjenje, provoz, skladištenje i prekrcaj; (c) porezima i drugim internim davanjima koja se izravno ili neizravno naplaćuju pri uvozu ili izvozu; (d) administrativnim formalnostima za izdavanje uvoznih ili izvoznih dozvola. 3. Stavak 2. ne primjenjuje se na: (a) povlastice koje stranke odobre članicama carinske unije ili područjima slobodne trgovine; (b) povlastice koje stranke odobre susjednim zemljama u pogledu olakšavanja prekogranične trgovine; (c) mjere koje stranke mogu poduzeti radi ispunjenja svojih obveza u skladu s međunarodnim robnim sporazumima. 4. U okviru svojih ovlasti stranke se obvezuju: (a) s ciljem borbe protiv carinskih prijevara unaprijediti suradnju između nadležnih tijela u vezi s carinskim pitanjima u područjima koja obuhvaćaju stručno osposobljavanje, pojednostavljivanje i harmonizaciju carinskih postupaka i upravnu pomoć; (b) razmjenjivati informacije o tržištima od kojih bi obje stranke mogle imati koristi, posebno u području javne nabave, turizma i statistike. 5. Laoska NDR u skladu s najvišim međunarodnim standardima poboljšava uvjete za primjerenu i učinkovitu zaštitu i provedbu intelektualnih, industrijskih i komercijalnih vlasničkih prava. S tim ciljem Laoska NDR se obvezuje pristupiti odgovarajućim međunarodnim konvencijama o intelektualnom, industrijskom i komercijalnom vlasništvu (1), kojih još nije potpisnik. Kako bi se Laoskoj NDR olakšalo ispunjavanje prethodno navedene obveze, moguće je razmotriti tehničku pomoć. 6. U okviru svojih ovlasti te u mjeri u kojoj to dopuštaju pravila i propisi stranke su suglasne da će se međusobno savjetovati o svim pitanjima, problemima i sporovima koji mogu proizaći u vezi s trgovinom. Članak 5. Suradnja u području okoliša Stranke prepoznaju da bi se uvođenjem primjerenog zakonodavstva o zaštiti okoliša, njegovom učinkovitom provedbom i uključivanjem u druga područja politike unaprijedila zaštita okoliša. Glavni cilj ekološke suradnje je povećanje izgleda za održivi gospodarski rast i društveni razvoj s posebnim naglaskom na poštovanje prirodnog okoliša uključujući: (a) izradu učinkovite politike za zaštitu okoliša koja podrazumijeva primjerene zakonodavne mjere i sredstva potrebne za njihovu provedbu. Ona treba obuhvatiti područja koja uključuju usavršavanje, izgradnju kapaciteta i prijenos primjerene okolišne tehnologije; (b) suradnju u razvoju održivih izvora energije koji nisu štetni za okoliš te rješenja za problem zagađenja urbanih i industrijskih sredina; (c) zaštitu okoliša, posebno u regijama s osjetljivim ekosustavom istodobno razvijajući turizam kao održivi izvor prihoda; (d) procjenu utjecaja na okoliš kao dio pripreme i provedbe svih projekata obnove i razvoja; (e) blisku suradnju s ciljem postizanja svrhe sporazuma o okolišu kojih su stranke potpisnice; (f) zaštitu i očuvanje postojećih primarnih šuma, čiji je cilj zaustavljanje nezakonite sječe, te održivi razvoj novih šumskih resursa kroz podizanje profila šumarskih tijela i uključivanje lokalnog stanovništva. Članak 6. Gospodarska suradnja Stranke se obvezuju u okviru svojih nadležnosti i raspoloživih financijskih sredstava promicati gospodarsku suradnju na obostranu korist. Gospodarska suradnja usmjerena je na: (a) razvoj gospodarskog okružja u Laoskoj NDR olakšavajući pristup znanju, iskustvu i tehnologiji Zajednice; (b) olakšavanje kontakata između gospodarskih subjekata i poduzimanje drugih mjera za promicanje trgovine; (c) poticanje ulagačkih programa u javnom i privatnom sektoru u okviru nadležnosti stranaka te u skladu s njihovim pravnim propisima i politikama za jačanje gospodarske suradnje koja obuhvaća suradnju među poduzećima, prijenos tehnologije, licencije i podugovaranje; (d) olakšavanje razmjene informacija i usvajanje inicijativa, promicanje suradnje u vezi s politikom poduzetništva, posebno što se tiče unapređivanja poslovnog okruženja i promicanja bliskijih kontakata; (e) jačanje uzajamnog razumijevanja gospodarskih okruženja stranaka kao osnove učinkovite suradnje; (f) aktivnosti u području standardiziranja, ocjene kvalitete, mjeriteljstva i osiguranja kvalitete radi promicanja međunarodnih standarda i postupaka ocjene kvalitete s ciljem olakšavanja trgovanja. U navedenim područjima glavni ciljevi su: — pomoći Laoskoj NDR u naporima restrukturiranja gospodarstva stvaranjem uvjeta potrebnih za održivo gospodarsko okruženje i poslovnu klimu, — promicati sinergiju predmetnih gospodarskih sektora stranaka, a posebno njihovih privatnih sektora, — u okviru nadležnosti stranaka i u skladu s njihovim zakonodavstvom, propisima i politikama uspostaviti klimu koja pogoduje privatnim ulaganjima poboljšavajući uvjete za prijenos kapitala te, kada je to primjereno, podržavajući sklapanje sporazuma između država članica Zajednice i Laoske NDR u vezi s promicanjem i zaštitom ulaganja. Stranke će zajedno i na obostranu korist utvrditi područja i prioritete za programe i aktivnosti gospodarske suradnje. Članak 7. Poljoprivreda U duhu dobrog uzajamnog razumijevanja stranke se obvezuju surađivati u poljoprivrednom sektoru i ispitati: (a) mogućnosti razvoja trgovine poljoprivrednim proizvodima; (b) sanitarne i fitosanitarne mjere te mjere za zaštitu okoliša i njihove učinke te pružati pomoć pri uklanjanju trgovinskih prepreka uzimajući u obzir zakonodavstvo stranaka; (c) mogućnosti pružanja pomoći vladi Laoske NDR u vezi s njezinim naporima diversifikacije izvoza poljoprivrednih proizvoda. Članak 8. Energetika Stranke prepoznaju ključnu važnost uloge energetskog sektora za gospodarski i društveni razvoj te su spremne ojačati suradnju kroz dijalog u području energetske politike. Pri dijalogu će se voditi računa o ispunjenju glavnog cilja, tj. osiguravanju održivog razvoja energetskih izvora Laoske NDR. Članak 9. Regionalna suradnja Suradnja stranaka može se proširiti na aktivnosti koje se provode u okviru sporazuma o suradnji ili integraciji s drugim zemljama iz iste regije pod uvjetom da su navedene aktivnosti u skladu s tim sporazumima. Ne isključujući niti jedno područje, posebno bi trebalo razmotriti sljedeće aktivnosti: (a) tehničku pomoć (usluge vanjskih savjetnika, osposobljavanje tehničkog osoblja u određenim praktičnim aspektima integracije); (b) promicanje trgovine unutar regije; (c) potporu regionalnim institucijama, projektima i inicijativama za koje su odgovorne regionalne organizacije; (d) studije u vezi s regionalnim vezama, prometom i komunikacijom. Članak 10. Znanost i tehnologija Stranke se obvezuju promicati znanstvenu i tehnološku suradnju u skladu sa svojim politikama, obostranim interesima te u granicama svojih nadležnosti. Suradnja obuhvaća: — razmjenu informacija i iskustava na regionalnoj razini (Europa-jugoistočna Azija), a posebno o provedbi politika i programa, — promicanje trajnih veza između znanstvenih zajednica stranaka, — intenziviranje aktivnosti s ciljem promicanja inovacija u industriji uključujući i prijenos tehnologije. Suradnja može obuhvaćati: — zajedničku provedbu regionalnih istraživačkih projekata (Europa-jugoistočna Azija) u područjima od obostranog interesa pri čemu se prema potrebi olakšava aktivno uključivanje poduzeća, — razmjenu znanstvenika s ciljem promicanja pripreme istraživačkih projekata i osposobljavanja na visokoj razini, — zajedničke znanstvene skupove za promicanje razmjene informacija i dijaloga te utvrđivanje područja za provođenje zajedničkih istraživanja, — diseminaciju rezultata i razvoj veza između javnog i privatnog sektora, — evaluaciju predmetnih radnji. Važnu ulogu u navedenoj suradnji imaju visokoškolske institucije, istraživački centri i poduzeća stranaka. Članak 11. Kemijski prekursori za droge i pranje novca Stranke se u granicama svojih nadležnosti i primjenjivog zakonodavstva te uzimajući u obzir rad relevantnih međunarodnih tijela obvezuju surađivati s ciljem sprečavanja zloporabe kemijskih prekursora za droge, te su se usuglasile o potrebi poduzimanja svega što je u njihovoj moći kako bi spriječile pranje novca. Stranke također razmatraju posebne mjere protiv uzgoja, proizvodnje i trgovine drogama, narkoticima i psihotropnim tvarima te mjere za sprečavanje i smanjenje zloporabe droga. Navedena suradnja može obuhvaćati: — mjere za promicanje drugih oblika gospodarskog razvoja, — razmjenu relevantnih informacija pod uvjetom odgovarajuće zaštite osobnih podataka. Članak 12. Fizička infrastruktura Stranke potvrđuju da trenutni nedostaci u fizičkoj infrastrukturi Laoske NDR predstavljaju ozbiljna ograničenja za privatna ulaganja i gospodarski razvoj općenito. Stranke se stoga obvezuju promicati posebne programe za obnovu, rekonstrukciju i razvoj infrastrukture u NDR Laosu, uključujući promet i komunikacije. Članak 13. Informiranje, komunikacije i kultura Stranke se u granicama svojih nadležnosti i s obzirom na svoje politike i obostrani interes obvezuju surađivati u području informiranja, komunikacija i kulture radi unapređivanja uzajamnog razumijevanja i jačanja postojećih veza. Primjerena podrška može se osigurati i za promicanje novih inicijativa u sljedećim područjima: (a) pripremne studije i tehnička pomoć za očuvanje kulturne baštine; (b) suradnja u području medija i audiovizualne dokumentacije; (c) organizacija događaja i razmjena za unapređivanje kulturnog razumijevanja. Stranke prepoznaju značenje suradnje u području telekomunikacija, informacijskog društva i multimedija. Takva suradnja može obuhvatiti razmjenu informacija o propisima i politici stranaka u području telekomunikacija, mobilnih komunikacija, uključujući promicanje globalnih navigacijskih satelitskih sustava (GNSS), informacijskog društva, tehnologije multimedijalnih telekomunikacija, mreža i telematskih aplikacija (npr. promet, zdravlje, obrazovanje i okoliš). Članak 14. Institucionalni aspekti 1. Stranke su suglasne uspostaviti Zajednički odbor čije zadaće obuhvaćaju: (a) osiguravanje neometanog funkcioniranja i pravilne primjene ovog Sporazuma i dijaloga između stranaka; (b) davanje primjerenih preporuka za promicanje ciljeva ovog Sporazuma; (c) određivanje prioriteta mogućih aktivnosti za postizanje ciljeva ovog Sporazuma. 2. Zajednički odbor čine predstavnici obje stranke na dovoljno visokoj razini. Isti će se sastajati svake druge godine i to naizmjence u Vientianu i Bruxellesu, na međusobno dogovoreni dan. Stranke mogu dogovorno sazivati izvanredne sastanke. 