title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Unionin ja sen naapurimaiden liikenteen infrastruktuuriverkkojen yhdistäminen toisiinsa -Kohti yhteistä yleiseurooppalaista liikenneverkkoa koskevaa politiikkaa"

eurovoc_concepts:
European cooperation
common transport policy
research and development
trans-European network
transport infrastructure

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 23. 04. 1997 KOM(97) 172 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Unionin ja sen naapurimaiden liikenteen infrastruktuuriverkkojen yhdistäminen toisiinsa yhteistä yleiseurooppalaista liikenneverkkoa koskevaa politiikkaa Kohti •äSfe ia ife h&# Tiivistelmä Unionin ja sen naapurimaiden liikenteen infrastruktuuriverkkojen yhdistämiseksi tarvitaan yhteistä yleiseurooppalaista liikenneverkkostrategiaa. Tämä yleiseurooppalainen verkko on elintärkeä kilpailukyvylle, kasvulle ja työllisyydelle. Komissio uskoo vahvasti siihen, että yleiseurooppalaista verkkoa on tarkasteltava kattavasti, sekä maantieteellisesti että käsiteltävien aiheiden osalta, ja että on irtauduttava pelkästä infrastruktuurin käsittelystä ja siirryttävä käsittelemään yhteentoimivuutta ja kehittyneiden liikennejärjestelmien käyttöä sekä yhteensopivuutta ympäristötavoitteiden kanssa. Länsi-Euroopan lisäksi yleiseurooppalainen verkko kattaa Keski- ja Itä-Euroopan maat, joihin kuuluvat entisen Neuvostoliiton alueen eurooppalaiset maat sekä unionin Välimeren alueen yhteistyökumppanit. Kattavassa tarkastelussa on otettava huomioon jäsenyyttä hakeneiden maiden erityisasema. liikenteen Nämä arvioivat laajuinen infrastruktuuria koskevia liikenneverkko ulotetaan niiden alueille. tällä hetkellä yhdessä EU:n kanssa omien maidensa että Euroopan siitä näkökulmasta, tarpeita Kattavaa tarkastelua järjestelmä. liikkuvuutta koskevaan linjaan: ilmentää yleiseurooppalaisten verkkojen kumppanuutta koskeva Siihen kuuluu viisi toiminta-alaa ja se perustuu yhteiseen, kestävää • Yleiseurooppalaiset käytävät ja alueet, joilla varmistetaan tehokkaat liikennepalvelut kaikkiin naapurimaihin. Komissio kehottaa kaikkia Euroopan maita, kansainvälisiä rahoituslaitoksia ja yksityisiä yrityksiä tekemään parhaansa näiden käytävien valmiiksi saamiseksi. Komissiota ilahduttaa Välimeren alueen maiden pyrkimykset päästä alueillaan tapahtuvissa investoinneissa samanlaiseen konkreettiseen ja käytännölliseen lähestymistapaan. TEN-hankkeiden laajentaminen jäsenyyttä hakeneisiin maihin osana liittymistä edeltävää strategiaa yhteinen eurooppalainen liikennetekniikkaa koskeva linja, jolla varmistetaan erityisesti yhteentoimivuus älykkään liikennetekniikan painottaminen koko yleiseurooppalaisessa verkossa tutkimustyötä ja teknologiaa koskeva yhteistyö • • • - 1 -3 Sosiaalistaloudellinen arviointi ja strateginen ympäristövaikutusten arviointi muodostavat jokaisen Euroopan laajuista verkkoa koskevan strategian peruskiven. Tästä syystä ne onkin yhdistettävä viiteen yllä mainittuun toiminta-alaan. Näiden hallintoa/säännöksiä koskevia kysymyksiä. aiheiden lisäksi kumppanuusohjelmassa on käsiteltävä rahoitusta ja Infrastruktuuria koskevien investointien rahoituksesta suurin osa on peräisin kansallisista lähteistä. Ohjeena on, että vähintään yksi mutta mieluummin kaksi prosenttia BKT:sta on osoitettava Euroopan edun mukaiseen infrastruktuurin parantamiseen Keski- ja Itä- Euroopan maissa. Tarvittavia investointeja ei kuitenkaan voida tehdä ilman ulkoista tukea. Jäsenyyttä hakeneille maille on laadittava useita maita koskeva TEN-ohjelma. Näin vahvistetaan markkinatalouden toimivuutta kaikkialla ja nopeutetaan yhteisön säännöstön (acquis communautaire) omaksumista ja yhteisen politiikan perinpohjaista kehittämistä. Välimeren alueen osalta tutkitaan uudelleen, olisiko liikenneverkkoihin käytettävä enemmän rahaa. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen laaja-alaisen yhteensovittamisen sekä sovittaakseen yhteen talousarvion kohdat, joista liikennekäytäviä ja -alueita koskevia investointeja rahoitetaan. Komissio tekee yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa, erityisesti Euroopan ja jälleenrakennus- ja kehityspankin, Maailmanpankin, Euroopan Euroopan lähestymistapaa yleiseurooppalaisten liikennekäytävien ja -alueiden toteuttamisen tukemiseksi. investointirahaston kanssa, kehittääkseen johdonmukaista investointipankin Kumppanuudessa on jatkuvasti kehitettävä hallintoa ja säännöksiä, ja niiden on perustuttava jo olemassa oleviin järjestelyihin. Jotta Euroopan seuraavien täyttäisi 2000-luvun parinkymmenen vuodien aikana koko maanosan laajuista yhteistyötä. Komissio esittääkin tämän tiedonannon lopussa tähän tähtäävän toimintaohjelman. liikenneverkko tarvitaan tarpeet, Yleiseurooppalaiseen verkkoon liittyvä kumppanuuskäsite ja siihen liittyvä toimintaohjelma esitetään Helsingissä kesäkuussa pidettävässä yleiseurooppalaisessa liikennekonferenssissa. 5- Johdanto 1. Kehittynyt ja uudenaikainen infrastruktuuri on elintärkeä minkä tahansa talouden kilpailukyvylle. EU:n sisäisiä TEN-hankkeita tukevia lausuntoja voidaan käyttää myös puolustamaan hankkeiden laajuisten verkkojen ulottamisella naapurimaihimme on suora vaikutus kasvun ja kilpailukyvyn pysyvään ja sosiaaliseen hyvinvointiin, kun kustannukset pienenevät ja vientimahdollisuudet paranevat sekä EU:ssa että kyseisissä valtioissa. laajentamista yleiseurooppalaisiksi. Euroopan ja kestävään paranemiseen ja näin ollen työllisyyteen TEN-hankkeissa alueellisen kehittämisen näkökulma on myös tärkeä Reuna- 2. alueiden ja epäsuotuisten alueiden epäedullista asemaa voidaan parantaa lisäämällä liikkumismahdollisuuksia ja parantamalla fyysisiä yhteyksiä. Tämä koskee yhtä hyvin yhteyksiä unionissa kuin Länsi- ja Itä-Euroopan välillä tai Välimeren alueella. Euroopan laajuisen liikenneverkon valmiiksi saaminen unionin alueella on edelleen ensisijainen tavoite. Lisäksi tulee jatkaa johdonmukaisen järjestelmän kehittämistä yleiseurooppalaisella tasolla sekä varmistaa yhteydet ja yhteentoimivuus. Unionin naapurimaidensa kanssa tekemien erilaisten sopimusten1 perusteella 3. komissio on vuosien varrella tehnyt lukuisia aloitteita, jotka koskevat neljää eri maaryhmää - Keski-Euroopan maat, entisen Neuvostoliiton itsenäiset valtiot, ETA-maat ja Sveitsi sekä laajuisen Välimeren alueen maat. Näillä on pyritty edistämään unionin Euroopan liikenneverkon (TEN-Tr) liittämistä yhteen näiden maiden verkkojen kanssa. 