title: Forslag til Rådets afgørelse om det femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratom) indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EAEC
EU programme
EU research policy
research and development
technological change

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 04. 1997 KOM(97) 142 endelig udg. 97/0119 (COD) 97/0120 (CNS) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE OM FEMTE RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS INDSATS INDEN FOR FORSKNING, TEKNOLOGISK UDVIKLING OG DEMONSTRATION (1998-2002) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE OM DET FEMTE RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKABS (EURATOM) INDSATS INDEN FOR FORSKNING OG UDDANNELSE (1998-2002) (forelagt af Kommissionen) •m m £|J|| Begrundelse Indledning For Den europæiske Union er det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling en passende anledning til at afpasse den politiske indfaldsvinkel for den forskning, der gennemføres på fællesskabsplan, til tråd med de europæiske borgeres de aktuelle udfordringer, forventninger. i Her tre år før det nye årtusinde begynder, midt i den historiske opbygning af Den Økonomiske og Monetære Union og i gang med en omstrukturering af Fællesskabets institutionelle arkitektur - navnlig med henblik på nye medlemsstaters tiltrædelse - er EU på vej ind i en afgørende fase i Unionens historie. Det femte rammeprogram må finde en plads i denne dynamisme. På sin egen måde må det bidrage til at lede det europæiske samfund ind i det 21. århundrede under de bedste betingelser. Til dette formål er det ikke nok blot at trykke en ny udgave af de fire forudgående programmer. Der må ske et brud i forhold til de tidligere programmer, for uden et brud har selve ideen med et rammeprogram ingen fremtid. Verden ændrer sig alt for hurtigt til at man kan holde fast ved de kendte strukturer. For at kunne imødekomme borgernes forventninger må EF tage hensyn til den voldsomme udvikling på en række vigtige områder: - - - beskæftigelsesspørgsmålet, som er de europæiske borgeres største bekymring, samfundets stigende krav til livskvalitet og sundhedskvalitet, herunder navnlig levnedsmidler og miljø af høj kvalitet, og de stadig flere spørgsmålstegn, der sættes ved de etiske og sociale følger af den voksende viden, globaliseringen af erhvervsliv, handel, markeder og kundskaber, iøjnefaldende hastigere videnskabelige og teknologiske fremskridt og de stadigt stigende forskningsomkostninger, •'**+ fremvæksten - ved siden af de tre "triade"-blokke - af nye økonomiske industrimagter i Asien og Latinamerika, som snart også vil fremstå som videnskabelige og teknologiske stormagter. Det miljø, som det femte rammeprogram skal tilrettelægges i, er således fundamentalt nyt og under konstant forandring. Dermed må EF- forskningen anskues fra en ny vinkel, tilstrækkelig bred til at tage højde for den uundgåelige usikkerhed om, hvordan prioriteringer og behov vil være i år 2000. Et nyt syn på Fællesskabets forskning I de sidste 12 år har EF ført sin egen særlige politik inden for forskning og teknologisk udvikling ved hjælp af flerårige rammeprogrammer. Trods forholdsvis beskedne midler har denne politik faet betydelig indflydelse på den forskning, der gennemføres i medlemsstaterne. Den har blandt andet - og med held - ført til udbygningen af talrige tværnationale samarbejdsnet. Rammeprogrammet, der er et nyttigt planlægningsredskab, har i årenes løb udviklet sig til at blive en overordnet ramme for en lang række aktiviteter, som ganske givet er af høj kvalitet, men som klart dækker alt for mange og for spredte emner. På grund af de begrænsninger, der lægger deres vægt på beslutningsprocessen og på den gode funktion, er det blevet et tungt instrument at anvende - undertiden uegnet til brug i praksis og over for den hurtige samfundsmæssige, økonomiske og videnskabelige udvikling. Koncentration og fleksibilitet er kodeordene for de tilstræbte ændringer i femte rammeprogram. For bedst muligt at kunne løse de opgaver, EF stiller, bør rammeprogrammet tilpasses på to niveauer: - forenkles Dets beslutnings- og gennemførelsesordninger bør betydeligt. Dette indebærer, at man går bort fra den nuværende regel med vedtagelse ved enstemmighed og over til vedtagelse med Som sine forgængere er det femte rammeprogram