3. Zajednički odbor može uspostaviti specijalizirane podskupine kako bi pružale pomoć pri izvršavanju zadaća i koordinirale izradu i provedbu projekata i programa u okviru ovog Sporazuma. 4. Dnevni red sastanaka Zajedničkog odbora stranke utvrđuju dogovorno. 5. Stranke su suglasne da je zadaća Zajedničkog odbora osigurati pravilno funkcioniranje svih sektorskih sporazuma koji su sklopljeni ili se mogu sklopiti između Zajednice i Laoske NDR. 6. Organizacijsku strukturu i poslovnik Zajedničkog odbora utvrđuju stranke. Članak 15. Budući razvoj 1. Stranke mogu uzajamnom suglasnošću i u granicama svojih nadležnosti proširiti ovaj Sporazum i nadograditi suradnju odnosno istu dopuniti kroz sporazume o posebnim sektorima ili aktivnostima. 2. Stranke u okviru ovog Sporazuma mogu davati prijedloge za širenje opsega suradnje uzimajući u obzir iskustvo prikupljeno kroz njegovu primjenu. Članak 16. Ostali sporazumi Ne dovodeći u pitanje relevantne odredbe Ugovora o osnivanju Europskih zajednica, ovaj Sporazum i radnje koje se poduzimaju u skladu s ovim Sporazumom ni na koji način ne utječu na ovlasti država članica Europske unije za poduzimanje bilateralnih aktivnosti s Laoskom NDR u okviru gospodarske suradnje ili u slučaju potrebe da s Laoskom NDR sklope nove sporazume o gospodarskoj suradnji. Članak 17. Pogodnosti Radi olakšavanja suradnje u okviru ovog Sporazuma nadležna tijela Laoske NDR obvezuju se službenicima i stručnjacima iz Zajednice dati jamstva i pogodnosti potrebne za obavljanje njihovih dužnosti. Detaljne odredbe utvrdit će se u zasebnoj razmjeni pisama. Članak 18. Geografsko područje primjene Ovaj Sporazum se s jedne strane primjenjuje na područjima na kojima se primjenjuje Ugovor o osnivanju Europske zajednice te pod uvjetima iz tog Ugovora, a s druge strane na području Laoske NDR. Članak 19. Neizvršenje Sporazuma Ako jedna od stranaka smatra da druga stranka nije ispunila svoje obveze iz ovog Sporazuma, ona može poduzeti prikladne mjere. Prije toga, osim u slučajevima osobite žurnosti, obvezna je Zajedničkom odboru dostaviti sve relevantne informacije potrebne za temeljito razmatranje situacije s ciljem pronalaska prihvatljivog rješenja za obje stranke. U odabiru mjera prednost se mora dati onim mjerama koje najmanje ometaju funkcioniranje ovog Sporazuma. O navedenim mjerama bez odlaganja se obavješćuje Zajednički odbor te su, ako to zatraži druga stranka, predmet savjetovanja Zajedničkog odbora. Članak 20. Prilozi Prilozi I. i II. ovom Sporazumu čine sastavni dio Sporazuma. Članak 21. Stupanje na snagu i produljenje valjanosti Sporazuma 1. Ovaj Sporazum stupa na snagu prvog dana sljedećeg mjeseca od dana kada ugovorne stranke obavijeste jedna drugu o završetku postupaka potrebnih za tu svrhu. 2. Ovaj Sporazum sklapa se na razdoblje od pet godina. Automatski se produžuje na godišnjoj osnovi ako ga nijedna ugovorna stranka ne otkaže šest mjeseci prije dana isteka Sporazuma. Članak 22. Vjerodostojni tekstovi Ovaj je Sporazum sastavljen u po dva primjerka na danskom, nizozemskom, engleskom, finskom, francuskom, njemačkom, grčkom, talijanskom, portugalskom, španjolskom, švedskom i laoskom jeziku pri čemu su svi tekstovi jednako vjerodostojni. Sastavljeno u Luxembourgu 29. travnja 1997. Za Europsku zajednicu Za Laosku Narodnu Demokratsku Republiku (1)  Vidjeti Prilog II. PRILOG I. Zajednička deklaracija o članku 19. – Neizvršenje Sporazuma (a) Stranke su suglasne da za potrebe tumačenja i praktične primjene ovog Sporazuma izraz „slučajevi osobite žurnosti” iz članka 19. ovog Sporazuma znači slučajevi bitne povrede Sporazuma od strane jedne od stranaka. Bitna povreda Sporazuma jest: — povreda Sporazuma koju ne pokrivaju opća pravila međunarodnog prava, — kršenje ključnih elemenata Sporazuma iz članka 1. (b) Stranke su suglasne da su „prikladne mjere” iz članka 19. mjere koje se poduzimaju u skladu s međunarodnim pravom. Ako jedna stranka u posebno žurnom slučaju poduzme mjeru kako je predviđeno člankom 19. , druga stranka može pokrenuti postupak za rješavanje sporova. PRILOG II. Zajednička deklaracija o intelektualnom, industrijskom i komercijalnom vlasništvu Stranke su suglasne da za potrebe ovog Sporazuma „intelektualno, industrijsko i komercijalno vlasništvo” posebno obuhvaća zaštitu autorskog i povezanih prava, patenata, industrijskog dizajna, softvera, marki i žigova, topografije integriranih sklopova, oznaka zemljopisnog podrijetla te zaštitu od nepoštenog tržišnog natjecanja i zaštitu neobjavljenih informacija. ZAJEDNIČKA DEKLARACIJA O PONOVNOM PRIHVATU DRŽAVLJANA Europska zajednica podsjeća na važnost koju države članice pridaju uspostavljanju učinkovite suradnje s trećim zemljama kako bi olakšale ponovni prihvat njihovih državljana koji nezakonito borave na području države članice. Laoska Narodna Demokratska Republika obvezuje se sklapati sporazume o ponovnom prihvatu laoskih državljana u takvoj situaciji s onim državama članicama Europske unije koje to zahtijevaju


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 824/97 του Συμβουλίου της 29ης Απριλίου 1997 περί τροποποιήσεως του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3030/93 περί κοινών κανόνων εισαγωγής ορισμένων κλωστοϋφαντουργικών προϊόντων καταγωγής τρίτων χωρών

eurovoc_concepts:
craft production
import licence
import policy
market access
textile product
third country

formats: html pdfa1b print


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 894/97, 29. aprill 1997, millega sätestatakse kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed

eurovoc_concepts:
conservation of fish stocks
conservation of resources
fishing area
fishing controls
fishing net
fishing rights
sea fish
sea fishing

formats: html pdf print

text: 156 ET Euroopa Liidu Teataja 31997R0894 23. 5. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 04/3. kd L 132/1 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 894/97, 29. aprill 1997, millega sätestatakse kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (2) ning arvestades, et: (1) (2) (EMÜ) nõukogu 7. oktoobri 1986. aasta määrust nr 3094/86, millega sätestatakse kalavarude kaitse teata- vad tehnilised meetmed, (3) on korduvalt ja oluliselt muu- detud; selguse ja otstarbekuse huvides tuleks nimetatud määrus kodifitseerida; mere bioloogiliste loodusvarade kaitse ja kalavarude tasa- kaalustatud kasutamise tagamiseks nii kalurite kui tarbijate huvides tuleks sätestada kalavarude tehnilised kaitsemeet- med, kus määratletakse muuhulgas võrgusilma suurused, kaaspüügi määrad ja kalade lubatud mõõdud ning teatava- tes piirkondades, teataval ajavahemikul ja teatavate püünis- tega kalapüügi kohta kehtivad piirangud; (3) (4) (5) (6) tuleks leida moodus, kuidas omavahel tasakaalustada teh- niliste kaitsemeetmete kohandamine püügipiirkondade eri- neva iseloomuga ja vajadus kergemini kohaldatavate üht- sete eeskirjade järele; käesolev määrus peaks sisaldama Skagerrakis ja Kattegatis toimuvat kalastustegevust reguleerivaid eeskirju, mis on kokku lepitud ühenduse, Norra ja Rootsi vahel; võttes arvesse teadusuuringute tulemusi, on vaja kehtestada hoo- ajalised piirangud teatavale kalastustegevusele Skaggerakis ja Kattegatis; rahvusvaheline Läänemere kalanduskomisjon peaks vastu võtma Läänemere kalapüüki käsitlevad majandamismeet- med; praegu vette tagasiheidetavad suured kalakogused tähen- davad lubamatut raiskamist; niisuguse kalapüügi keelami- ne, kus kasutatakse ebapiisava selektiivsusega püügitehni- kat või mis toimub piirkondades, kuhu kogunevad noorkalad, ning võrgusilmade suurendamine ja kalade vette tagasiheitmist soodustavate püüniste kasutamiskeeld on esimene samm kalavarude säilitamise ja nõuetekohase kasutamisega vastuolus olevate püügitavade lõpliku likvi- deerimise suunas; on vaja juurutada arusaadav kaitse- ja majandamissüsteem, mis vähendaks vette tagasiheidetavate kalade hulka miinimumini; (1) EÜT C 362, 2. 12. 1996, lk 318. (2) EÜT C 30, 30. 1. 1997, lk 93 (3) EÜT L 288, 11. 10. 1986, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 3071/95 (EÜT L 329, 30. 12. 1995, lk 14). (7) on asjakohane määratleda teatavate kalaliikide spetsialisee- ritud püüki ning kaaspüüki ja kaitsealuseid liike käsitlevad üksikasjad; 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 157 (8) mitmed katsed on näidanud, et ruudukujuliste silmadega selektiivakna kasutamine noodapära ees ja selle kohal vähendab märkimisväärselt alamõõduliste kalade püüki; mereimetajad, võib põhjustada nende imetajate mõttetu saagiks langemise ja surma; (9) kalapüük tehnilisel otstarbel on pidev tegevus, mistõttu peavad ka seda reguleerivad tingimused olema stabiilsed; (19) kui seinnoota kasutatakse asjakohaselt ja vastutustundli- kult üksnes soovitud sihtliikide püügiks, on see tulemusri- kas püügimeetod; niiviisi kasutatuna ei kujuta see ohtu mereimetajate kaitsele; (10) teatavaid kalaliike, mis on mõeldud ümbertöötamiseks kalajahuks või -õliks, võib püüda väiksema võrgusilmaga võrke kasutades, tingimusel et niisugune püügitegevus ei avalda kahjulikku mõju teistele põhjalähedastele liikidele, eelkõige tursale ja kilttursale; (11) seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abarate puhul kasutatakse üha väiksemaid ja väiksemaid võrgusilmi, mis suurendab niisuguse püügi sihtliikide noorkalade suremust; (12) nimetatud suundumus tuleks kontrolli alla võtta ja passiiv- püüniste, nagu seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abarate võrgusilma suurus tuleks kavandada niisugusena, et sihtlii- kidest või -liigirühmadest saadaks valikuline saak; (13) kõnealuste liikide bioloogilised omadused on geograafiliste piirkondade lõikes erinevad; nende erinevuste tõttu on õigustatud erinevates piirkondades erinevate meetmete kohaldamine; (14) tuleks ette näha piisava kestusega üleminekuperiood, et kaluritel oleks küllaldaselt aega olemasolevaid püüniseid uute nõuetega kohandada; (20) ÜRO Peaassamblee on 22. detsembril 1989. aastal vastu võtnud resolutsiooni 44/225, mis käsitleb pelaagiliste liikide laiaulatuslikku triivvõrgupüüki ja selle mõju maa- ilma ookeanide ja merede elusressurssidele; (21) nõukogu on oma otsusega 82/72 EMÜ (1) heaks kiitnud Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitset käsitleva konventsiooni (Berni konventsioon); (22) ühendus on alla kirjutanud Ühinenud Rahvaste mereõigust käsitlevale konventsioonile, milles nõutakse rahvusvahelise ühenduse liikmetelt koostööd avamere elusressursside kaitsmisel ja säilitamisel; (23) triivvõrkude kasutamise kontrollimatu laienemine ja kasv võib kaasa tuua tõsist kahju suureneva püügikoormuse ja muude kui sihtliikide suureneva kaaspüügi näol; seetõttu oleks soovitav triivvõrgupüüki reguleerida; (15) tuleks määrata koorikloomade ja limuste suuruse mõõt- mise viis; (24) teadusuuringute võimaldamiseks peaks sätestama, et käes- olevat määrust ei kohaldata toimingute puhul, mida on uuringute tegemiseks kasvõi möödaminnes vaja; (16) tuleks määratleda 12meremiilises rannikuvööndis toimuva kalapüügi eeskirjad, mida on võimalik rakendada; (25) kui kalavarude kaitsmine on tõsises ohus, peaks liikmesrii- kidel olema lubatud võtta asjakohaseid ajutisi meetmeid; (17) sellega seoses tuleks liikmesriikide rannikuvööndites ette näha teatavate noorkalade elualade kaitse, võttes arvesse eri vööndite konkreetseid bioloogilisi tingimusi; (26) käesoleva määruse vastuvõtmisel tuleks vältida rangelt kohaliku iseloomuga täiendavate siseriiklike meetmete kehtetuks muutmist või nende kohaldamise takistamist; (18) mitteselektiivsete seinnootade kasutamine tuuni ja muude kalade püügil, mille parvedes või parvede lähedal on (1) EÜT L 38, 10. 