4. Vaikka tähän asti noudatettu lähestymistapa on ollut käytännönläheinen ja johtanut lukuisiin myönteisiin kehitystuloksiin, se on myös ollut pirstaleinen - mahdollisuuksia on hyödynnetty vain silloin, kun niitä on ilmennyt. On myös lukuisia aukkopaikkoja, erityisesti entisessä Jugoslaviassa, ja rauhanneuvotteluissa mahdollisuuksia, sekä itäisellä Välimeren alueella, jossa poliittiset jännitteet ovat toistaiseksi vaikeuttaneet johdonmukaista suunnittelua ja toteuttamista. Koska unionin suhteet eri naapurimaihin, erityisesti jäsenyyttä hakeneisiin ja Välimeren alueen maihin, ovat muuttuneet luonteeltaan, on laadittava kattavampi strategia. luodaan uusia velvoitteita jossa 5. Tällaisella strategialla on edistettävä erilaisten ja eri tasolla toteutettavien toimien yhdistämistä ja yleiseurooppalaisen, tasapainoisen multimodaalin liikenneinfrastruktuurin kehittämistä. Lisäksi sillä on edistettävä unionille ja sen kumppaneille yhteistä lopuksi vielä keskitettävä lähestymistapaa kestävän verkon suunnittelemiseksi investointeja EU:n sekä Keski- ja Itä-Euroopan maiden, entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden ja Välimeren alueen maiden kannalta tärkeimpiin liikenneinfrastruktuuria koskeviin hankkeisiin. ja Eurooppa-sopimukset (ja mahdolliset liikennesopimukset) Keski-ja Itä-Euroopan valtioiden kanssa, kumppanuus- ja yhteistyösopimukset uusien itsenäisten Euroopan valtioiden kanssa ja Euro- Välimerisopimukset Välimeren alueella sijaitsevien maiden kanssa, ETA-sopimus Norjan, Islannin ja Liechtensteinin kanssa, liikennesopimus Sveitsin kanssa, assosiaatiosopimukset Turkin, Maltan ja Kyproksen kanssa Liikenneverkkostrategian osatekijät Edellä mainitut tavoitteet olisi toteutettava käynnissä olevan toiminnan avulla. 6. liikenneverkkostrategian osatekijään: yleiseurooppalaiset Toiminta perustuu viiteen laajuisen verkon ulottaminen uusiin unionin liikennekäytävät ja -alueet, Euroopan jäsenvaltioihin, älykäs liikenneverkkojen käyttö sekä yleiseurooppalainen, tutkimusta ja kehittämistä koskeva yhteistyö. Komissio toivoo näihin strategisiin osatekijöihin perustuvaa Euroopan laajuista liikenneverkkoyhteistyötä. liikennetekniikoiden lähestymistapa käytössä, yhteinen Kaikilla viidellä toiminta-alalla on yleiseurooppalaista liikenneverkkoa ja sen 7 käytäviä ja alueita koskevaan suunnitteluun ja kehittämiseen yhdistettävä huolenpito ympäristöstä. Kaikkeen liikenneinfrastruktuuria koskevaan kehitykseen on sisällyttävä koko Eurooppaa koskeva kestävän tavoite. Tästä syystä strateginen ympäristövaikutusten arviointi yhdistettynä sosiaalis-taloudelliseen arviointiin muodostaa Euroopan laajuisen verkon peruskiven. Menetelmät muuttuvat ja tutkimustyöllä ja kehittämisellä aikaansaadaan yhä uusia tuloksia. Verkon suunnittelijoiden ja kehittäjien onkin oltava jatkuvassa yhteydessä tiedeyhteisöön. Heidän olisi erityisesti käytettävä komissiossa TEN-suuntaviivojen ja liikennettä koskevan TTK-ohjelman toteuttamiseksi kehitteillä olevia menetelmiä. liikkuvuuden Yleiseurooppalaiset liikennekäytävät ja -alueet Yleiseurooppalaiset liikennekäytävät Kreetalla vuonna 1994 pidetyssä toisessa yleiseurooppalaista liikennettä koskevassa 8. konferenssissa määriteltiin jatkotyön perustaksi yhdeksän erittäin tärkeää Keski- ja Itä- Euroopan liikennekäytävää, jotka toimivat pääasiallisina liikenneyhteyksinä. Nämä yhdeksän käytävää on merkitty oheisiin karttoihin. Komissio julkaisee huhtikuussa myös niitä koskevan esitteen. Kartasta ja esitteestä käy ilmi alkuvuoden 1997 tilanne. Ks. myös liite. Käytäväkäsitteellä on ollut ja on edelleen 9. tärkeä merkitys kansainvälisten rahoituslaitosten liikenneinfrastruktuuria koskeville investoinneille antaman tuen kannalta. Erityisesti G24-maiden liikennetyöryhmien kokouksissa (joissa on mukana sijoittajia, pankkeja ja hallintoviranomaisia) on tuettu pyrkimyksiä tehdä käytäväsuunnitelmista liikenneinfrastruktuuria todellisuutta. Käytäväkäsite oli avuksi myös suhteutettaessa koskevia investointiehdotuksia olemassa oleviin voimavaroihin. Kyseisten maiden välisissä yhteisymmärryspöytäkirjoissa painotetaan maiden sitoutumista asiaan ja korostetaan investoinnin keskittämistä käytäviin. 10. Infrastruktuuri-investointien edellytyksenä on löytää toteuttamiskelpoisia hankkeita, jotka rahoitetaan kansallisilla varoilla, yhteisön varoilla, rahoituslaitoksilta saaduilla lainoilla ja mahdollisesti yksityisten sijoittajien varoilla. Kertomuksessa, jonka komissio esitti Kreetan konferenssissa, esitettiin yleiset valintaperusteet ensimmäisinä toteutettavien hankkeiden valintaa varten. Nämä valintaperusteet2 ovat melko yleisesti käytössä 2 Ks. liite - 7- valittaessa tärkeät Keski-ja Itä-Euroopan infrastruktuurihankkeet. Tämä on ollut G24- maiden työryhmien ja yhteisön TEN-hankkeita käsittelevien ryhmien käytäntö viimeisten kahden vuoden aikana ja tällä on luotu vakaa perusta tulevaisuuden investoinneille. Komissio edistää näiden valintaperusteiden käyttöä hankkeissa, joihin yhteisö osallistuu. Lähinnä käytännön syistä käytävät ovat tähän asti olleet pääasiassa maanteitä, 11. rautateitä ja harvemmin vesistöjä (Tonava). Jotta kaikkialla Euroopassa päästäisiin kestävään liikennemuodot niiden tarjoamien suhteellisten etujen pohjalta. Yleiseurooppalaisen käytävän tulee käsitteenä olla monimuotoinen, vaikka sen toteuttamisessa voidaankin sosiaalis-taloudellisen ja ympäristöä koskevan arvioinnin perusteella suosia joitakin liikennemuotoja. liikkuvuuteen, on kuitenkin huomioitava kaikki Yleiseurooppalaiset liikennealueet 12. Tarvittavaa infrastruktuuria tarkasteltaessa on käynyt ilmi, että käytäväkäsite ei ole aivan tarkoituksenmukainen sellaisilla alueilla kuin Mustameri ja sen yhteydet Egean- merelle, Euroopan arktiset alueet tai Välimeren alue ja sen Adrianmeren kaltaiset osat. Näihin alueisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota, jotta voidaan määritellä yhteyksien, solmukohtien, satamien ja lentoasemien optimaalinen suhde toisiinsa. Komissio ehdottaakin siksi, että käytäväkäsitettä yleiseurooppalaiset liikennealueet. Myös tämä tuodaan esille yleiseurooppalaisessa konferenssissa Helsingissä. alueen käsitteellä: täydennetään alueiden Tällaisten toteuttamisessa on noudatettava 13. ja valintaperusteita kuin käytävien toteuttamisessa. Alueilla sijaitsevien maiden saattaa olla tarkoituksenmukaista laatia yhteisymmärryspöytäkirjoja, jotka johtavat erityisiin, ja etenkin realistisiin, tutkimusohjelmiin, joilla edistetään kyseisillä alueilla liikenneinfrastruktuurin tehokkuutta ja täytetään turvallisuudelle ja ympäristöä suojelulle asetetut korkeat standardit. tavaraliikenteessä kestävään Näin päästään yleiseurooppalaisessa matkustaja- kehitykseen. sääntöjä samoja ja 14. Välimeren alueella on ensisijaisesti helpotettava ja parannettava vesiliikennettä. Pidemmällä aikavälillä on kuitenkin tarpeen kehittää kokonaisnäkemys, kun suunnitellaan tehokasta liikenneinfrastruktuuria Pohjois-Afrikassa ja Lähi-Idän maissa ja Turkin kautta kulkevia yhteyksiä sekä tämän struktuurin yhdistämistä Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskeviin hankkeisiin Euroopan unionin eteläosissa sekä kehittyvään Kaakkois-Euroopan ja Mustanmeren alueen verkkoon. Tässä tapauksessa osallistuvat maat ovat sopineet lähestymistavasta, joka perustuu kokonaisvaltaisen, multimodaaliverkon kehittämiseen. Euroopan laajuisen verkon ulottaminen unionin uusien jäsenvaltioiden alueille On että tässä selvää, 15. yleiseurooppalaisessa tiedonannossa lähestymistavassa tulee EU:n jäsenyyttä hakeneille maille antaa erityisasema, koska nämä maat tulevat lopulta EU:n oman TEN-järjestelmän jäseniksi. Tämä on osa liittymistä edeltävää strategiaa ja liittyy tiiviisti hiljattain annettuun tiedotteeseen siitä, miten PHARE- ohjelma uudelleensuunnataan liittymistä edeltävän strategian yhteydessä. puolletussa Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät 23 päivänä heinäkuuta 1996 yhteisön 16. suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi3. Näissä suuntaviivoissa Päätös 1692/96/EY (EYVL N:o L 228, 9. 