i virkeligheden sammensat af to juridisk særskilte instrumenter, som omfatter forskningsaktiviteter på henholdsvis det ikke-nukleare og det nukleare område. Det første vedtages på grundlag af EF-traktaten, mens det andet bygger på Euratom-traktaten. I denne begrundelse henviser udtrykket "femte rammeprogram" altid til begge disse instrumenter under ét. kvalificeret flertal. En sådan ændring arbejdes der på under regeringskonferencen. Det bør resolut sættes til tjeneste for en EF-forskningspolitik: - - baseret på tre grundprincipper: - - - videnskabelig og teknologisk ekspertise, relevans for EF's politik på store områder, europæisk "merværdi" fastlagt ikke blot af på grundlag af den videnskabelige og teknologiske dynamik, men også på grundlag af EF's økonomiske og samfundsmæssige behov og globale konkurrenceevne - med større vægt på formidling og udnyttelse af resultater - hvor indsatsen er koncentreret omkring et begrænset antal mål. i den første rapport om økonomisk og social Som understreget i de femte samhørighed er flere af de foreslåede hovedemner rammeprogram særlig betydningsfulde for EF's økonomiske og sociale samhørighed, nemlig forskeruddannelse og forskermobilitet, stimulering samt af informationssamfundets udvikling, specielt med henblik på etablering af netforbindelser mellem forskere på forskellige områder. forskningsresultater innovation formidling og af Da offentligheden med rette er betænkelig med hensyn til de eventuelle følger af fremskridtene inden for viden og teknologi, må der endvidere gøres en række overvejelser over forskningens etiske aspekter og forskningsresultaternes forskning, der anvendelse. Desuden gennemføres under rammeprogrammet, udtrykkeligt respektere de grundlæggende etiske principper. skal Med henblik på større åbenhed omkring den foreslåede strategi for femte rammeprogram, er man gået gradvis og etapevis til værks - blandt andet ved at forelægge tre dokumenter efter hinanden: den 12. juli 1996 meddelelsen "Forske for fremtiden", hvor hovedretningslinjerne blev ridset op; den 20. november 1996, et første arbejdsdokument med nærmere præciseringer af strukturen; den 12. februar 1997, endnu et for de arbejdsdokument, hvori der blev gjort nærmere videnskabelige og teknologiske målsætninger. rede Under udarbejdelsen af forslaget har Kommissionen endvidere i stor udstrækning taget hensyn til resultaterne fra evalueringer af aktiviteterne i den forløbne periode, herunder navnlig konklusioner og anbefalinger fra det panel, der under Etienne Davignons formandskab foretog 5-års evalueringen af rammeprogrammerne. Seks store aktionsemner i den strategi, der er fulgt ved Det nye femte rammeprograms indhold, gør sig straks gældende ved to særlige kendetegn: fastlæggelse - - For første gang er der så klart og tydeligt fastsat præcise mål, først og fremmest af socioøkonomisk karakter, for alle aktionsniveauer: for rammeprogrammet som helhed, for de programmer, som det består af; og endelig for de aktiviteter, der skal gennemføres under de enkelte programmer. Parallelt hermed er der fastlagt en række detaljerede objektive kriterier til brug ved fastlæggelsen af rammeprogrammets indhold og samlet i tre "familier": samfundets behov, og herunder først og fremmest virkningerne for beskæftigelsen; den videnskabelige, teknologiske og økonomiske udvikling, hvor det fundamentale mål er at styrke EF's konkurrenceevne; og endelig den "europæiske merværdi". Disse kriterier, der er anvendt ved fastlæggelsen af indholdet i det femte rammeprogram, forskellige blive vil gennemførelsesetaper. anvendt i de fortsat For at indsatsen nemmere kan focuseres på et begrænset antal mål er femte rammeprogram bygget op omkring 6 store programmer, defineret på grundlag af de i traktaten fastlagte fire aktioner til gennemførelse af rammeprogrammerne, nemlig 3 "tematiske" programmer svarende til traktatens første aktion og 3 "tværgående" programmer svarende henholdsvis til traktatens anden, tredje og fjerde aktion. De generelle emner for disse aktioner og begrundelserne for at gennemføre aktionerne på EF-plan er følgende: Tematiske programmer - "Forskning i bioressourcer og økosystemer" Øget viden og bedre teknologi inden for biovidenskaber og miljø er en nødvendig forudsætning for gennemførelse af EF's politik på områder som sundhed, landbrug, fiskeri og