2. 1982, lk 1. ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd 158 (27) seetõttu võib niisuguseid meetmeid jätkuvalt kohaldada või vastu võtta, kui komisjon on kaalunud nende kooskõla ühenduse õigusega ja vastavust ühtse kalanduspoliitika põhimõtetele; (28) käesolevat määrust tuleks kohaldada, piiramata teatavate siseriiklike meetmete kohaldamist, mis on käesolevas mää- ruses sätestatud miinimumnõuetest rangemad; (29) vajalikuks võib osutuda uute kiireloomuliste kaitsemeet- mete võtmine ja käesoleva määruse üksikajalike rakendus- eeskirjade vastuvõtmine; need meetmed ja eeskirjad tuleks vastu võtta nõukogu 20. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3760/92 (millega luuakse ühenduse kalanduse ja akvakultuuri süsteem) (1) artiklis 18 sätestatud korras, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Piirkond 5 Kõik Kesk-Atlandi idaosa rajoonidesse 34. 1. 1, 34. 1. 2 ja 34. 1. 3 ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toitlus- ja Põllumajan- dusorganisatsiooni (FAO) kalastusvööndi 34 alapiirkonda 34. 2. 0 (CECAFi piirkond) kuuluvad veed, välja arvatud Hispaania suve- räänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed Kanaari saarte ümbruses. Piirkond 6 Kõik Prantsuse Guajaana departemangu rannikulähedased veed. Piirkond 7 Kõik Prantsuse Martinique‘i ja Guadeloupe‘i departemangude ran- nikulähedased veed. Artikkel 1 Piirkondade piiritlemine Piirkond 8 1. Käesolevat määrust kohaldatakse kalapüügi ja lossimise suh- tes kõikides liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates merevetes, mis paiknevad ühes järgmistest piir- kondadest, välja arvatud artikli 6 lõikes 1, artikli 10 lõikes 17 ja artikli 11 lõikes 3 teisiti sätestatud juhtudel: Piirkond 1 Kõik veed, mis asuvad põhja ja lääne pool joont, mis läbib punkti 48o põhjalaiust ja 18o läänepikkust ja suundub sealt otse põhja punktini 60o põhjalaiust, sealt otse itta punktini 5o läänepikkust, sealt otse põhja punktini 60o 30′ põhjalaiust, sealt otse itta punk- tini 4o läänepikkust, sealt otse põhja punktini 64o põhjalaiust ning sealt otse itta Norra rannikuni. Piirkond 2 Kõik veed, mis asuvad punktist 48o põhjalaiust põhja pool, välja arvatud piirkonna 1 ja ICES III b, III c ja III d rajooni veed. Piirkond 3 Kõik ICES VIII ja IX alapiirkonda kuuluvad veed. Piirkond 4 Kõik ICES X alapiirkonda kuuluvad veed. Kõik Prantsuse Réunioni departemangu rannikulähedased veed. 2. Käesolevas määruses lühenditega “NAFO”, “ICES” ja “FAO” tähistatud geograafilised piirkonnad on Loode-Atlandi kalastusor- ganisatsiooni, Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu ja Ühine- nud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisat- siooni määratletud piirkonnad. Neid on kirjeldatud nõukogu 28. detsembri 1978. aasta määruses (EMÜ) nr 3179/78, mis käsit- leb Euroopa Majandusühenduse sõlmitud Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni (2), ning komisjoni teatistes nr 85/K 335/02 (3) ja 85/K 347/05, (4) kui hilisematest muudatustest ei tulene teisiti. 3. Lõikes 1 osutatud piirkonnad võib jagada geograafilisteks piir- kondadeks artiklis 18 nimetatud korras, eelkõige selle lõikes 2 märgitud määratluste alusel. 4. Olenemata lõikest 2 piiratakse käesoleva määruse kohaldami- sel Kattegat põhjast joonega, mis ulatub Skageni majakast Tist- larna majakani ja sealt edasi Rootsi ranniku lähima punktini, ning lõunast joonega, mis ulatub Hasenore Headist Gniben Pointini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Headist Kullenini. Skagerrak on piiratud läänest joonega, mis ulatub Hanstholmi ja lõunast joonega, misulatub majakast Lindesnesi majakani, (2) EÜT L 378, 30. 12. 1978, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EMÜ) nr 654/81 (EÜT L 69, 14. 3. 1981, lk 1). (1) EÜT L 389, 31. 12. 1992, 1994. aasta ühinemisaktiga. lk 1. Määrust on viimati muudetud (3) EÜT C 335, 24. 12. 1985, lk 2. (4) EÜT C 347, 31. 12. 1985, lk 14. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 159 Skageni majakast Tistlarna majakani lähima punktini. ja sealt Rootsi ranniku Käesolevas määruses käsitletakse kaitsealuste liikidena niisuguseid liike, mille alammõõt on sätestatud II lisas, või mis on nimetatud lisas asjaomase piirkonna lahtris märgitud tärniga. 5. Olenemata lõikest 2 hõlmab Põhjameri käesoleva määruse kohaldamisel ICES IV alapiirkonna, sellega külgneva ICES II a rajooni osa, mis asub 64o põhjalaiusest lõunas, ja selle ICES III a rajooni osa, mis ei kuulu lõikes 4 piiritletud Skagerraki alasse. Käesoleva lõigu sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks lõige- tes 2-9 esitatud erisätete kohaldamist. 2. Lõikes 1 esitatud sätted ei kehti tragide kohta. Tragidega kalas- tamisel on siiski keelatud pardal hoida või maale toimetada roh- kem kui 10 % kaitsealuseid liike. I JAOTIS VÕRGUD JA NENDE KASUTAMISTINGIMUSED 3. I lisas nimetatud protsendimäärad arvutatakse suhtarvuna kõi- kide pardal olevate kalade, koorikloomade ja limuste kaalust pärast sorteerimist või lossimisel, võttes arvesse ka ümberlaadi- tud koguseid. Artikkel 2 Väikseim võrgusilma suurus 1. Üheski I lisas nimetatud piirkonnas või geograafilisel alal, arvestades vajaduse korral ajavahemikku ja mootori võimsust, pole lubatud kasutada traale, ankurdatud põhjanootasid või muid samalaadseid veetavaid võrke, välja arvatud juhul, kui nende võr- gusilma suurus võrgu kõige väiksemate silmadega osas on sama suur või suurem, kui on sätestatud kõnealuses lisas, edaspidi “soo- vitatav väikseim silmasuurus”, ja kui selle võrguga püütud ja par- dal hoitav saak sisaldab: Olenemata esimeses lõigus sätestatust, võib tobia püügil võrku- dega, mille silmasuurus on alla 16 mm, protsendimäära arvutada enne sorteerimist. Seda sätet ei kohaldata Skagerrakis ja Kattega- tis. Protsendimäära võib arvutada ühe või mitme näidisvalimi alusel. Valimite võtmise eeskirjad võib koostada artiklis 18 sätestatud korras. — sihtliike I lisas täpsustatud protsentuaalses koguses või roh- kem, 4. Sorteerimine toimub kohe pärast loomuse pardaletõmbamist. Üle I lisas sätestatud protsendimäära püütud kaitsealused liigid heidetakse kohe merre tagasi. — kaitsealuseid liike mitte üle I lisas sätestatud protsentuaalse koguse, mis on seal ette nähtud soovitatava väikseima silmasuuruse koh- ta. Olenemata esimeses lõigus sätestatust, võib sihtliikide miinimum- protsendi saada kõikide püütud sihtliikide koguste ühendamisel, kui — need on sihtliigid, mille puhul kaitsealuste liikide maksimum- protsent on 10 %, — need on sihtliigid, mille suhtes rakendatav soovitatav väikseim silmasuurus on sama suur või väiksem kui kasutatava võrgu silmasuurus, 5. Kui saak on saadud sama kalapüügireisi jooksul, kasutades mitmesuguseid, ise silmasuurusega võrke, või püütud mitmetest piirkondadest või geograafilistelt aladelt või muudes erinevates tingimustes (näiteks eri ajavahemikel), ja kui need erinevad püü- gitingimused eeldavad I lisas sätestatud väikseima silmasuuruse muutmist (koos vastavate protsendimääradega), arvutatakse prot- sendimäärad iga erinevates tingimustes püütud saagi osa kohta eraldi. peetakse logiraamatus, mida nõukogu Kui 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega kehtestatakse ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatav kontrol- lisüsteem) (1) artiklile 6 ja selle artikli rakenduseeskirjadele, ei ole märgitud teisiti, käsitatakse kõiki loomuseid pardal olevate väik- seima silmasuurusega võrkudega püütuna. vastavalt — kõikide kaitsealuste liikide koguprotsent kõikide sihtliikide kogukaalust ei ole suurem kui 10 %. (1) EÜT L 261, 20. 10. 1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EMÜ) nr 2870/95 (EÜT L 301, 14. 12. 1995, lk 1). 160 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd 6. Loomuste kaalu arvestatakse eluskaalus. täisnurga all. AB-suund on kõrvutiasetsevate võrgusilmade sirg- jooneliste ridade suund. Käesoleva artikli kohaldamisel saadakse terve norra salehomaari kaal tema saba kaalu korrutamisel kolmega. 7. Võrke, mille silmasuurus on väiksem kui vastavalt lõikele 1 kasutatavatel võrkudel, ei tohi pardal hoida, välja arvatud juhul, kui need on nõuetekohaselt soritud ja stauitud, nii et neid ei ole võimalik kohe kasutada. Püügivahendite hoidmise kohta võib koostada erieeskirjad artiklis 18 sätestatud korras. 8. Mootori võimsuse all mõeldakse kõikide mootorite hoorataste toodetud pidevat maksimaalset koguvõimsust, mida saab laeva peajõuseadmele mehaaniliste, elektriliste, hüdrauliliste või muude vahendite abil rakendada. Kui mootorisse on paigaldatud reduk- tor, mõõdetakse võimsust reduktorivõlli ääriku juures. Mootori jõul töötavate abimasinate arvel ei tehta üldisest võim- susest mahaarvamisi. 