9. 1996) -8 annetaan ohjeet ennen vuotta 2010 tapahtuvalle multimodaaliliikenneverkon kehittämiselle unionin alueella. Suuntaviivoissa edistetään erityisesti kansallisten verkkojen yhdistämistä ja yhteentoimivuutta ja huolehditaan yhdennetyn verkon asianmukaisesta käytöstä ja yhteensopivuudesta yhteisön ympäristöä koskevien tavoitteiden kanssa. laajuinen Euroopan liikenneverkko on suunniteltu ennen kaikkea unionin 17. kansalaisten käyttöön. Sen pyrkimyksenä on antaa ihmisille, tavaroille ja palveluille mahdollisuus vapaaseen liikkuvuuteen kaikkialla yhteisössä ja taata eri maista ja alueilta pääsy Euroopan keskusalueille, ja samalla kantaa huolta ympäristöstä. liikenneministerien 28 päivänä syyskuuta 1995 käymään Jäsenyyttä hakeneiden maiden osalta komissio on vastauksenaan neuvoston ja KIE- 18. maiden rakenteelliseen keskusteluun käynnistänyt liikenteen infrastruktuuritarpeiden arviointiohjelman (TINA). Ohjelman avulla pyritään tunnistamaan Euroopan laajuisen verkon vaatimat toiminnan suuntalinjat jäsenyyttä hakeneissa maissa, toiminnan tärkeysjärjestys ja yhteisen edun mukaiset hankkeet. Erityisesti tutkitaan hankkeiden taloudellista toteuttamiskelpoisuutta ja strateginen ympäristö mahdollisia vaikutusten arviointi. rahoituskeinoja. TINA-menettelyyn yhdistetään Tätä toimintaa koordinoi TINA-ryhmä, johon kuuluu virkamiehiä jäsenvaltioista ja verkon loppuun 19. jäsenyyttä hakeneista valtioista. Ryhmän pyrkimyksenä on laajentamiskeinoja koskeva ensimmäinen kertomusluonnos vuoden 1998 mennessä. esittää 20. Yleiseurooppalaista verkkoa koskevaa strategiaa kehitettäessä on suunniteltu, että osana TINA-prosessia luotaisiin yhteyksiä laajennetun Euroopan laajuisen liikenneverkon ja muiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden verkkojen välillä (esim. Albania, Bosnia ja Hertsegovina, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia), Euroopassa sijaitsevat entisen Neuvostoliiton itsenäiset valtiot ja muut kolmannet maat. Jäsenyyttä hakeneissa maissa käytävät ja alueet otetaan vähitellen TINA-ohjelman 21. avulla mukaan tiiviimpään Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon. Keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä yleiseurooppalaiset liikennekäytävät ja -alueet jäävät kuitenkin laajentuneen unionin, entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden ja alueiden sekä Välimeren alueen välisen kaupan perusinfrastruktuuriksi. Yhteinen eurooppalainen liikennetekniikka Liikenneinfrastruktuurin, sen verkon ja hallinnan yhteentoimivuus Yhteentoimivuus4 liittyy muun muassa erilaisiin liikenneverkkoa koskeviin teknisiin 22. ratkaisumahdollisuuksiin ja sitä käyttäviin liikennepalveluihin. Tekninen yhteentoimivuus saavutetaan yleensä kehittämällä standardeja ja tekemällä sopimuksia tavarantoimittajien, palvelujen tarjoajien ja kuljetusyritysten tasolla. Turvallisuuden takaamiseksi ja myös siksi, että liikenne on aivan viime aikoihin asti kuulunut pääasiassa julkiseen alaan, teknisiä lisääntyvän ominaisuuksia liikennealan säännelty. Euroopan usein on Yhteentoimivuus on määritelty 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun direktiivin 96/48 2 artiklan b alakohdassa - 9- markkinasuuntautuneisuuden sääntelytoiminnan välillä. vuoksi on löydettävä tasapaino standardoinnin ja Liikennemuotojen yhteentoimivuudella varmistetaan, että erilaisia 23. tekniikoita voidaan käyttää samanaikaisesti ja että erilaisia tekniikoita käyttävät palvelut voivat käyttää samaa infrastruktuuria. Tähän sisältyy myös eurooppalaisten julkisten ja yksityisten järjestelmien yhdistäminen. Verkkojen yhteentoimivuus liikennealan yritykset voivat tuottaa liikennepalveluja turvallisimmalla ja kannattavimmalla tavalla, minimoida ympäristölle aiheutuvan rasituksen ja samaan aikaan kilpailla toistensa kanssa, mistä liikennealan markkinat hyötyvät. takaa sen, että ja Standardoinnin liikenteen yhteentoimivuuden hyväksi on 24. työtä kansainvälisissä järjestöissä, kuten Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissio (maaliikenne), Kansainvälinen merenkulkujärjestö (meriliikenne), Euroopan lentoturvallisuusjärjestö Eurocontrol ja Euroopan siviili-ilmailukonferenssi ECAC (lentoliikenne) ja CEN, CENELEC ja ETSI (eurooppalaisten standardien kehittäminen). tehty IMO Suurimman maaliikenteen infrastruktuuriverkkoa koskevan 25. tehnyt Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissio sopimuksissaan, jotka koskevat maanteitä (AGR), rautateitä5 (AGC), yhdistettyä liikennettä (AGTC) ja sopimuksista viimeisin sisävesiä talouskomission jäsenvaltioiden on ratifioitava nämä sopimukset, mitä ne kaikki eivät vielä ole tehneet. Yleiseurooppalaisen liikenneinfrastruktuurin kehittämisen nopeuttamiseksi komissio kehottaa maita, jotka eivät vielä ole ratifioineet sopimuksia, tekemään sen mahdollisimman nopeasti. (ÀGN). Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan työn on 26. Yhteentoimivuus on yksi TEN-Tr-suuntaviivojen tärkeimmistä kohdista Verkon liittäminen kolmansien maiden verkkoihin ja yhteentoimivuus niiden kanssa määritellään tapauskohtaisesti. Sopimuksessa Euroopan unionista tämä mainitaan yhtenä mahdollisena unionin ja kolmansien maiden molemminpuolista etua koskevana alueena. Jäsenyyttä hakeneita maita vaaditaan yhdenmukaistamaan lainsäädäntöään yhteisön 27. olevien säännöstön mukaiseksi. Kyseessä on yhteisymmärryspöytäkirjojen mukaan yhteentoimivuutta koskevia kysymyksiä on käsiteltävä säännöllisesti. Komission mielestä verkon yhteentoimivuus on tärkein tavoite yleiseurooppalaista verkkoa koskevassa yhteistyökumppanuudessa. yhteentoimivuus olemassa ja Liikenneverkkojen älykäs käyttö 28. Liikenneverkon älykäs käyttö erityisesti investoinneiltaan edullisten, tehokkaiden liikenteenhallintajärjestelmien avulla voi parantaa liikenteen kulkua huomattavasti ja lisätä tällaisten infrastruktuurin kapasiteetin käyttöä. Komissio olemassa olevan suunnitelmien toteuttamista. Suurinta osaa tällaisista järjestelmistä voidaan käyttää kaikkialla, ei vain unionin alueella. Tämä pitää erityisesti paikkansa seuraavien järjestelmien osalta: tukeekin 5 Rautatieyhtiöt ovat hiljattain perustaneet Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission työn jatkamiseksi European Economic Interest Groupingin (EEIG) käsittelemään erityisesti suurten nopeuksien junien tekniikkaa. -10 VTMIS: meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusjärjestelmä Euroopan vesille ERNP: valmisteilla oleva Euroopan tuleva radionavigointisuunnitelma ATM: GNSS: ERTMS: RTT: TEDIM: ilmaliikenteen hallinta Euroopan aluelennonjohtojen harmonisointi- ja integrointiohjelman (EATCHIP) mukaisesti maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä: selkeä merkitys tuleville lentoliikenteen ohjausta koskeville järjestelmille ja mahdollisesti erittäin tärkeä kaikenlaisten tulevien liikenteenohjausjärjestelmien kannalta Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä, johon kuuluu unionin T&K-ohjelmissa ja -toiminnassa kehitetty eurooppalaisten rautateiden ohjausjärjestelmä telematiikan käytöllä tieliikenteessä voidaan auttaa olemassa olevan infrastruktuurikapasiteetin optimoinnissa, yhdistää verkkoja ja palveluja, parantaa turvallisuutta ja vähentää liikenteen ympäristövaikutuksia Kaupan ja tavarantoimitusten logistiikassa käytetävää telematiikkaa, jota Suomi, Venäjä ja Saksa soveltavat Itämeren alueella, voidaan laajentaa myös muille Euroopan alueille, kuten Mustalle merelle tai Adrianmerelle. luettelossa on esitetty käynnissä olevat pyrkimykset Tässä ja televiestintäalojen tarjoamien uusien tekniikoiden käyttöön ottamiseksi liikenteen alalla. Komissio kehottaa eurooppalaisia naapureitaan osallistumaan näihin pyrkimyksiin silloin, kun se on tarkoituksenmukaista. tietotekniikka- 29. Älykkäisiin liikenneverkkoihin investoiminen tuo merkittävää hyötyä suhteessa investointien suuruuteen. Infrastruktuurin kehittäminen liikenneverkkojen älykästä käyttöä varten edellyttää rahoitusta, joka vastaa enintään 10 prosenttia fyysisistä infrastruktuuria koskevista kustannuksista, kun taas liikennettä voidaan lisätä 30 prosenttia tarvitsematta investointeja tahojen osallistumiseen, erityisesti niin kutsuttujen lisäarvoa tuovien palvelujen osalta. Yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyöhankkeita on jo käynnistetty ja niiden käynnistämistä rohkaistaan edelleen. lisäkapasiteettiin. Tämä alue tuntuu sopivan myös yksityisten Yleiseurooppalainen yhteistyö liikennetutkimuksessa 30. Liikenne on aina ollut tärkeä innovoinnin alue. Tämä onkin syynä siihen, että unioni on varannut liikenteelle tärkeän osan tutkimista, kehittämistä ja esittelyä koskevassa puiteohjelmassaan. Lisäksi yleiseurooppalainen liikenteen infrastruktuuri on erittäin tärkeä osa yhteisön tutkimusta, kehittämistä ja esittelyä koskevan puiteohjelman strategista liikkuvuuden ymmärtäminen, liikennetutkimusta liikennejärjestelmän yhdistelmien kehittäminen, liikennejärjestelmän organisointi ja yhteentoimivuus, uusien tekniikoiden käyttöönotto, politiikan arviointi). Politiikan arvioinnissa on erittäin tärkeänä tehtävänä arvioida strategisesti käytävien kehittämistä ja Euroopan laajuisten verkkojen parannuksia ja niiden laajentamista KIE-maihin ja entisen Neuvostoliiton itsenäisiin valtioihin. taloudelliset näkökohdat, ja sen eri osa-alueita (erityisesti eri liikennemuotojen 31. tutkimuksessa Komissio pitää yhteistyötä naapurimaidensa kanssa ja kehittämisessä yhteistyöpolitiikkansa liikennettä koskevassa Jäsenyyttä tärkeänä osana. - il - toimii keinona nopeuttaa niiden liikennepolitiikan hakeneiden maiden osalta se liikennepolitiikkaan. Useimmilla Euroopan mailla on myös mukauttamista unionin toiminnan edistämiseen KIE-maat ja entisen kansallisia ohjelmia kuljetusalojensa itsenäiset valtiot voivat osallistua nykyisen neljännen puiteohjelman Neuvostoliiton erityisohjelmaan. Lisäksi kansainvälistä yhteistyötä liikennetutkimusta koskevaan koskevassa INCO-erityisohjelmassa on mahdollisuus rahoittaa näiden maiden järjestöjen osallistumista liikenneohjelman hankkeisiin. Maaliskuussa 1997 oli näistä maista 25 eri osapuolta osallisina 24 hankkeessa. Yhteisö osallistui näiden osanoton rahoittamiseen 1,2 miljoonalla eculla. Toimintaa jatketaan viidennessä puiteohjelmassa. Yhteistyökumppanuus Euroopanlaajuisten liikenneverkkojen toteuttamisessa Koska tavoitteena on koko Euroopan mantereen laajuisen multimodaali- 32. liikenneverkon luominen, tuntuu unionin jäsenvaltioiden ja muiden maiden hallitusten, kansainvälisten laajuisia liikenneverkkoja koskeva yhteistyökumppanuus oikealta tieltä tavoitteen saavuttamiseksi, erityisesti sääntelyn ja organisaatiorakenteiden kehittämisen osalta. ja yksityisen sektorin välinen Euroopan rahoituslaitosten 33. Aiempien alan infrastruktuurin kehittämistä koskevien kokemusten perusteella tällaisessa yhteistyökumppanuudessa on pyrittävä takaamaan vakaat olosuhteet mahdollisten sijoittajien rahoitustoiminnalle samoin kuin rakentajille ja liikennepalvelujen tarjoajille sekä laitteita valmistavalle teollisuudelle. Hallitusten on laadittava selvät säännöt, joilla sijoittajille annetaan selkeä kuva hankkeiden poliittisista ja hallinnollisista riskeistä, jotka ovat EU:n kilpailua, ympäristönsuojelua ja julkisia hankintoja koskevan politiikan mukaisia. Tällainen yleiseurooppalaisen 34. sellaisten oikeudellisten yksiköiden perustamista, joiden avulla voidaan hallinnoida laajoja yleiseurooppalaisia investointihankkeita. tason yhteistyökumppanuus voi myös edistää tehokkaasti Tällaista yhteistyökumppanuutta on 35. tarvittavien organisaatiorakenne aloittamista koskeva toimintasuunnitelma. investointien määrä ja niiden asettamat ja niiden tarkasteltava kolmesta näkökulmasta: ja sekä yhteistyökumppanuuden rahoittaminen, sääntelykehys rajoitukset Investointikustannukset ja rahoitus 36. Infrastruktuuri-investoinnit rahoitetaan lukuisten toisiaan täydentävien välineiden avulla. Nämä ovat hyvinkin erilaisia eri puolella Eurooppaa, vaikka suurin osa investoinneista rahoitetaan yhä edelleen kansallisin varoin. Tähän asti liikenteen infrastruktuuria koskevat Euroopan tason toimenpiteet ovat pääasiallisesti olleet julkisen sektorin toteuttamia. Yksityiset tahot ovat kuitenkin olleet mukana osassa toimenpiteitä. Erityisesti lentokenttien rahoittamisessa ja satamainvestoinneissa ovat yksityiset tahot tulleet mukaan tekemään yhteistyötä julkisen sektorin kanssa. Jäsenvaltioiden menot unionin kannalta merkittävään infrastruktuuriin ovat 37. keskimäärin 1,2 prosenttia EU:n BKT:stä6, joka absoluuttisesti on noin 60 miljardia ecua Lisätietoja European Centre for Infrastructure Studies -tutkimuslaitoksen (Rotterdam) raportista: The State of European Infrastructure 1996 12 täydentävät vuodessa. Tätä esimerkiksi EU:n yhteisön myöntämä rakennerahastoista nk. koheesiomaille ja erityisestä Euroopan laajuisia verkkoja koskevasta budjettikohdasta. Jäsenvaltioiden osuuteen