10. a) Seisevvõrke, takervõrke ja abaraid, mille silmasuurus ei vasta V ja VI lisas sätestatud kategooriatele, ei tohi kasu- tada ega kalalaevade pardal hoida. Abarate puhul on käes- olevas määruses osutatud silmasuurus võrgu kõige väik- semate silmadega osa silmasuurus. b) Kui piirkondades 1 ja 2 on loomust võtnud kalalaevad, mis kasutavad niisuguseid seisevvõrke, takervõrke ja/või abaraid, mis vastavad V lisas sätestatud kategooriatele, ei tohi vastava silmasuuruse kategooria kohta pardal hoitava ühe liigi või liikide kombinatsiooni või liikide rühma prot- sendimäär olla alla 70 % pardal hoitavast eluskaalu kogu- sest. c) Kui piirkonnas 3 on loomust võtnud kalalaevad, mis kasu- tavad niisuguseid seisevvõrke, takervõrke ja/või abaraid, mis vastavad VI lisas sätestatud kategooriatele, ei tohi vas- tava silmasuuruse kategooria kohta pardal hoitava ühe liigi või liikide kombinatsiooni või liikide rühma protsen- dimäär olla alla 70 % pardal hoitavast eluskaalu kogusest. Mootori võimsust väljendatakse kilovattides (kW). d) Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: Pidevat mootori võimsust määratakse vastavalt Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni teises, 1981. aasta oktoobris ilmunud väljaandes esitatud rahvusvahelise standardisoovituse ISO 3046/1 nõuetele. Muudatused neljandas lõigus sätestatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga võetakse vastu artiklis 18 sätestatud korras. 9. On keelatud pardal hoida või kasutada niisuguseid traale, põh- janootasid või muid samalaadseid veetavaid võrke, mille väikseim silmasuurus on 90 mm või suurem ja mille noodapära kitsaima osa ümbermõõdus on üle 100 võrgusilma, arvestamata ühendusi ja palistusi. Kõikide traalide, põhjanootade või muude samalaadsete veetavate võrkude, mille silmasuurus on üle 100 mm, noodapära ülaossa võib lisada ruudukujuliste silmadega võrgutüki (selektiivaken või -luuk), mis kinnitatakse ühenduste ja palistuste külge ja mille sil- masuurus on 90 mm või enam. i) seisevvõrgud ehk nakkevõrgud: — püügivahendid, mis koosnevad ühest võrgust ja on mingil viisil põhja kin- nitatud; ii) abarad — põhja kinnitatud püügivahendid, mis koos- nevad kahest või enamast ühendatult ja samasuunali- selt sama ülemise selise külge riputatud võrgust. e) Punkte a, b, c ja d ei kohaldata salmonidae ja agnatha loo- muste suhtes. Käesoleva lõike üksikasjalikud rakenduseeskirjad, sealhulgas võr- gusilma suuruse mõõtmise kohta, võetakse vastu artiklis 18 sätes- tatud korras hiljemalt 31. detsembril 1997. Artikkel 3 Võrgusilma suuruse määramine “Ruudukujuliste silmadega võrgutükk” on võrgutükk, mis paigu- tatakse nii, et selle selektiivakna moodustavate võrgusilmade AB-suunad on ühes suunas paralleelsed noodapära, selle täpses tähenduses, pikiteljega ja teises suunas selle pikitelje suhtes Võrgusilma suuruse määramise tehnilised eeskirjad koostatakse artiklis 18 osutatud korras. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 161 Artikkel 4 c) Taskukrabide suurust mõõdetakse IV lisas esitatud viisil: Võrkpüüniste tarindid Keelatud on kasutada vahendeid, mis võiksid võrgu mis tahes osas võrgusilmi ummistada või muul viisil nende suurust oluliselt vähendada. — pearindmikukilbi pikkusena, mida mõõdetakse piki keskjoont silmakoobaste vahest pearindmikukilbi tagu- mise servani, — pearindmikukilbi maksimumlaiusena, mida mõõde- takse risti pearindmikukilbi keskjoonega, Nimetatud sättega ei välistata teatavate vahendite kasutamist, mille nimistu ja tehniline kirjeldus koostatakse artiklis 18 sätes- tatud korras. — ükskõik kumma sõra viimase kahe lüli maksimumpik- kusena. II JAOTIS KALADE, KOORIKLOOMADE JA LIMUSTE ALAMMÕÕT d) Roosade ämblikkrabide suurust mõõdetakse IV lisas esita- tud viisil, piki keskjoont pearindmikukilbi otsaorkide vahe- lisest servast pearindmikukilbi tagumise servani. e) Kahepoolmeliste karploomade suurust mõõdetakse IV lisas esitatud viisil, piki karbi pikimat osa. f) Peajalgsete suurust mõõdetakse piki selja keskjoont kesta tagumisest otsast kesta eesmise otsani ebakalmaari ja see- pia puhul, ja silmade tasandini kaheksajalgade puhul. Artikkel 5 3. Alamõõdulisi kalu, koorikloomi ja limuseid ei tohi pardal hoi- da, ümber laadida, maale toimetada, transportida, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi heita. 1. Kala, koorikloom või limus on alamõõduline, kui selle mõõt- med on väiksemad II või III lisas asjakohase liigi, piirkonna või teatava geograafilise ala (kui see on piiritletud) kohta sätestatud mõõtmetest. Kui alammõõdu määramiseks on ette nähtud mitu meetodit, loetakse kala, koorikloom või mollusk alammõõdule vastavaks, kui vähemalt üks saadud mõõtmistulemus on vastavast alammõõdust suurem. 2. a) Kala suurust mõõdetakse ninamiku tipust sabauime lõpu- ni. Kõnealust sätet ei kohaldata: a) kaitsealuste liikide loomuste suhtes, mis on püütud kooskõlas artikli 2 lõikes 1 kindlaks määratud piirangutega, ja mida ei ole lubatud sihtliikidest eraldatud ning inimtoiduna kasutamiseks müüdud, esitletud ega müügiks pakutud; b) järgmiste liikide suhtes, kui alamõõdulised moodustavad kõige rohkem 10 % nende liikide kogusaagi kaalust: b) Norra salehomaari ja homaaride suurust mõõdetakse IV lisas esitatud viisil: — mis tahes geograafilisest piirkonnast püütud heeringas, — pearindmikukilbi pikkusena, mida mõõdetakse piki ükskõik kumma silmakoopa tagaosa keskjoonest pea- rindmikukilbi kaugema servani, — Põhjamerest püütud makrell, — üldpikkusena, mida mõõdetakse otsaorgi tipust otslüli tagumise servani, harjaseid arvestamata. Norra salehomaari eraldatud sabade pikkust mõõdetakse saba esimese lüli esimesest äärest otslüli tagumise servani, harjaseid arvestamata. Saba mõõdetakse sirgena ja venita- mata. — Skagerrakist või Kattegatist püütud liigid, mis on loetletud II ja III lisas; c) elussöödaks püütud stauriid (Tachurus spp. ), makrell (Scomber spp. ) ja anšoovis (Engraulis encrasicholus). Alamõõduliste kalade, koorikloomade ja limuste protsendimäär arvutatakse artikli 2 lõigetes 3 kuni 6 sätestatud korras. 162 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd 4. Maale on keelatud toimetada homaaride kehast eraldatud saba- sid või sõrgu, kui homaarid on püütud III lisas nimetatud piirkon- dades või geograafilistes piirkondades, kus nende liikide kohta on määratud alammõõdud. — Butt of Lewis, — Cape Wrath, Maale toimetada võib üksnes terveid kammkarpe. — 58o 55′ põhjalaiust, 5o 00′ läänepikkust, — 58o 55′ põhjalaiust, 7o 10′ läänepikkust 5. II ja III lisas tärniga märgitud liikide alammõõdud kehtesta- takse artiklis 18 sätestatud korras. — 58o 20′ põhjalaiust, 8o 20′ läänepikkust, — 57o 40′ põhjalaiust, 8o 20′ läänepikkust, — punktist 57o 40′ põhjalaiust North Uisti saare läänerannikul kuni piki saare põhjarannikut punktini 57o 40′ 36" põhja- laiust ja 7o 20′ 39" läänepikkust, — 57o 50′ 03" põhjalaiust, 7o 08′ 06" läänepikkust, — piki Lewise saare läänerannikut kirdesse kuni alguspunktini (Butt of Lewis). 2. Pardal on keelatud hoida heeringakogust, mis ületab 5 % lõi- kes 1 sätestatud ajavahemikul kõnealuselt alalt püütud pardal ole- vate kalade, koorikloomade ja limuste kogukaalust. Protsendi- määr arvutatakse artikli 2 lõigetes 3 kuni 6 sätestatud korras. 3. Heeringapüük on keelatud 1. juulist 31. oktoobrini järgmiste koordinaatidega piiratud alal: — 55o 30′ põhjalaiust Taani läänerannikul, — 55o 30′ põhjalaiust, 7o 00′ idapikkust, — 57o 00′ põhjalaiust, 7o 00′ idapikkust, — 57o 00′ põhjalaiust Taani läänerannikul. 4. Heeringapüük on keelatud vööndis, mis asub 6-12 meremiili kaugusel Ühendkuningriigi idarannikust: 54o 10′ põhjalaiuse ja 54o 45′ põhjalaiuse vahelistest lähtejoontest mõõdetuna 15. augustist 30. septembrini ning 55o 30′ põhjalaiuse ja 55o 45′ lähtejoontest mõõdetuna 15. augus- põhjalaiuse vahelistest tist 15. septembrini. 5. Heeringapüük on keelatud aasta ringi Iiri meres (ICES VII a rajoonis) merealal, mis asub Šotimaa, Inglismaa ja Walesi lää- neranniku ja selle ranniku lähtejoontest 12 meremiili kaugusel asuva joone vahel ning piirneb lõunas laiusega 53o 20′ põhja- laiust ja loodes Mull of Galloway’st (Šotimaa) Point of Ayre’ni (Man’i saar) ulatuva joonega. III JAOTIS KALAPÜÜGIKEELD Artikkel 6 Lõhe ja meriforell 1. Lõhet ja meriforelli ei tohi pardal hoida, ümber laadida, maale toimetada, transportida, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid tuleb kohe merre tagasi heita, kui need on püütud: a) liikmesriikide lähtejoontest mõõdetud 12meremiilisest vöön- dist väljaspool asuvatest vetest piirkondades 1, 2, 3 ja 4; b) erandina artikli 1 lõikes 1 sätestatust, liikmesriikide suverään- sete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest vetest väljas- pool piirkondades 1, 2, 3 ja 4; c) traali, põhjanooda või muu veetava võrguga, mille võrgusilma suurus on alla 70 mm. 3. Skagerrakis ja Kattegatis on lõhe ja meriforelli püük keelatud väljaspool lähtejoontest mõõdetud 4meremiilist vööndit. Artikkel 7 Heeringas 1. Heeringapüük on keelatud iga aasta 15. augustist 30. septem- brini järgmisi punkte ühendava joonega piiratud geograafilises piirkonnas: 6. Heeringapüük on keelatud 21. septembrist 31. detsembrini Iiri mere (ICES VII a rajoonis) osades, mis on piiratud järgmiste koor- dinaatidega: 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 163 a) — 54o 20′ põhjalaiust Man‘i saare idarannikul, — 54o 20′ põhjalaiust, 3o 40′ läänepikkust, — 53o 50′ põhjalaiust, 3o 50′ läänepikkust, — 53o 50′ põhjalaiust, 4o 50′ läänepikkust, — 4o 50′ läänepikkust Man‘i saare kagurannikul; b) — 54o 15′ põhjalaiust Põhja-Iirimaa idarannikul, — 54o 15′ põhjalaiust, 5o 15′ läänepikkust, — 53o 50′ põhjalaiust, 5o 50′ läänepikkust, — 53o 50′põhjalaiust Iirimaa idarannikul. Heeringapüük on keelatud aasta ringi Logani lahe vetes ida pool joont, mis ulatub Mull of Loganist, punktist 54o 44′ põhjalaiust ja 4o 59 läänepikkust, kuni Laggantalluch Headi punktini 54o 41′ põhjalaiust ja 4o 58′ läänepikkust. 