verrattuna yhteisön osuus on vaatimaton, mutta sillä voi olla merkittävä katalyyttinen vaikutus. rahoitus investointipankilta, Euroopan Yhteisön myöntämää rahoitusta on tarjolla jonkin verran myös naapureillemme, 38. joissa suurin osa investoinneista on kuitenkin peräisin kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta - Euroopan ja Maailmanpankilta. Nämä ovat sitten vuoden 1990 sitoneet noin 2,6 miljardia ecua Keski-ja Itä-Eurooppaan (KIE-maille ja entisen Neuvostoliiton itsenäisille valtioille) myönnettyihin lainoihin, ja tällä hetkellä ne sitovat infrastruktuuria koskeviin toimenpiteisiin yhteensä noin 500 miljoonaa ecua vuodessa. Mahdollisuudet saada rahoitustukea riippuvat sekä yhteisön suhteesta kyseisiin maihin että käytettävissä olevista rahoitusvälineistä. jälleenrakennus- kehityspankilta ja Keski-ja Itä-Euroopan maat Kun suhteet jäsenyyttä hakeneisiin maihin vahvistuvat liittymisprosessin aikana, 39. voidaan olettaa unionin ja jäsenyyttä hakeneiden maiden välisen kaupan ja matkailun lisääntyvän. Näin nykyiseen, melko riittämättömään liikenneverkkoon kohdistuu yhä enemmän paineita ja tulevina vuosina tarvitaankin merkittäviä liikenneinfrastruktuuria koskevia investointeja. laajuisen Euroopan liikenneverkon laajentamisesta KIE-maihin7 aiheutuvien 40. kustannusten on seuraavien 15 vuoden aikana arvioitu olevan 50-90 miljardia ecua. Tällöin on kyse ainoastaan olemassa olevien maanteiden ja rautateiden kehittämisestä vastaamaan länsieurooppalaisia standardeja, jolloin odotettu liikenteen kasvu olisi hallittavissa, mutta ei mistään uusista yhteyksistä. Koska KIE-maiden kansalliset määrärahat ovat rajalliset ja infrastruktuurin huoltotyöt ovat kasaantuneet, tarvitaan merkittävää ulkopuolista apua. Päättäessään Euroopan investointipankin osallistumisesta liittymistä edeltävään toimintaan ECOFIN-neuvosto totesi jäsenvaltioiden ja Euroopan komission yksimielisesti hyväksyvän merkittävän liittymistä edeltävän avustusjärjestelmän luomisen. 41. Vuodesta 1992 lähtien kymmenessä jäsenyyttä hakeneessa maassa, Albaniassa, Bosniassa ja Hertsegovinassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa käynnissä olleessa PHARE-ohjelmassa on rahoitettu liikenneinfrastruktuuria koskevia investointeja kaiken kaikkiaan noin 600 miljoonalla eculla. Tähän asti on PHARE-ohjelman kokonaisrahoituksesta voitu käyttää 25 prosenttia infrastruktuuria koskeviin investointeihin. Jäsenyyttä hakeneille maille on laadittava usealle maalle yhteinen TEN-ohjelma. Tämä vahvistaa markkinatalouden toimintaa kaikkialla ja nopeuttaa näin yhteisön säännöstön (acquis communautaire) omaksumista ja yhteisen politiikan täysipainoista kehittymistä. PHARE-ohjelman äskettäinen uudelleensuuntaaminen osoittaa, että PHARE-ohjelmassa jatketaan tärkeimpien infrastruktuurihankkeiden rahoittamista yksin tai yhdessä Euroopan investointipankin, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Maailmanpankin kanssa. Julkiset ja yksityiset tahot investoivat jatkossakin merkittäviä summia liikennehankkeisiin, Tässä kappaleessa mainitut luvut on otettu M. Gaspardin kirjasta "Transport Infrastructure Financing in Central and Eastern Europe", jonka kustantaja on ranskalainen Presses de l'école national des Ponts et chaussées -13 erityisesti yleiseurooppalaisiin käytäviin. Vuoteen 2005 mennessä vaadittaneen merkittävää rahoituksen lisäystä. Entisen Neuvostoliiton itsenäiset valtiot yleiseurooppalaiselle Entisen Neuvostoliiton itsenäiset valtiot osoittavat jonkinasteista valmiutta avata osa 42. infrastruktuuristaan yleiseurooppalaista liikennettä koskeville käytäville ja alueille. Tästä on seurauksena liikenteen kasvaminen, infrastruktuurin aiheuttamia pullonkauloja. Tällaisia josta taas seuraa riittämättömän pullonkauloja hyödyttäisi yleiseurooppalaista liikennettä ja kauppaa unionin ja uusien itsenäisten valtioiden välillä. investointien rahoituksen liikenteelle, tukeminen poistavien erityisesti 43. Näissä maissa pääasiallinen rahoituksen lähde on jatkossakin Maailmanpankki- ryhmittymä sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki samalla kun TACIS- ohjelmassa nk. Interstate-ohjelmalla toteutettavien Kreetan käytävän nro II (Saksa, Puola, Valko-Venäjä, Venäjä) ja käytävän nro IX (Suomi, Venäjä, Ukraina, Romania, Bulgaria, Kreikka) toteuttamiseen annetaan yhteisön teknistä apua. Lisäksi vuonna 1993 aloitetun Eurooppa-Kaukaasia-Aasia liikennekäytävän yhteydessä rahoitetaan lukuisia hankkeita. TACISin uusi rajat ylittävän yhteistyön ohjelma käynnistyy täydessä laajuudessaan, löydetään liittyville pullonkauloille infrastruktuuriverkkoa koskevat parannukset saatua kokemusta käytetään mahdollisen 44. ja tärkeimpien rajanylityskohtien ratkaisu. Tällaisissa tapauksissa pienet rahoitetaan yhdessä. Tästä ohjelmasta lisämuutostarpeen arvioinnissa. infrastruktuuriin Välimeri edistetään 45. Välimeren alueen maissa on vielä määriteltävä liikenneinfrastruktuuriin tarvittava rahoitus. Euroopan investointipankki on viime vuosina ollut näissä maissa lukuisten hankkeiden osarahoittajana olemassa olevien rahoituspöytäkirjojen mukaisesti. MEDA- ohjelmassa ja liikenneinfrastruktuurihankkeita valmistelevaa työtä, erityisesti toteutettavuustutkimuksilla. Tällaisten nk. pehmeiden ja alueelliseen toimintasuunnitelmaan olisi harkittava. Todelliset investoinnit on kuitenkin edelleen tai Maailmanpankin varoin. Itäisen Välimeren alueen osalta on perustettu G-24 mallin mukainen foorumi koordinoimaan tukea. toimenpiteiden ulottamista MED A: n kahdenväliseen liikenneinfrastruktuuriverkkojen lähteistä, kuten Euroopan rahoitettava muista investointipankin yhdistämistä toisiinsa Yleinen johdonmukaisuus 46. Verkkoja on tarkasteltava yhtenä kokonaisuutena: jos Venäjällä ei saada tieyhteyttä valmiiksi, se saattaa vähentää monista siihen liittyvistä investoinneista saatavaa hyötyä jäsenyyttä hakeneissa maissa. Ei ole olemassa mitään ohjelmaa, jolla unioni voisi tukea infrastruktuuriin tehtäviä investointeja samalla tavoin kaikilla käytävän osilla. Unionin aluetta koskevien INTERREG- ja TEN-ohjelmien budjettikohtaa koskevat säännöt sekä Keski-ja Itä-Euroopan maita koskevan PHARE-ohjelman, entisen Neuvostoliiton itsenäisiä valtioita koskevan TACIS-ohjelman ja MEDA-ohjelman säännöt eroavat kaikki toisistaan. Olisi suuri askel eteenpäin, jos voitaisiin harkita yhteensovitettua lähestymistapaa, 47. joka johdonmukaisesti kattaisi kaikki yleiseurooppalaiset liikennekäytävät ja -alueet. Tässä - 1 4- (esimerkiksi yhteensovitetussa lähestymistavassa pyrittäisiin joissakin tapauksissa tunnustamaan erojen tuen prosentuaalinen enimmäismäärä) ja näiden tarkoituksenmukaisuus ohjelmien erilaiset poliittiset tavoitteet samalla, kun pyritään poistamaan tarpeettomat erot (esimerkiksi valintakriteereissä, osa-rahoitusta koskevissa järjestelyissä ja maantieteellisessä löytämistä verkkojen laajuudessa), jotka vaikeuttavat johdonmukaisen lähestymistavan rahoittamiseen. Tämä ei vaikuttaisi olemassa oleviin, tiettyjä maaryhmiä koskeviin tukimuotoihin, vaan pikemminkin varmistaisi niiden yhteensovitetun käytön verkkojen tukemiseen. Tällainen lähestymistapa sopisi laajemmalti käytettäväksi yhteistyössä muiden rahoittajien, erityisesti kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Sääntelykehys ja organisaatio liikennetyöryhmä on esimerkki epävirallisesta yhteistyökumppanuudesta 48. Yhteistyökumppanuus voidaan toteuttaa monilla eri tavoilla, jotka ulottuvat hyvin epävirallisista sopimuksista itsenäisten valtioiden välisiin virallisiin sopimuksiin. G24- maiden ja komissio on valmis jatkamaan toistaiseksi tämänkaltaista toimintaa. On kuitenkin olemassa useita sopimuksia - KDE-maiden kanssa tehdyt Eurooppa-sopimukset, useiden valtioiden liikennesopimukset, Euro-Välimerisopimukset ja useita kanssa tehdyt kahdenväliset käytäviä koskevat yhteisymmärryspöytäkirjat - joita komissio haluaisi käyttää yhtenäisellä tavalla yhteistyökumppanuuden toteuttamiseksi. Tällä alalla toimii jo useita elimiä ja järjestöjä. Komission mielestä sääntelyn ja 49. organisaation osalta on tarkoituksenmukaista edetä vähitellen ja hyödyntää jo toimivia järjestelyjä. Näin varmistetaan, että yleiseurooppalaisia verkkoja todella tarkastellaan mahdollisimman laajasta näkökulmasta. Yhteisön lisäksi näitä ovat: • Helsingin yleiseurooppalainen liikennekonferenssi, jonka odotetaan vahvistavan tukensa käytävästrategialle • Euroopan liikenneministerien kokous (KBE-maat ja entisen Neuvostoliiton itsenäiset valtiot), Mustanmeren taloudellinen yhteistyö ja Välimeren maiden liikenneministerien kokous, jotka voisivat ottaa suorittaakseen tämän strategian seurannan • Yleiseurooppalaisena foorumina toimiva G-24-maiden liikennetyöryhmä, jossa mukana on myös rahoituslaitoksia ja yksityisiä tahoja. Samanlainen järjestelmä on hiljattain perustettu myös Välimeren aluetta varten. • Liittymistä edeltävään strategiaan kuuluva rakenteellinen vuoropuhelu jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa, joka on tarkoituksenmukainen suunniteltaessa näiden maiden mukaan tuloa Euroopan laajuisiin verkkoihin. • Yhteisymmärryspöytäkirjoissa perustetut kyseisten maiden eri käytävien ja alueiden valvontakomiteat • Kansainvälisten rahoituslaitosten, kehityspankin, Maailmanpankin, Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston kanssa käynnissä oleva yhteistyö, jota tulisi tiivistää, jotta päästäisiin yhtenäisempään lähestymistapaan yleiseurooppalaisten liikennekäytävien ja -alueiden toteuttamisen tukemisessa. erityisesti Euroopan jälleenrakennus- ja 50. Yhteistyökumppanuuden keskeisimpiä periaatteita: - 1 5- i ii iii iv Kaikkien osapuolten on kehitettävä yleiseurooppalaisten liikennekäytävien ja -alueiden suunnittelukehystä ja sitä on käytettävä tulevia investointeja koskevissa keskusteluissa. Hankkeista päätettäessä käytetään johdonmukaisesti Kreetan käytävien yhteydessä ja yhteisön Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevissa suuntaviivoissa kehitettyjä valintaperusteita. Kehitetään investointeja varten välineitä, joilla hankkeita arvioidaan ja niille myönnetään tukea mahdollisimman samanlaisten periaatteiden ja sääntöjen mukaan. Kehitetään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuutta tärkeänä työkaluna hankekohtaisessa investointiyhteistyössä ja tukeudutaan komission jäsenen Neil Kinnockin johtaman, julkisen ja yksityisen alan investointiyhteistyöhankkeita käsittelevän korkean tason työryhmän tuloksiin ja sellaisiin organisaatiorakenteisiin, joissa voidaan luoda hankekokonaisuuksia silloin, kun kyseessä ovat huomattavat investoinnit. 51. Komissio on valmis tekemään yleiseurooppalaisia liikenneverkkoja koskevan yhteistyökumppanuuden solmimiseksi tarvittavat aloitteet. Oheisessa toiminta suunnitelmassa on joukko aloitteita tätä tarkoitusta varten. 16 Toimintasuunnitelma yleiseurooppalaisia yhteistyökumppanuudelle liikenneverkkoja koskevalle kahden läheistä yhteistyötä vuosikymmenen kaikkien Euroopan mantereella tarvittavien Edistääkseen liikenneverkkojen kehittämisestä huolehtivien osapuolten välillä, komissio toivoo, että seuraavien yhteistyökumppanuutta yleiseurooppalaisten liikenneverkkojen kehittämiseksi. Tämän yhteistyökumppanuuden on toimittava järjestelmänä, jonka avulla yleiseurooppalaisella tasolla sovitetaan yhteen liikenteen suunnittelua, tutkitaan sääntely toimenpiteitä ja helpotetaan rahoitusjärjestelyjä jäljempänä tämän perustuen. yhteistyökumppanuuskäsitteen Helsingin konferenssissa. mainittuihin harjoitetaan aloitteisiin Komissio esittää ajan Yhteistyökumppanuutta koskevan sääntelykehyksen ja sen organisaatiorakenteen on perustuttava jo olemassa olevien elinten kehittämiseen. Komissio pohtii edelleen uusien rakenteiden kehittämistä. Komissio esittää syksyllä 1998 kertomuksen edistymisestä ja ehdottaa mahdollisia jatkotoimenpiteitä. A: Yhteensovitettu liikennesuunnittelu: viisi toiminta-alaa Yleiseurooppalaiset liikennekäytävät ja -alueet: suunnittelun työkaluja investointien painopiste Komissio koordinoi Helsingissä kolmatta 1. yleiseurooppalaista liikennekonferenssia valmistelevaa työtä ja esittää Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan^ talouskomissiolle ja Euroopan liikenneministerien kokoukselle yhteisen yleiseurooppalaisten käytävien ja alueiden luettelon, jota käytetään pitkäaikaisen suunnittelun perustana yleiseurooppalaisen liikenneverkon kehittämisessä. Komissio toivoo, että konferenssi antaa sille tukensa. kesäkuussa pidettävää 1997 Kolmannen yleiseurooppalaisen konferenssin jälkeen komissio jatkaa G24-ryhmän 2. ja etenkin sen alueellisten alaryhmien sekä samanlaisen Välimeren aluetta käsittelevän ryhmän hyödyntämistä laadittaessa rahoitussuunnitelmia yhdessä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. infrastruktuurien kehittämistä edistettäessä ja Komissio antaa mahdollisesti yhdessä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan 3. talouskomission sihteeristön kanssa liikenneministereille tietoja yleiseurooppalaisia liikennekäytäviä ja -alueita koskevan työn edistymisen arvioimiseksi. liikenneministerien kokouksen ja Euroopan Komissio kannattaa aktiivisesti yleiseurooppalaisia 4. liikennekäytäviä ja -alueita koskevaan toimintaan osallistuvien maiden pyrkimyksiä tehdä yhteisymmärryspöytäkirjoja, joilla perustetaan käytävien ja alueiden toteuttamista tutkiva foorumi ja laaditaan perusta hankekohtaiselle investointiyhteistyölle, jossa mukana ovat myös yksityiset tahot. Kaakkois-Euroopassa on kiinnitettävä erityistä huomiota entisen Jugoslavian maiden 5. ottamiseen mukaan yleiseurooppalaiseen yhteistyökumppanuuteen. Näin tuetaan aikanaan alueen yhdistymistä uudelleen. - 1 7- Euroopan laajuisen verkon ulottaminen unionin uusiin