7. Olenemata lõikest 6 võivad kuni 12,2 meetri pikkused laevad, mille kodusadam asub Iirimaa ja Põhja-Iirimaa idarannikul 53o 00′ põhjalaiuse ja 55o 00′ põhjalaiuse vahel, püüda heeringat lõike 6 punktis b kirjeldatud keelualal. Ainus lubatud püügimee- tod on püük triivvõrkudega, mille väikseim silmasuurus on 54 mm. 8. Heeringapüük on keelatud Mull of Kintyre ja Corsewall Pointi vahelisest joonest kirdes asuval merealal 1. jaanuarist 30. aprilli- ni. — 55o 30′ põhjalaiust Taani läänerannikul, — 55o 30′ põhjalaiust, 7o 00′ idapikkust, — 57o 00′ põhjalaiust, 7o 00′ idapikkust, — 57o 00′ põhjalaiust Taani läänerannikul; b) ICES statistilises piirkonnas 39E8 1. jaanuarist 31. märtsini ja 1. oktoobrist 31. detsembrini. Käesoleva määruse kohaldami- sel käsitletakse nimetatud ICES piirkonnana piirkonda, mis piirneb joonega, mis ulatub Ühendkuningriigi idarannikult piki joont 55o 00′ põhjalaiust otse itta kuni punktini 1o 00′ läänepikkust, sealt otse põhja punktini 55o30′ põhjalaiust ja sealt otse läände kuni Ühendkuningriigi rannikuni; c) Moray Firthi sisevetes punktist 3o 30′ läänepikkust lääne suu- nas ja Firth of Forthi sisevetes punktist 3o 00′ läänepikkust lääne suunas 1. jaanuarist 31. märtsini ja 1. oktoobrist 31. det- sembrini. Artikkel 9 Makrell 1. Pardal on keelatud hoida makrelli, mis on püütud järgmiste koordinaatidega piiratud geograafilisest piirkonnast: — 2o 00′ läänepikkust Inglismaa lõunarannikul, — 49o 30′ põhjalaiust, 02o 00′ läänepikkust — 49o 30′ põhjalaiust, 07o 00′ läänepikkust, 9. Käesolevas artiklis kirjeldatud alasid ja ajavahemikke võib muuta artiklis 18 sätestatud korras. — 52o 00′ põhjalaiust, 07o 00′ läänepikkust, Artikkel 8 Kilu — 52o 00′ põhjalaiust Walesi läänerannikul, välja arvatud juhul, kui makrelli kaal ei ületa sellest piirkonnast püütud pardal oleva makrelli ja muude liikide kogukaalust 15 %. 1. Kilupüük alla 32 mm silmasuurusega traalidega on aasta ringi keelatud Skaggerakis ja Kattegatis. 2. Lõiget 1 ei kohaldata: 2. Kilupüük on keelatud: a) laevade suhtes, mis püüavad seisevvõrkude või ridvata õnge- ga; a) 1. juulist 31. oktoobrini järgmiste puntidega piiratud piirkon- nas: b) laevade suhtes, mis püüavad põhjatraalide, põhjanootade või muude veetavate võrkudega, tingimusel et nende pardal on kõikide pardal olevate liikide kogukaalust vähemalt 75 %: 164 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd — norra salehomaari, kui need laevad kasutavad võrke, mille võrgusilma suurus asjaomaste geograafiliste piirkondade või vööndite kohta on sätestatud I lisas, — norra salehomaari ja II lisas loetletud liike, kui need laevad kasutavad võrke, mille silmasuurus nende liikide ja asjaomaste geograafiliste piirkondade või vööndite kohta on sätestatud I lisas; Käesoleva lõike sätteid ei tohi tõlgendada nii, nagu oleks laeval, mis on registreeritud liikmesriigis või sõidab liikmesriigi lipu all, kellel ei ole selle ala kalavarude makrellikvooti või kelle kvoot on täis, lubatud makrelli pardal hoida, kui tegemist ei ole niisuguse makrelliga, mis on saadud kaaspüügina stauriidi- või sardiiniloo- mustes, ja kui makrelli ei ole üle 10 % pardal oleva makrelli, stau- riidi ja sardiinide kogukaalust, välja arvatud juhul, kui kapten suu- dab tõestada, et makrell on püütud muudest kalavarudest. c) laevade suhtes, mis läbivad seda ala, tingimusel et kõik püügi- vahendid on stauitud vastavalt artikli 2 lõikes 7 sätestatud tin- gimustele; d) laevade suhtes, millel ei ole kalapüügivarustust ja millele makrell ümber laaditakse. IV JAOTIS TEATAVATE KALAPÜÜGILIIKIDE PIIRANGUD 3. Kogu pardal olevat makrelli, välja arvatud see, mille kohta on vastavalt järgmistes lõikudes kirjeldatud korrale deklareeritud, et see oli pardal enne laeva sisenemist nimetatud piirkonda, loetakse püütuks lõikes 1 sätestatud piirkonnast. Niisuguse laeva kapten, mille pardal hoitakse makrelli ja mis kavatseb kalapüügi eesmärgil kõnealusesse piirkonda siseneda, peab teatama liikmesriigi kontrolliasutusele, kelle vööndis ta kavatseb kalastada, sellesse piirkonda saabumise kavatsetava aja ja koha mitte varem kui 36 tundi ja hiljemalt 24 tundi enne laeva sisenemist kõnealusesse piirkonda. Piirkonda sisenemisel peab ta teatama pädevale kontrolliasutusele pardal olevad ja logiraamatusse märgitud makrellikogused. Kap- tenilt võib nõuda logiraamatu ja pardal olevate koguste esitamist kontrollimiseks pädeva kontrolliasutuse määratud ajal ja kohas. Kontrollimise aeg on hiljemalt kuus tundi pärast seda, kui kont- rolliasutus sai teate pardal oleva makrellikoguse kohta, ja koht peab olema piirkonda sisenemise kohale nii lähedal kui võimalik. Kalalaeva kapten, kes kavatseb siseneda kõnealusesse piirkonda makrelli ümberlaadimiseks oma laevale, peab sellest teatama liik- mesriigi kontrolliasutusele, kelle vööndis ümberlaadimine toi- mub, ümberlaadimise kavandatava aja ja koha mitte varem kui 36 tundi ja hiljemalt 24 tundi enne ümberlaadimise algust. Kohe pärast ümberlaadimise lõppu peab kapten teatama pädevale kont- rolliasutusele oma laevale ümberlaaditud makrellikoguse. Pädevad kontrolliasutused on: — Prantsusmaal: Mimer, teleks: Pariis 250823, — Iirimaal: Artikkel 10 Teatavates geograafilistes piirkondades ja teatavatel ajavahemikel teatavate liikide püügil teatavat tüüpi laevade ja püüniste kasutamise piirangud 1. Seinnooda kasutamine on keelatud: a) heeringapüügil ICES VII g–k rajoonis ja järgmiselt piiratud geograafilises piirkonnas: — punktist 52o 30′ põhjalaiust põhja suunas, — punktist 52o põhjalaiust lõuna suunas, — Iiri rannikust lääne suunas, — Ühendkuningriigi rannikust ida suunas; b) II lisas loetletud liikide püügil asjaomases piirkonnas või geo- graafilises piirkonnas. Seinnoodapüügi puhul on keelatud pardal hoida: Department of Marine, teleks: Dublin 91798 MRNE, — II lisas loetletud liikide kogust, mis ületab 5 % pardal olevate kalade, koorikloomade ja limuste kogukaalust, ja — Ühendkuningriigis: Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, teleks: London 21274. — heeringakogust, mis ületab 5 % pardal olevate kalade, koorikloomade ja limuste kogukaalust, kui kalastatakse esimese lõigu esimeses taandes kirjeldatud piirkonnas. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 165 Protsendimäärad arvutatakse vastavalt artikli 2 lõigetele 3 kuni 6. — kasutusele võetud enne 1. jaanuari 1987, 2. a) Laevadel on keelatud pardal hoida või kasutada piimtraale, mille kõikide piimide kogupikkus on üle 24 meetri või mida on võimalik pikendada üle 24 meetri. b) Piimtraalide kasutamine on keelatud Kattegatis. 3. a) Laevadel, mille kogupikkus on üle kaheksa meetri, on kee- latud kalastada piimtraalide või traalnootadega territoriaal- vete lähtejoontest mõõdetud alal, mis ulatub Prantsusmaa rannikust (51o 00′ põhjalaiust põhja suunas), Belgia, Hol- landi ja Saksamaa rannikust 12 meremiili kaugusele ning Taani läänerannikust Hirtshalsi majakani. — välja arvatud koorikloomi püüdvad laevad, ei tohi nende mootori võimsus ületada 221 kW ja vähendatud võimsusega mootorite puhul ei tohi võimsus enne selle vähendamist olla üle 300 kW. Nimistus oleva laeva võib asendada teise laevaga, mille mootori võimsust ei ole vähendatud, kusjuures mootori võimsus ei ületa 221 kW ning kogupikkus, nagu on mää- ratletud artiklis 13, ei ole üle 24 meetri. 1. aprillist 30. septembrini laieneb eespool nimetatud ala järgmiste koordinaatidega piiratud geograafilisele piirkon- nale: Nimistus oleva laeva mootori võib asendada, tingimusel et asendatava mootori võimsust ei ole vähendatud ja selle võimsus ei ületa 221 kW. — punkt 57o 00′ põhjalaiust Taani läänerannikul, — 57o 00′ põhjalaiust, 7o 15′ idapikkust, — 55o 00′ põhjalaiust, 7o 15′ idapikkust, — 55o 00′ põhjalaiust 7o 00′ idapikkust, — 54o 30′ põhjalaiust, 7o 00′ idapikkust, — 54o 30′ põhjalaiust, 7o 30′ idapikkust, — 54o 00′ põhjalaiust, 7o 30′ idapikkust, — 54o 00′ põhjalaiust, 6o 00′ idapikkust, — 53o 50′ põhjalaiust, 6o 00′ idapikkust, — 53o 50′ põhjalaiust, 5o 00′ idapikkust, — 53o 30′ põhjalaiust, 5o 00′ idapikkust, — 53o 30′ põhjalaiust, 4o 10′ idapikkust, — 53o 00′ põhjalaiust, 4o 10′ idapikkust, — punkt 53o 00′ põhjalaiust Madalmaade rannikul. b) Erandina lõike 3 punktist a on niisugustel laevadel, mille nimed ja tehnilised omadused on esitatud artiklis 18 sätes- tatud korras koostatavas nimistus, lubatud nimetatud alal piimtraalidega kalastada ajavahemikel, mil piimtraalidega kalastamine on üldiselt keelatud. c) Keelatud on kasutada piimtraale, mille kõikide piimide kogupikkus on üle 9 meetri või mida on võimalik piken- dada üle 9 meetri, välja arvatud juhul, kui kasutatakse kre- vetiliste (Crangon spp. ja Pandalus montagui) püügiks mõel- dud püüniseid. Peamiselt krevette (Crangon spp. ) püüdvatel laevadel on siiski lubatud kasutada piimtraale, mille kõikide piimide kogupikkus on üle 9 meetri, kui püütakse merikeelt, tingi- musel et need laevad on kantud iga-aastaselt koostatava- tesse nimistutesse. d) Olenemata lõike 3 punktist a võivad selles lõikes kirjelda- tud alal kalastada traalnootadega püüdvad laevad, mille mootori võimsus ei ületa 221 kW ja vähendatud võimsu- sega mootori võimsus ei ületanud enne vähendamist 300 kW. e) Olenemata lõike 3 punktist a võivad üle 221 kW mootori võimsusega laevad kõnealuses piirkonnas traalnootadega kalastada tingimusel, et lesta- ja merikeeleloomused, mis ületavad 5 % pardal olevast kogusaagist, heidetakse kohe merre tagasi. Protsendimäär arvustatakse vastavalt artikli 2 lõigetele 3 kuni 6. Käesoleva punkti esimeses lõigus osutatud nimistusse või- vad kuuluda laevad, mis vastavad järgmistele kriteeriumi- dele: 4. Kõikidel laevadel on keelatud piimtraalidega kalastada alal, mis ulatub 12 meremiili kaugusele Ühendkuningriigi ja Iirimaa ranni- kust, mõõdetuna territoriaalvete lähtejoontest. 166 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Nimetatud alal on siiski lubatud piimtraalidega kalastada järgmis- tesse kategooriatesse kuuluvatel laevadel: Neis vetes on sel perioodil lubatud: — laevad, mis on kasutusele võetud enne 1987. aasta 1. jaanua- ri, välja arvatud koorikloomi püüdvad laevad, mille mootori võimsus ei ületa 221 kW ja vähendatud võimsusega mootori võimsus ei ületanud enne vähendamist 300 kW, — pärast 1986. aasta 31. detsembrit kasutusele võetud laevad, mille mootori võimsust ei ole vähendatud, mille mootori võimsus ei ületa 221 kW ja mille kogupikkus, nagu on mää- ratletud lõikes 13, ei ületa 24 meetrit, — laevad, mille mootor on asendatud pärast 1986. aasta 31. det- sembrit mootoriga, mille võimsust ei ole vähendatud ja mille mootori võimsus ei ületa 221 kW. Keelatud on kasutada piimtraale, mille kõikide piimide kogupik- kus on üle 9 meetri, välja arvatud juhul, kui kasutatakse kreveti- liste (Crangon ssp. ja Pandalus montagui) püügiks mõeldud püüni- seid. 5. Kalalaevad, mis ei vasta lõigetes 3 ja 4 sätestatud korras koos- tavatesse nimistutesse kandmise tingimustele, ei tohi nendes lõi- getes nimetatud kalapüügiga tegeleda. 6. Lõigete 3 ja 4 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, sealhulgas lõi- kes 3 osutatud nimistute kehtestamise eeskirjad, koostatakse arti- klis 18 sätestatud korras. 