jäsenmaihin Komissio jatkaa liikenneinfrastruktuuritarpeita koskevaa arviointiaan (TINA) 6. liittymistä edeltävän strategian osana. Tavoitteena on ulottaa Euroopan laajuinen liikenneverkko jäsenyyttä hakeneisiin maihin. Asiasta laaditaan ensimmäinen kertomus ennen vuoden 1998 loppua. Tämä otetaan huomioon ensimmäisessä kertomuksessa Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämisen edistymisestä, jonka on määrä valmistua vuonna 1999 ja jossa käsitellään kysymystä verkon laajentamisesta mahdollisiin uusiin jäsenmaihin. Euroopan laajuisen verkon kehittämistä jäsenyyttä hakeneissa maissa ohjataan poliittisesti Eurooppa-sopimuksissa sovitun rakenteellisen vuoropuhelun avulla. Yhteisen liikennetekniikan hyödyntäminen edistää Komissio -alueiden 7. yleiseurooppalaisten yhteentoimivuutta ja niitä koskevaa standardointia ja laajennetun Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä sekä rohkaisee kolmansien maiden osallistumista näitä asioita käsittelevien kansainvälisten järjestöjen toimintaan. liikennekäytävien ja Liikenneverkkojen älykäs käyttö 8. Tällä alalla komissio aikoo ensisijaisesti: • käynnistää G24-maiden avulla maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) laajentamisen kaikkiin EU:n naapurimaihin Euroopassa • edistää ajatusta yhteentoimivasta ohjausjärjestelmästä yleiseurooppalaisilla raideliikennekäytävillä ja -alueilla • edistää tarkoituksenmukaisen alusten valvontajärjestelmän toteuttamista kaikilla Euroopan vesillä • edistää tieliikenteen ohjausjärjestelmien standardisointia myös unionin alueen ulkopuolella • kannattaa kaikkia toimia, jotka johtavat tehokkaampaan ilmaliikenteen hallintaan koko Euroopassa 9. Tarkoituksenaan tukea ympäristöystävällisempiä liikennemuotoja yhteisön kestävää kehitystä koskevan politiikan mukaisesti komissio antaa kaiken tukensa tehokkaammille, tietoyhteiskunnan tarjoamiin mahdollisuuksiin perustuville liikennetietojärjestelmille. Yleiseurooppalainen T&K- yhteistyö luotaisiin tulevaisuudessa 10. Komissio kannustaa eurooppalaisia tutkijoita yhä läheisempään yhteistyöhön, jotta tukemaan kestävää Eurooppaan itsenäisillä liikkuvuutta kaikkialla Euroopassa. KIE-mailla ja entisen Neuvostoliiton liikennettä koskevaan valtioilla on mahdollisuus osallistua viidennen puiteohjelman tutkimusohjelmaan kansainvälisistä yhteistyöohjelmista. osallistumiseen liikenneverkko tarvittavia tehokas varoja saada ja 18 Komissio edistää verkon ympäristövaikutusten strategista arviointia havainnollisten 11. tutkimusten avulla. B: Rahoitus tukee edelleen yleiseurooppalaisten -alueiden 12. Komissio toteuttamista nykyisessä yhteisön tarkoitukseen määritellyistä talousarviossa budjettikohdista. Se käynnistää tarpeelliset toimenpiteet varmistaakseen liikenneverkkoja ja koskevissa yhteensopivuuden. budjettivälineiden liikennekäytävien investoinneissa koordinoinnin laaja-alaisen tähän ja 13. Komissio suosittelee, että kansallisista varoista ja ohjelmista myönnettävä ja kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämä rahoitus suunnattaisiin koko Euroopassa pääasiallisesti toteutetaan yleiseurooppalaisia liikennekäytäviä ja -alueita tai yleiseurooppalaisen liikenteen tärkeimpiä reittejä unionin alueella. ja verkkohankkeisiin, infrastruktuuri- sellaisiin joilla 14. Jäsenyyttä hakeneiden maiden osalta komissio ehdottaa, että uudelleen suunnatussa PHARE-ohjelmassa käynnistettäisiin useita maita koskeva TEN-ohjelma. Välimeren maiden osalta taas tutkitaan, olisiko käytettävä enemmän varoja liikenneverkkoihin. 15. Komissio tekee yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa, erityisesti Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin, Maailmanpankin, Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston kanssa, jotta yleiseurooppalaisten liikennekäytävien ja - alueiden rakentamista tuettaisiin johdonmukaisesti. 19- Liite 1: Kartat: Yhdeksän yleiseurooppalaista liikennekäytävää ja niiden yhteydet Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon. Tilanne helmikuussa 1997 2 0- Yleiseurooppalaista toteuttaminen liikennettä hyödyttävien liikenneinfrastruktuurihankkeiden Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa mainitaan yhteistä etua koskevat hankkeet, jotka toteutetaan unionin rajojen sisäpuolella yhteisön suuntaviivojen mukaan ja jotka unioni rahoittaa verkkoja koskevan varainhoitoasetuksen mukaisesti (common interest) tai jotka ulottuvat yli unionin rajojen tai toteutetaan kolmannessa maassa (mutual interest). Kansainväliset hankkeisiin, jotka ovat rahoituslaitokset rajoittavat toimintansa luotettaviksi määriteltäviin laajuudeltaan rajoitettuja eli enintään 500 miljoonan ecun luokkaa ja mieluiten vielä tätäkin pienempiä. Tällaiset hankkeet ovat osa suurempia yhteistä etua koskevia hankkeita tai ensisijaisia käytäviä tai alueita. Kreetan konferenssissa tarkasteltaisiin kolmen kerroksen suunnitelman avulla (ks. seuraavan sivun ruutu) että yleiseurooppalaista ehdotettiin, liikenneinfrastruktuuria lähinnä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan Ensimmäisessä kerroksessa on kyse talouskomission suuntaviivoista liikenteensuunnittelijoille, kun taas toisessa ja kolmannessa kerroksessa annetaan välineet ensisijaisten investointikohteiden valintaa varten. hyväksytyistä, koskevista verkkoja yleisesti Toinen kerros perustuu osittain Euroopan laajuiseen moottoritie- (TEM) ja rautatie (TER) - verkkoon ja useisiin edellytyksiin: 1. 2. 3. Jokaisen mukana olevan KIE-maan on oltava yhteydessä verkkoon ainakin yhden käytävän kautta. Käytävät otetaan mukaan vain, jos ne ovat taloudellisesti toteuttamiskelpoisia ja jos on realistisia mahdollisuuksia rahoittaa niiden kehittäminen asianmukaiselle tasolle vuoteen 2010 mennessä Valittujen käytävien on oltava verkkokäsitteen mukaisia, jolloin yksittäisten käytävien toteuttamiskelpoisuus on parempi. Kolmannen kerroksen valintaperusteet Ensisijaisten hankkeiden pakollisena valintaperusteena on oltava, että ne edistävät yleiseurooppalaisten liikennekäytävien ja -alueiden toteuttamista. Hankkeiden, joilla on seuraavia tavoitteita, on katsottava hyödyttävän yleiseurooppalaisten liikennekäytävien ja - alueiden toteuttamista: - 2 1- käytävien ja alueiden välttämättömän ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisen fyysisen infrastruktuurin rakentaminen toimintasuunnitelman mukaisesti liikennejärjestelmien älykkäässä käytössä tarvittavan infrastruktuurin rakentaminen uuden tai soveltuvan tekniikan käytön edistäminen, esim. liikkuvan kaluston, silloin, kun siitä on apua yhteiselle liikennepolitiikalle (esim. yhdistettyjen kuljetusten tukeminen) liikkuvan kaluston parantaminen, kun sillä vältetään kalliita investointeja infrastruktuuri - kansainvälisillä liikennekäytävillä tarvittavien palvelujen kehittäminen tai -alueilla, erityisesti rajanylityspaikoissa, liikennekonferenssin Kreetalla 14. -16. maaliskuuta 1994 pidetyn toisen yleiseurooppalaisen hyväksymän julkilausuman mukaista kolmen kerroksen ajattelutapaa voidaan pääpiirteissään kuvailla seuraavasti: 1. kerros. Pitkän aikavälin yhteistä etua koskevan yleiseurooppalaisen infrastruktuurin kehittämisen näkymät käyvät ilmi Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissiossa kehitetyistä, maantieliikennettä (AGR), rautatieliikennettä (AGC) ja yhdistettyä liikennettä (AGTC) koskevista kansainvälisistä sopimuksista. Näissä kuvatun verkon valmistumiselle ei ole esitetty mitään aikarajoja. 