7. Mootori võimsusena käsitletakse artikli 2 lõikes 8 määratletud mootori võimsust. 8. Kasutuselevõtu kuupäevaks loetakse esimese ametliku ohutus- sertifikaadi väljastamise kuupäeva. Kui ametlikku ohutussertifikaati pole väljastatud, loetakse kasu- tuselevõtu kuupäevaks kalalaevade ametlikku registrisse kandmise esimest kuupäeva. — hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) püügil kasutada võrke väikseima võrgusilma suurusega 30 mm, — söödaks kasutatava euroopa emakala (Zoarces viviparus), mudila (Gobiidae) ja võldlaste (Cottus spp. ) püügil kasutada ükskõik missuguse võrgusilma suurusega võrke. 10. Anšoovisepüügil on ICES VII C rajoonis keelatud kasutada pelaagilisi traale. 11. Käesolevas artiklis osutatud vööndites, kus ei tohi kasutada traale, piimtraale, põhjanootasid või samalaadseid veetvaid võr- ke, on keelatud nimetatud võrke pardal hoida, välja arvatud juhul, kui need on vastavalt artikli 2 lõike 7 sätetele nõuetekohaselt sori- tud ja stauitud. 12. Kalapüügil on keelatud kasutada lõhkeaineid, mürgiseid või uimastavaid aineid ja tulirelvi. Tuunikala ja hiidhai püügil on siiski lubatud kasutada harpuunpüsse. Skagerrakis ja Kattegatis on keelatud kasutada elektrivoolu muude kalade kui tuunikalade või hiidhaide püügiks. 13. Laeva pikkuseks loetakse üldpikkus, mida määratletakse vööri kõige eesmise punkti ja ahtri kõige tagumise punkti vahe- lise sirgjoone pikkusena. Vööri hulka loetakse laevakere veekindel osa, pakk, vöörtääv ja umbreeling, kui see on paigaldatud, kuid vööri koosseisu ei kuulu pukspriidid ja varbreelingud. Ahtri hulka loetakse laevakere veekindel osa, ahtripeegel, pupp, slipp ja umbreeling, kuid ahtri koosseisu ei kuulu varbreelingud, väikepoomid, peajõuseade, roolid ja rooliseade ning tuukritrepid ja -platvormid. Üldpikkust mõõdetakse meetrites kahe kümnendiku täpsusega. Enne 1986. aasta 14. oktoobrit kasutusele võetud kalalaevade puhul loetakse kasutuselevõtu kuupäevaks kalalaevade ametlikku registrisse kandmise esimest kuupäeva. 14. Piimtraali pikkust mõõdetakse selle ühest äärest teiseni, arves- tades kõiki selle tarindeid. 9. Skagerraki ja Kattegati vetes, mis asuvad 3 meremiili kaugusel lähtejoontest, on 1. juulist 15. septembrini keelatud kasutada alla 32 mm võrgusilma suurusega traale. 15. a) 1. septembrist 31. detsembrini on keelatud kalastada traa- lide, põhjanootade ja muude samalaadsete veetavate võr- kudega geograafilistes piirkondades, mis on piiratud järg- misi koordinaate ühendava joonega: 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 167 — Hispaania põhjarannikul asuv Cabo Prior (43o 34′ põhjalaiust, 8o 19 läänepikkust), — 43o 50′ põhjalaiust, 8o 19 läänepikkust, — 43o 25′ põhjalaiust, 9o 12 läänepikkust, Olenemata artikli 1 lõikest 1 kohaldatakse käesolevat lõiget liik- mesriigi lipu all sõitvate või liikmesriigis registreeritud laevade suhtes nii kõikide liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdikt- siooni alla kuuluvates vetes kui ka väljaspool seda. — Hispaania läänerannikul asuv Cabo Villano (43o 10′ põhjalaiust, 9o 12 läänepikkust). 18. Makrelli-, kilu- ja heeringapüük traalide või seinnootadega on keelatud Skagerrakis laupäeva keskööst pühapäeva keskööni ja Kattegatis reede keskööst pühapäeva keskööni. b) 1. oktoobrist 31. detsembrini on keelatud kalastada traa- lide, põhjanootade ja muude samalaadsete veetavate võr- kudega geograafilistes piirkondades, mis on piiratud järg- misi koordinaate ühendava joonega: — Hispaania läänerannikul asuv Cabo Corrubedo (42o 35′ põhjalaiust, 9o 05 läänepikkust), 19. Seinnoota on keelatud kasutada troopiliste tuunikalade püü- giks (vööttuun, suursilm-tuun ja pikkuim-tuun) Portugali suve- räänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ICES X rajoonis joonest 36o 30′ põhjalaiust põhja suunas ja CECAFi piir- konnas joontest 31o põhjalaiust põhja suunas ja 17o 30 läänepik- kust ida suunas. — 42o 35′ põhjalaiust, 9o 25 läänepikkust, — 43o 00′ põhjalaiust, 9o 30 läänepikkust, Artikkel 11 — punkt 43o 00′ põhjalaiust Hispaania läänerannikul. c) 1. detsembrist järgmise aasta veebruari viimase päevani on keelatud kalastada mis tahes traalide, põhjanootade või muude samalaadsete veetavate võrkudega geograafilistes piirkondades, mis on piiratud järgmisi koordinaate ühen- dava joonega: — punkt 37o 50′ põhjalaiust Portugali läänerannikul, Triivvõrkude kasutuspiirangud 1. Laevad ei tohi pardal hoida ega kalastamiseks kasutada triiv- võrku või triivvõrke, mille pikkus üksikult või kokku on üle 2,5 kilomeetri. — 37o 50′ põhjalaiust, 9o 03 läänepikkust, — 37o 00’ põhjalaiust, 9o 06 läänepikkust, 2. Kui võrk on üle ühe kilomeetri pikk, peab see olema kogu lõi- kes 1 nimetatud kalastustegevuse vältel laeva külge kinnitatud. 12meremiilises rannikuvööndis võib võrgu siiski laeva küljest lahti päästa, tingimusel et seda laevalt pidevalt jälgitakse. — punkt 37o 00′ põhjalaiust Portugali läänerannikul. 16. Laevadel, kus makrelli, heeringa ja stauriidi püüdmiseks on lubatud kasutada erandliku silmasuurusega seinnootasid või vee- tavaid võrke, on keelatud pardal hoida automaatseid sorteerimis- seadmeid. 3. Olenemata artikli 1 lõikest 1, kohaldatakse käesolevat artiklit kõikides liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, välja arvatud Balti meri, Suur- ja Väike-Belt ja Sund, ning kõikide liikmesriikides registreeritud või nende lip- pude all sõitvate laevade suhtes neist vetest väljaspool. Olenemata eelmisest lõigust on külmutuslaevadel õigus pardal hoida automaatseid sorteerimisseadmeid, tingimusel et nende ainus otstarve on püütud ja külmutamiseks mõeldud kalade kau- banduslik sortimine. Automaatsed sorteerimisseadmed peavad olema paigaldatud nii, et saak külmutataks turustamise tarbeks kohe pärast sortimist ja et seda ei oleks võimalik hõlpsasti merre tagasi heita. 17. Mereimetajate parvesid või rühmi on keelatud seinnootadega ümber piirata, kui eesmärk on püüda tuunikala või muid kalalii- ke. Artikkel 12 Ühelgi laeval pole lubatud kasutada triivvõrke tuunikalapüügil Hispaania või Portugali suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ICES VIII, IX või X alarajoonis, või olenemata artiklist 1, Hispaania suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes CECAFi piirkonnas Kanaari saarte ümbruses. 168 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Artikkel 13 Töötlemine Kalalaeva pardal on keelatud kalade füüsiline või keemiline tööt- lemine kalajahuks, -õliks või samalaadseteks toodeteks. Nimeta- tud keeld ei kehti kalajäätmete töötlemise kohta. Artikkel 14 Teadusuuringud Käesolevat määrust ei kohaldata kalastustegevuse suhtes, mis toi- mub üksnes teadusuuringute otstarbel ja asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide loal ja alluvuses ning millest komis- jonile ja liikmesriigile või liikmesriikidele, kelle vetes uuringud toi- muvad, on ette teatatud. V JAOTIS LÕPPSÄTTED Artikkel 16 1. Kui kalade, koorikloomade ja limuste kaitse nõuab viivitama- tut tegutsemist, võib komisjon käesolevale määrusele lisaks sel- lest erandina artiklis 18 osutatud korras vastu võtta kõiki vajalikke meetmeid. 2. Kui teatavate liikide või püügipiirkondade kaitsmine on tõsi- selt ohus ja kui viivitamine võiks põhjustada raskesti heastatavat kahju, võivad rannikuäärsed riigid võtta oma jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete suhtes asjakohaseid mittediskrimineerivaid kaitse- meetmeid. 3. Lõikes 2 nimetatud meetmed koos selgitava märgukirjaga edastatakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele kohe pärast nende vastuvõtmist. Esimeses lõigus määratletud otstarbel püütud kalu, koorikloomi ja limuseid võib müüa, säilitada, esitleda ja müügiks pakkuda tingi- musel, et: 4. 10 tööpäeva jooksul pärast niisuguse teate saamist kinnitab komisjoni lõikes 2 nimetatud meetmed või nõuab nende tühista- mist või muutmist. Komisjoni otsusest teatatakse kohe liikmesrii- kidele. — need vastavad II ja III lisas sätestatud standarditele ning vasta- valt 1992. aasta 17. detsembri nõukogu määruse (EMÜ) nr 3759/92 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korral- duse kohta) (1) artiklile 2 vastuvõetud turustusstandarditele, 5. Liikmesriigid võivad komisjoni otsusega nõukogu poole pöör- duda 10 tööpäeva jooksul alates lõikes 4 nimetatud teate kätte- saamisest. või 6. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega teha teistsu- guse otsuse ühe kuu jooksul. — need müüakse vahetult muuks otstarbeks kui inimtoiduks. Artikkel 17 Artikkel 15 1. Liikmesriigid võivad võtta kalavarude kaitse- ja majandamis- meetmeid: Kalavarude asustamine ja ümberasustamine a) rangelt kohaliku iseloomuga kalavarude suhtes, mis pakuvad huvi üksnes asjaomase liikmesriigi kaluritele; või Käesolevat määrust ei kohaldata kalastustegevuse suhtes, mis toi- mub kalade, koorikloomade või limuste asustamise või ümbera- sustamise käigus. b) kehtestades tingimused või üksikasjaliku korra loomuste pii- ramiseks tehniliste meetmetega: i) täiendades kalapüüki käsitlevate ühenduse õigusaktide sät- teid, või Esimeses lõigus sätestatud otstarbel püütud kalu, koorikloomi ja limuseid võib inimtoiduks müüa üksnes juhul, kui on täidetud käesoleva määruse muud tingimused. ii) kehtestades nimetatud õigusaktides sätestatud miinimum- nõuetest rangemaid nõudeid; (1) EÜT L 388, 31. 12. 1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 3318/94 (EÜT L 350, 31. 12. 1994, lk 15). tingimusel, et niisuguseid meetmeid kohaldatakse üksnes asjaomase liikmesriigi kalurite suhtes, need on kooskõlas ja vastavuses ühise kalanduspoliitika ühenduse õigusega põhimõtetega. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 169 2. Komisjonile tuleb teatada siseriiklike tehniliste meetmete keh- testamise või nende muutmise kavadest niipalju varem, et see jõuaks esitada oma seisukoha. 5. Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile kaldalt toimu- vat kalapüüki käsitlevad meetmed üksnes teadmiseks. Kui komisjon esitab ühe kuu jooksul alates teate saamisest vas- tava nõudmise, peab asjaomane liikmesriik peatama kavandatud meetmete jõustamise kuni kolme kuu möödumiseni nimetatud teate saamisest, et komisjon saaks selle aja jooksul otsustada, kas kõnealused meetmed on kooskõlas lõike 1 sätetega. Kui komisjon leiab oma otsuses, millest ta teatab kõikidele liik- mesriikidele, et kavandatav meede ei ole kooskõlas lõike 1 säte- tega, ei tohi asjaomane liikmesriik seda jõustada, tegemata selles vajalikke muudatusi. Artikkel 18 Käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu määruse (EMÜ) nr 3760/92 artiklis 18 sätestatud korras. Artikkel 19 Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 3094/86. Asjaomane liikmesriik teatab kohe teistele liikmesriikidele ja komisjonile vastuvõetud meetmetest, olles teinud sinna vajalikud muudatused. Viiteid nimetatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt VII lisa A osas sätestatud vas- tavustabelile. 3. Liikmesriigid esitavad komisjonile viimase nõudmisel kõik üksikasjad, mida on vaja hinnangu andmiseks selle kohta, kas siseriiklikud tehnilised meetmed on kooskõlas lõike 1 sätetega. Artikkel 20 4. Komisjoni algatusel või ükskõik millise liikmesriigi taotlusel võib artiklis 18 sätestatud korras teha otsuse selle kohta, kas liik- mesriigi kohaldatav siseriiklik tehniline meede on kooskõlas lõike 1 sätetega. Käesolev määrus jõustub selle avaldamise päeval Euroopa Ühen- duste Teatajas. Artikli 2 lõike 10 ja V ja VI 31. detsembril 1997. lisa sätted jõustuvad Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Luxembourg, 29. aprill 1997 Nõukogu nimel eesistuja H. VAN MIERLO 170 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Piirkond Geograafiline piirkond Lisatingimused 1 ja 2 Kogu piirkond I LISA Väikseim võrgusilma suurus (mm) 100 (rombikuju- line võrgu- silm) (1) kõik Lubatud sihtliigid Sihtliigi miinimumprotsent Kaitsealuste liikide maksimumprotsent 80 (2) harilik merikeel (Solea vulgaris) 5 80 kõik 80 70 kõik norra salehomaar (Nephrops norve- gicus) 30 (4) 90 (5) merlang (Merlangius merlangus) 70 (6) 100 100, millest turska, kiltturska ja saidat mitte üle 10 % 100 100 60 100, millest turska, kiltturska ja saidat mitte üle 10 % ja atlandi merilesta mitte üle 10 % 32 makrell (Scomber scombrus) harilik stauriid (Trachurus trachurus) heeringas (Clupea harengus) pelaagilised peajalgsed sardiin (Sardina pilchardus) putassuu (7) (Micromesistius poutas- sou) süvameregarneelid (Pandalus spp. , välja arvatud Pandalus montagui) heeringas (Clupea harengus) kilu (Sprattus sprattus) hõbekalad (Argentina spp. ) krevetilised (Pandalus montagui, Crangon spp. ) 35 32 30 20 50 50 50 50 50 50      või 80 kumula- tiivne      30 50 50 30 10 50 10 10 50 Põhjameri 55o põhjalaiusest lõuna pool Šotimaast ja Rockallist läänes (ICES VI alapiir- kond (3) ICES VII alapiir- kond Kogu piirkond ICES II, IV, V ja VI alapiirkond 56o põhjalaiu- sest põhja pool Kogu piirkond, välja arvatud Skagerrak ja Kattegat Kogu piirkond, välja arvatud Skagerrak ja Kattegat Skagerrak ja Kattegat Kogu piirkond Kogu piirkond, välja arvatud Skagerrak ja Kattegat (1) Noodapära ülaosa võib moodustuda nelinurksest võrgutükist (luuk või aken), mille võrgusilma suurus on 90 mm või rohkem ja mis on kinnitatud ühenduste ja palistuste külge. (2) Pardal on keelatud hoida traale või võrgutükke, mille silmasuurus on väiksem kui kalapüügil kasutatavatel võrkudel. (3) 56o 00’ põhjalaiusest Juura väina idarannikult lääne suunas minevast joonest lõuna pool. (4) Kogu saaki käsitletakse püütuna pardal leiduva kõige väiksema silmaga võrguga. Püütud ja pardal hoitavate liikide jaotamisel pärast sorteerimist või nende ümberlaadimise või lossimise ajal peab arvestama vastava väikseima võrgusilma suhtes kohaldatavaid sätteid. Niisuguste laevade puhul, mis tõstavad võrke koos veest välja, peab mõlema laeva pardal oleva saagi koostis vastama selle laeva võrkudele, mille silmasuurus on väikseim. (5) Pardal on keelatud hoida traale või võrke, mille silmasuurus on alla 90 mm. (6) Putassuu protsendimäär arvutatakse putassuu, kilttursa, saida ja tursa kokkuliidetud saagi alusel. (7) Põhjaputassuu ei ole lubatud sihtliik alal, mis piirneb põhjas joonega 52o 30’ põhjalaiust ja idas joonega 7o 00 läänepikkust. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 171 Piirkond Geograafiline piirkond Lisatingimused Väikseim võrgusilma suurus (mm) Lubatud sihtliigid Sihtliigi miinimumprotsent Kaitsealuste liikide maksimumprotsent 1 ja 2 (jätkub) Kogu piirkond, välja arvatud Skagerrak ja Kattegat Kogu piirkond Skagerrak ja Kattegat lähte- joontest 4 mere- miili kaugusele ulatuvast alast väljaspool Skagerrak ja Kattegat lähte- joontest 4 mere- miili ulatuses Skagerrak ja Kattegat Skagerrak Kattegat Kogu piirkond, välja arvatud tursikupüügi- rajoon (1) Põhjameri Kogu piirkond, välja arvatud Põhjameri, Ska- gerrak ja Katte- gat 1. novembrist veebruari viimase päevani 1. augustist veeb- ruari viimase päe- vani 1. märtsist 31. juulini 1. novembrist veebruari viimase päevani 1. märtsist 31. oktoobrini 16 kilu (Sprattus sprattus) harilik angerjas (Anguilla anguilla) krevetilised (Crangon spp. ja Palae- mon adspersus) 50 20 20 10 10 50 krevetilised (Crangon spp. ja Palae- mon adspersus) 20 50 harilik merilohe (Trachinus draco) limused, välja arvatud seepia (Sepia officinalis) atlandi tuulehaug (Belone belone) hall merikukk (Eutrigla gumardus)      putassuu (Micromesistius poutassou) tobiad (Ammodytidae) 16 35 16 16 16 16 16 tobiad (Ammodytidae) — 16 tobiad (Ammodytidae) tursik (Trisopterus esmarkii) 16 tobiad (Ammodytidae) — — tobiad (Ammodytidae) tobiad (Ammodytidae)      10 10 10 10 10 15, millest kõige rohkem 5 % on tursk ja kilttursk 10 10 10 50 50 50 50 50 50 50 50 50 (1) Tursikupüügirajooni loetakse liikmesriigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvaks Põhjamere osaks ja see piirneb lõunas joonega, mis ulatub Šotimaa idaran- nikul punktist 56o põhjalaiust punktini 2o idapikkust, sealt edasi põhja punktini 58o põhjalaiust, läände punktini 0o 30’ läänepikkust, põhja punktini 59o 15 põhjalaiust, itta punktini 1o idapikkust, põhja punktini 60o põhjalaiust, läände punktini 0o 00’, sealt põhja punktini 60o 30 põhjalaiust, seejärel läände Shetlandi saarte läänerannikuni, see- järel Shetlandi saarte läänerannikul asuvast punktist 60o põhjalaiust lääne suunas punktini 3o läänepikkust, lõuna suunas punktini 58o 30’ põhjalaiust ja lõpuks läände kuni Šotimaa rannikuni. 172 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Piirkond Geograafiline piirkond Lisatingimused Väikseim võrgusilma suurus (mm) Lubatud sihtliigid Sihtliigi miinimumprotsent Kaitsealuste liikide maksimumprotsent 1 ja 2 (jätkub) Skagerrak Katte- gat 90 70 35 32 kõik 100 30, välja arvatud merlang merlang (Merlangius merlangus) harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) makrell (Scomber scombrus) harilik stauriid (Trachurus trachurus) 50 20 50 3 Kogu piirkond 65 kõik 40 makrell (Scomber spp. ) põhjaputassuu (Micromesistius pou- tassou) heeringas (Clupea harengus) pelaagilised peajalgsed stauriidid (Trachurus spp. ) 50 50 50 50 50      või 80 kumula- tiivne      Selektiivtraalid 65 (1) 50 (1) norra salehomaar (Nephrops norve- gicus) Mitte selektiiv- traalid Cádizi laht (3) 55 55 40 norra salehomaar (Nephrops norve- gicus) krevetilised (Parapenaeus longiros- tris, Aristeus antennatus ja Aristaeo- morpha foliacea) kõik liigid, välja arvatud need, mis on nimetatud II lisas piirkonna 3 all Kogu piirkond 20 sardiin (Sardina pilchardus) harilik angerjas (Anguilla anguilla) liikmesriikide lähtejoontest 12 meremiili ulatuses 20 krevetilised (Crangon spp. ja Palae- mon spp. ) 16 kilu (Sprattus sprattus) anšoovis (Engraulis encrasicholus) tobiad (Ammodytidae) 30 (2) 30 (2) 30 50 50 30 50 50 10 100 10 60 60 50 10 10 50 10 (1) Selektiivtraalid peavad koosnema pealmisest noodapärast, väikseima silmasuurusega 65 mm ja alumisest noodapärast, väikseim silmasuurusega 50 mm, mis on eraldatud horisontaalse võrgutükist luugiga. (2) 1. jaanuarist 25. märtsini 25 %. (3) Cádizi laht on määratletud piirkonnanna, mis kuulub ICES IX a rajooni Portugali lõunarannikul asuvast punktist 7o 52’ läänepikkust otse lõunasse suunduvast joonest ida pool. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 173 Piirkond Geograafiline piirkond Lisatingimused Väikseim võrgusilma suurus (mm) Lubatud sihtliigid Sihtliigi miinimumprotsent Kaitsealuste liikide maksimumprotsent 4 5 6 7 8 Kogu piirkond Kogu piirkond Kogu piirkond Kogu piirkond Kogu piirkond 65 40 20 100 45 kõik makrell (Scomber spp. ) stauriid (Trachurus spp. ) suursilm-kuldvöötahven (Boops boops) sardiin (Sardina pilchardus) kõik krevetilised (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) 80 50 30 100 10 10 100 50 174 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd II LISA Artikli 2 lõikes 1 ja artiklis 5 nimetatud kaitsealuste liikide alammõõt Liigid Piirkond 1 (cm) Piirkond 3 Piirkond 4 Piirkond 5 Piirkond 2 Skagerrak ja Kattegat Välja arvatud Skagerrak ja Kattegat Atlandi tuur (Acipenser sturio) Aloosa (Alosa spp. ) Lõhe (Salmo salar) Meriforell (Salmo trutta) Harilik angerjas (Anguilla anguilla) Harilik meriangerjas (Conger conger) Tursk (Gadus morhua) Harilik molva (Molva molva) Sinine molva (Molva dypterygia) Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) Põhjaatlaandi süsikas e saida (Pollachius virens) Euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius) Merlang (Merlangius merlangus) Merluus (Merluccius merluccius) Kefaal (Mugil spp. ) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Besuugo (Pagellus bogaraveo) Merikogerlane (Spondyliosoma cantharus) Kuld-merikoger (Sparus aurata) Vahemere meripoisur (Mullus surmuletus) Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) Pikklest (Glyptocephalus cynoglossus) Harilik soomuslest (Limanda limanda) Väikesuulest (Microstomus kitt) Jõelest (Platichthys flesus) Merikeel (Solea vulgaris) Merikeellane (Dicologoglossa cuncata) Kammellased (Lepidorhombus spp. ) Sile kammeljas (Scolphthalmus rhombus) Harilik kammeljas (Psetta maxima) Merikurat (Lophius piscatorius, Lophius budegassa) Seepia (Sepia spp. ) (*) Mõõt kehtestatakse (vt artikkel 2 lõige 1). (1) Välja arvatud Põhjameres, kus alammõõt on 27 cm. (2) Välja arvatud Põhjameres, kus alammõõt on 23 cm. — — — — — — 35 — — 30 35 — 27 30 — — — — — — 25 28 15 25 — 24 — 25 30 30 — (*) — 30 (*) (*) (*) 58 35 (*) 70 30 35 30 23 30 20 36 25 23 — 15 25 (1) 28 15 (2) 25 25 24 — 25 30 30 (*) (*) — — (*) (*) (*) — 30 — — 27 30 — 23 30 — — — — — — 27 28 23 25 20 24 — 25 30 30 — — 145 30 50 25 (*) 58 35 63 70 30 35 30 23 27 20 36 25 23 19 15 25 28 23 25 25 24 15 20 30 30 (*) (*) (*) (*) (*) (*) — (*) — (*) — — — — (*) (*) (*) (*) (*) — — (*) (*) — (*) (*) (*) (*) — (*) (*) (*) (*) (*) — (*) — — — (*) — (*) — — — — — (*) (*) (*) (*) — — (*) (*) — — — — (*) — (*) — (*) (*) (*) 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 175 III LISA Artiklis 5 nimetatud alammõõt Liigid Piirkond Geograafiline piirkond Alammõõt Harilik heeringas (Clupea haren- gus) ICES V b rajoon (EÜ vöönd) Välja arvatud Skagerrak ja Kat- tegat Skagerrak ja Kattegat 1 2 3 Makrell (Scomber spp. ) 1, 2, 3 ja 5 Välja arvatud Põhjameri Makrell beks töönduslikuks otstar- Tursik (Trisopterus luscus) Anšoovis (Engraulis encrasicho- lus) Sardiin (Sardina pilchardus) Põhjameri Ainult Skagerrak ja Kattegat Välja arvatud ICES IX a rajoon ICES IX a rajoon 2 2 3 3 3 3 Stauriidid (Trachurus spp. ) 1, 2, 3 ja 5 20 cm 20 cm 18 cm 20 cm 20 cm 30 cm 30 cm (*) 12 cm 10 cm (*) 15 cm Terve (Nephrops norvegicus) norra salehomaar Norra salehomaari lakad (*) Mõõt kehtestatakse. 