2. kerros: Tärkeimmät yhteistä etua koskevat hankkeet keskipitkällä aikavälillä ennen vuotta parlamentin liikenneverkko. Keski-ja Itä-Euroopan liikennemuodot kanavajoukko ensisijaisia käytäviä, erityisesti mennessä on luetteloitu 9 verkkoa Kreetan konferenssissa. tarkastellaan uudelleen seuraavassa konferenssissa Helsingissä kesäkuussa 1997. 2010. Euroopan unionin kannalta tärkein hanke on neuvoston ja Euroopan laajuinen kaikki ovat TEM- ja TER-verkot. Tähän Luetteloa 1996 kannalta heinäkuussa hyväksymä tärkeimpiä Euroopan 3. kerros: Yhteistä etua koskevat hankkeet lyhyellä aikavälillä (enintään 5 vuotta). Hankkeiden on liityttävä toisessa kerroksessa määriteltyihin käytäviin tai niiden on oltava yhteisön suuntaviivojen mukaisesti yhteistä etua koskevia. Keski- ja Itä- ja hyväksyttyjä operatiivisia valintaperusteita yhteisön noudattaen. Euroopassa tärkeysjärjestys on määriteltävä soveltamalla. Euroopan unionin tärkeysjärjestys suuntaviivoissa. Lisähankkeista päätetään sisäisiä menettelytapoja toiminnan on perustuttava esitettyyn hankeluetteloon määritelty on Hankkeiden kehittämisessä on kaksi vaihetta: valmistelu ja investointi. Hankkeen valmisteluvaiheeseen (tutkimusvaihe) kuuluvat kaikki tarpeelliset toimet sen kehittämiseksi toteuttamiskelpoiseksi. Tutkimusvaiheessa, erityisesti valmistelun alkuvaiheissa, tarvitaan julkista tukea. Tutkimusvaihe ei kuitenkaan kuulu tässä tiedonannossa käsiteltäviin investointisuunnitelmiin. Sitä pidetään hankkeen kehittelyn pakollisena, mutta erillisenä osana. Valittavien investointihankkeiden on oltava seuraavien vaatimusten mukaisia: Rahoitusmahdollisuudet on esitettävä realistisesti oman Rahoitus: jäsenvaltion talousarviosta myönnettävät määrärahat, ulkomaiset lainat ja avustukset sekä yksityinen rahoitus. Hankkeen toiminnasta mahdollisesti aiheutuvat tuotot sekä muut infrastruktuureista, kannustimet yksityiselle rahoitukselle (tulonsiirto olemassa olevista suunnitelma maanluovutukset jne. ) on arvioitava, tarvittaessa on selvittämällä laadittava ja - 2 2- infrastruktuuria ylläpitävän ja siitä tuloja ansaitsevan yksikön taloudellista elinkelpoisuutta varten. Yleisesti ottaen tuottoprosentin on oltava vähintään 10 prosentin Kannattavuus: luokkaa. Laskelmat on perustettava parhaiden kansainvälisten standardien mukaiseen taloudelliseen arviointiin, ja niissä on otettava huomioon sisäiset ja ulkoiset kustannukset ja tuotot, kuten hankkeen merkitys verkon kannalta, liike-elämän kiinnostuksen lisääntyminen, matkailuliikenne ja ympäristövaikutukset. Kypsyys: toteutettavaksi välittömästi eli menestyksekkäästi ja seuraavat kysymykset on ratkaistuja toimenpiteet suoritettu: tutkimusvaihe on viety Valmis läpi - rahoitusjärjestelyjen viimeistely; mahdollisten rahoitusehtojen täyttäminen - ympäristönsuojelulainsäädännön ja -politiikan noudattaminen, ympäristövaikutusten arviointi ja siitä seuraavat oikeudelliset toimet - maan hankinta, pakkolunastukset ja niistä seuraavat oikeudelliset toimet - tarvittavat hankinnat - kattava, uusinta ' kansainvälistä käytäntöä noudattava tutkimus hankkeen toteuttamiskelpoisuudesta - keskushallinnon ja kyseessä olevien paikallisten hallintoviranomaisten väliset neuvottelut on saatu päätökseen Ympäristövaikutukset: Valinnassa on otettava huomioon eri liikennemuotojen välinen tasapaino ja ympäristövaikutusten minimointi. Hankkeesta aiheutuvat suorat, epäsuorat ja kumulatiiviset vaikutukset on tutkittava, samoin hankkeen vaihtoehdot. On tutkittava muun muassa hankkeen vaikutukset vaihtoehtoisiin liikennemuotoihin, liikenteen määrään ja mahdollinen vaikutus verkkoon tasapainoisen, kestävän liikkuvuuden mahdollistavan ja mahdollisimman vähäisiä ympäristöhaittoja aiheuttavan infrastruktuurin kehittämiseen. sekä hankkeen vaikutus Verkottuminen/yhteentoimivuus: Hankkeilla on parannettava kansainvälisten ja alueiden välisten yhteyksien maantieteellistä ja teknistä verkottumista ja niiden yhteentoimivuutta. On osoitettava merkittävä määrä olemassa olevaa tulevaisuudessa mahdollista kansainvälistä liikennettä ja otettava huomioon keskimääräinen kansainvälinen liikenne verkossa sekä hankkeen sijaintialueen erityisolosuhteet (lähellä rajaa tai kaupunkia jne). Yleisesti ottaen kansainvälisen liikenteen osuuden on hankkeessa oltava vähintään 10 prosenttia (mittayksikkönä maanteillä henkilöautoyksikkö ja muissa liikennemuodoissa vastaava mittayksikkö). tai Vaihtoehtoisesti ja yhteentoimivuutta, jos vähintään kolme osapuolta ilmoittaa olevansa halukkaita ottamaan osaa hankkeen tai sitä suoranaisesti seuraavan toiminnan rahoittamiseen. verkottumista palvelevan hankkeen voidaan katsoa 2 3- Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimuksissa ja yhteisön välineissä erityisesti CEN, CENELEC ja ETSI, laadittuja yhteisiä eurooppalaisia teknisiä standardeja on noudatettava yhteentoimivuuden varmistamiseksi. 24 ISSN 1024-4492 KOM(97) 172 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 11 01 Luettelonumero : CB-C0-97-173-FI-C ISBN 92-78- 19008-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: 97/318/EG: Kommissionens beslut av den 23 april 1997 om ändring av besluten om godkännande av ramar för gemenskapsstöd, samlade programplaneringsdokument och gemenskapsinitiativ gällande i Luxemburg (Endast den franska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU initiative
Luxembourg
Structural Funds
financing policy

formats: html pdfa1b print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1456/97 af Giovanni BURTONE til Kommissionen. Forenelighed mellem forordning (EØF) nr. 2078/ 92 og forordning (EØF) nr. 2080/92

eurovoc_concepts:
EU aid
aid to agriculture
financial aid

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1435/97 by Klaus-Heiner LEHNE to the Commission. Complaints Board of the European Schools

eurovoc_concepts:
EU body
European school
appeal
appointment of staff
decision-making
human rights
operation of the Institutions
organisation of teaching
staff regulations (EU)
teacher


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1434/97 af Freddy BLAK til Kommissionen. Misbrug af EU-landenes varemærkelovgivning

eurovoc_concepts:
EU law
copyright
intellectual property
patents licence
small and medium-sized enterprises
trademark
trademark law