2 2 2 3 2 2 2 3 Ainult Skagerrak ja Kattegat pearindmikukilbi pikkus 40 mm kogupikkus 130 mm Välja arvatud Šotimaast ja Iiri merest lääne pool asuv piir- kond (ICES VI a ja VII a rajoon) ning Skagerrak ja Kattegat pearindmikukilbi pikkus 25 mm kogupikkus 85 mm Šotimaast ja Iiri merest lääne pool asuv piirkond (ICES VI a ja VII a rajoon) pearindmikukilbi pikkus 20 mm kogupikkus 70 mm pearindmikukilbi pikkus 20 mm kogupikkus 70 mm Ainult Skagerrak ja Kattegat Välja arvatud Šotimaast ja Iiri merest lääne pool asuv piir- kond (ICES VI a ja VII a rajoon) ning Skagerrak ja Kattegat Šotimaast ja Iiri merest lääne pool asuv piirkond (ICES VI a ja VII a rajoon) 72 mm 46 mm 37 mm 37 mm 176 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Liigid Piirkond Geograafiline piirkond Alammõõt Välja arvatud Skagerrak ja Kat- tegat Ainult Skagerrak ja Kattegat Homaar (Homarus gammarus) Roosa ämblikkrabi (Maia squi- nado) Taskukrabi (Cancer pagurus) 2 2 2 3 2 3 Suur kammkarp (Pecten maxi- mus) 2 ja 3 Välja arvatud ICES VII d rajoon Veenuskarplane (Venus verruco- sa) Ebakalmaar (Loligo vulgaris) (*) Mõõt kehtestatakse. ICES VII d rajoon Ainult ICES VII d ja VII e rajoon 2 2 3 pearindmikukilbi pikkus 85 mm kogupikkus 24 cm pearindmikukilbi pikkus 78 mm kogupikkus 22 cm 120 mm 120 mm laius (*) pikkus (*) sõra pikkus (*) laius (*) pikkus (*) sõra pikkus (*) 100 mm 110 mm 40 mm (*) 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 177 IV LISA Koorikloomade ja limuste suuruse määramise meetod Homaar (Homarus) Norra salehomaar (Nephrops) (a) Pearindmikukilbi pikkus (b) Kogupikkus Veenuskarplane (Venus verrucosa) (a) Karbi maksimumpikkus 178 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Taskukrabi (Cancer pagurus) Roosa ämblikkrabi (Maia squinado) (b) pearindmikukilbi pikkus (c) sõra pikkus (a) pearindmikukilbi laius 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 179 V LISA Piirkonnad 1 ja 2 Liigid/võrgusilm 10–30 mm 50–70 mm 90–99 mm 100–119 mm 120–219 mm ≥ 220 mm Sardiin (Sardina pilchardus) Harilik angerjas (Anguilla anguilla) Kilu (Sprattus sprattus) * * * Harilik stauriid (Trachurus trachurus) Harilik heeringas (Clupea harengus) Makrell (Scomber scombrus) Meripoisurid (Mullidae) Tuulehaugid (Belone spp. ) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Kefaallased (Mugilidae) Harilik soomuslest (Limanda limanda) Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) Merlang (Merlangius merlangus) (1) Jõelest (Platichthys flesus) Harilik merikeel (Solea vulgaris) Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) Seepiad (Sepia spp. ) Tursk (Gadus morhua) Pollak (Pollachius pollachius) (2) Harilik molva (Molva molva) Saida (Pollachius virens) Euroopa merluus (Merluccius merluc- cius) (2) Harilik ogahai (Squalus acanthias) Koerhai (Scyliorhinus spp. ) Kammellased (Lepidorhombus spp. ) Merivarblane (Cyclopterus lumpus) * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * Muud * (3) (1) ICES VII e ja VII d rajoonis on kahe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist väikseimaks silmasuuruseks 90 mm. (2) ICES VII e a VII d rajoonis on kahe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist väikseimaks silmasuuruseks 110 mm. (3) ICES VI ja VII rajoonist püütud ja pardal hoitava merikuradite (Lophius spp. ) saak, mis ületab 30 % sellest piirkonnast püütud ja pardal hoitavast kogusaagist, peab olema püütud võrkudega, mille väikseim silmasuurus on 250 mm või suurem. 180 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd VI LISA Piirkond 3 Liigid/võrgusilm < 40 mm 40–49 mm 50–59 mm 60–79 mm 80–99 mm ≥ 100 mm Sardiin (Sardina pilchardus) Krevetid (Palaemon spp. ) Harilik merijunkur (Coris julis) Suursilm-kuldvöötahven (Boops boops) * * * * Viburhännakud (Penaeus spp. ) Harilik ritsikvähk (Squilla mantis) Meripoisurid (Mullidae) Merikeellane (Dicologoglossa cuneata) Huulkalalased (Labridae) Harilik stauriid (Trachurus trachurus) Makrell (Scomber scombrus) Tursik (Trisopterus luscus) Seepia (Sepia spp. ) Merikuklased (Triglidae) Merikogerlased (Sparidae) Meripuuklased (Scorpaenidae) Merikeel (Microchirus acevia) Kalmaarlased (Ommastrephidae) Harilik meriangerjas (Conger conger) Niituimlutsud (Phycis spp. ) Sile kammeljas (Scophtalmus rhombus) Merilohelased (Trachinidae) Ahvenalised (Centracanthidae) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Putassuu (Merlangius merlangus) Harilik kammeljas (Psetta maxima) Pollak (Pollachius pollachius) Lestlased (Pleuronectidae) Harilik merikeel (Solea vulgaris) (1) Merluus (Merluccius merluccius) (1) Muud (2) * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1) ICES VIII c ja IX piirkonnas on väikseim silmasuurus 80-90 mm. Kahe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist on väik- seim silmasuurus 60 mm. (2) Pardal hoitav merikuradite (Lophius spp. ) saak, mis ületab 30 % sellest piirkonnast püütud ja pardal hoitavast kogusaagist, peab olema püütud võrkudega, mille väikseim silmasuurus on 220 mm või suurem. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 181 VII LISA A OSA Vastavustabel Määrus (EMÜ) nr 3094/86 Käesolev määrus Artikkel 1 Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõige 3 Artikli 2 lõige 4 Artikli 2 lõige 5 Artikli 2 lõige 6 Artikli 2 lõige 7 Artikli 2 lõige 10 Artikli 2 lõige 11 Artikli 2 lõige 12 Artikkel 3 Artikkel 4 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõige 2 Artikli 5 lõike 3 punkt a Artikli 5 lõike 3 punkti b esimene taane Artikli 5 lõike 3 punkti b teine taane Artikli 5 lõike 3 punkti b kolmas taane Artikli 5 lõike 3 punkti b neljas taane Artikli 5 lõike 3 punkt c Artikli 5 lõige 4 Artikli 5 lõige 5 Artikkel 6 Artikkel 7 Artikkel 7a Artikkel 8 Artikli 9 lõige 1 Artikli 9 lõige 2 Artikli 9 lõige 3 Artikli 9 lõige 4 Artikli 9 lõige 4a Artikli 9 lõige 5 Artikli 9 lõige 6 Artikli 9 lõige 7 Artikli 9 lõige 8 Artikli 9 lõige 9 Artikli 9 lõige 10 Artikli 9 lõige 11 Artikli 9 lõige 12 Artikli 9 lõige 13 Artikli 9 lõige 15 Artikli 9 lõige 16 Artikli 9 lõige 17 Artikli 9 lõige 18 Artikli 9 lõige 19 Artikli 9a lõige 1 Artikli 9a lõige 2 Artikli 9a lõige 3 Artikli 9a lõige 4 Artikkel 9b Artikkel 10 Artikkel 11 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikli 14 lõige 1 Artikli 14 lõige 2 Artikli 14 lõige 3 Artikli 14 lõige 4 Artikkel 1 Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõige 3 Artikli 2 lõige 4 Artikli 2 lõige 5 Artikli 2 lõige 6 Artikli 2 lõige 7 Artikli 2 lõige 8 Artikli 2 lõige 9 Artikli 2 lõige 10 Artikkel 3 Artikkel 4 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõige 2 Artikli 5 lõike 3 punkt a Artikli 5 lõike 3 punkti b esimene taane Artikli 5 lõike 3 punkti b teine taane Artikli 5 lõike 3 punkti b kolmas taane — Artikli 5 lõike 3 punkt c Artikli 5 lõige 4 Artikli 5 lõige 5 Artikkel 6 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikli 10 lõige 1 Artikli 10 lõige 2 Artikli 10 lõige 3 Artikli 10 lõige 4 Artikli 10 lõige 5 Artikli 10 lõige 6 Artikli 10 lõige 7 Artikli 10 lõige 8 Artikli 10 lõige 9 Artikli 10 lõige 10 Artikli 10 lõige 11 Artikli 10 lõige 12 Artikli 10 lõige 13 Artikli 10 lõige 14 Artikli 10 lõige 15 Artikli 10 lõige 16 Artikli 10 lõige 17 Artikli 10 lõige 18 Artikli 10 lõige 19 Artikli 11 lõige 1 — Artikli 11 lõige 2 Artikli 11 lõige 3 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikli 17 lõige 1 Artikli 17 lõige 2 Artikli 17 lõige 3 Artikli 17 lõige 4 182 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Määrus (EMÜ) nr 3094/86 Käesolev määrus Artikli 14 lõige 5 Artikli 14 lõige 6 Artikli 14 lõige 7 Artikkel 15 — — I LISA I LISA — viide 1 I LISA — viide 2 I LISA — viide 3 I LISA — viide 4 I LISA — viide 5 I LISA — viide 6 I LISA — viide 7 I LISA — viide 8 I LISA — viide 9 I LISA — viide 10 I LISA — viide 11 I LISA — viide 12 I LISA — viide 13 II LISA — viide 2 II LISA — viide 3 II LISA — viide 4 II LISA — viide 5 II LISA — viide 6 II LISA — viide * III LISA IV LISA VI LISA VII LISA V LISA — — Artikli 17 lõige 5 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 I LISA I LISA — viide 1 I LISA — viide 2 I LISA — viide 3 I LISA — viide 4 I LISA — viide 5 I LISA — viide 6 I LISA — viide 7 — I LISA — viide 8 — I LISA — viide 9 I LISA — viide 10 I LISA — viide 11 — — — II LISA — viide 1 II LISA — viide 2 II LISA — viide * III LISA IV LISA V LISA VI LISA VII LISA Kehtetuks tunnistatud määruse (EMÜ) nr 3094/86 muutmismäärused B OSA Euroopa Ühenduste Teataja Nr Lehekülg Kuupäev Määrus (EMÜ) nr 4026/86 Määrus (EMÜ) nr 2968/87 Määrus (EMÜ) nr 3953/87 Määrus (EMÜ) nr 1555/88 Määrus (EMÜ) nr 2024/88 Määrus (EMÜ) nr 3287/88 Määrus (EMÜ) nr 4193/88 Määrus (EMÜ) nr 2220/89 Määrus (EMÜ) nr 4056/89 Määrus (EMÜ) nr 3500/91 Määrus (EMÜ) nr 345/92 Määrus (EMÜ) nr 1465/92 Määrus (EMÜ) nr 2120/92 Määrus (EMÜ) nr 3034/92 Määrus (EMÜ) nr 3919/92 Määrus (EÜ) nr 1796/94 Määrus (EÜ) nr 1173/95 Määrus (EÜ) nr 1909/95 Määrus (EÜ) nr 2251/95 Määrus (EÜ) nr 3071/95 L 376 L 280 L 371 L 140 L 179 L 292 L 369 L 211 L 389 L 331 L 42 L 155 L 213 L 307 L 397 L 187 L 118 L 184 L 230 L 329 1 1 9 1 1 5 1 6 75 2 15 1 3 1 1 1 15 1 11 14 31. 12. 1986 3. 10. 1987 30. 12. 1987 7. 6. 1988 9. 7. 1988 26. 10. 1988 31. 12. 1988 22. 7. 1989 30. 12. 1989 3. 12. 1991 18. 2. 1992 6. 6. 1992 29. 7. 1992 23. 10. 1992 31. 12. 1992 22. 7. 1994 25. 5. 1995 3. 8. 1995 27. 9. 1995 30. 12. 1995