miljø såvel som industripolitik. På dette område forventes der snart at opstå en lang række nye vækst- og jobskabende markeder. For at sikre, at disse markeder udnyttes, og at borgernes livskvalitet øges mest muligt herved, kan EF støtte sig på sine stærke traditioner inden for molekylærbiologi og biokemi, medicinsk forskning og lægemiddelforskning, agronomi og økologi og på sit betydelige industrielle potentiale på disse områder. - "Udvikling af et brugervenligt informationssamfund" Opbygningen af informationssamfundet kan bidrage afgørende til at sætte væksten i gang igen og skabe nye former for beskæftigelse i EU. idet udvikling og anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi vil bane vej for skabelsen af flere millioner nye arbejdspladser i Europa. Den skarpe internationale konkurrence kombineret med interessen i al udnytte den rigdom, som ligger i Europas kulturelle mangfoldighed, gør det nødvendigt at udvikle teknologier, der giver EF mulighed for at skabe sin egen brugervenlige udgave af informationssamfundet. Informationssamfundet fører fundamentale erhvervs- og samfundsmæssige ændringer med sig: borgere og virksomheder får utallige muligheder for nye aktiviteter inden for handel, manuelt arbejde, transport, uddannelse, helseog kultur. Informationssamfundets teknik gennemtrænger alle former for erhvervsaktivitet og alle dele af samfundet. Dens økonomiske og sociale virkninger række langt ud over de brancher, som direkte leverer udstyr og tjenester på informations- og kommunikationsområdet. - "Fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst" Styrkelse af virksomhedernes konkurrenceevne og gennemførelse af en model for bæredygtig udvikling to uadskillelige og komplementære mål, idel konkurrencedygtige og jobskabende produkter og fremstillingsmetoder på morgendagens marked også bliver "rene" og "intelligente" produkter og fremstillingsmetoder. Udarbejdelse, udvikling, spredning og anvendelse af den viden og teknologi, der er nødvendig for at nå disse mål, er af afgørende betydning for gennemførelsen af EF's industripolitik og politik på mange andre områder, bl. a. transport og energi i sine forskellige former. På disse områder drejer det sig - lige som for fremstillingsindustriens vedkommende - om at udvikle og sprede systemer, produkter og processer med stor merværdi, som på én gang er konkurrencedygtige, økonomiske, effektive og miljømæssigt forsvarlige. Konkurrence- og bæredygtig vækst er en målsætning, der også skal inddrage hav og kyster, foruden byområderne som er rammen for de fleste europæiske borgeres aktivitet og liv. Tværgående programmer - "Befæstelse af den europæiske forsknings internationale rolle" / en verden, hvor økonomien, de store problemer og alle andre væsentlige spørgsmål i tiltagende grad får global karakter, er internationalt samarbejde blevet et vigtigt led i EF's forskningspolitik. Det skal yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af EF's udenrigspolitik - hvor forholdet til de øst- og centraleuropæiske lande, der søger medlemsskab, kommer i første række. Det skal styrke Unionens rolle på verdensscenen. Det videnskabelige og teknologiske samarbejde skal desuden gøre det muligt at etablere erhvervsmæssigt samarbejde og få fodfæste på nye markeder. Dette samarbejde er befordrende de europæiske laboratoriers og virksomheders adgang til videnskabelig viden, som findes uden for Unionen, men som er nyttig for denne. - "Innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse" Innovation er den vigtigste faktor for industriens konkurrenceevne For at give den europæiske forskning mulighed for fuldt ud at påvirke væksten og beskæftigelsen og fremme omsætningen af forskningsresultater i konkrete projekter og økonomisk og socialt fordelagtige resultater bør der indføres mekanismer, der kan fremme innovation, udnyttelse af forskningsresultaterne og skabelse af innoverende virksomheder. De små og mellemstore virksomheder er vigtige formidlere og aktører inden for innovation. De beskæftiger 2/3 af arbejdsstyrken i Den Europæiske Union, og bør derfor have let adgang til de avancerede teknologier, som de har behov for, og til de muligheder, EF's forskningsprogrammer giver. - "Udvikling af de menneskelige ressourcer" På det videnskabelige og teknologiske område, som på mange andre, er Europas første og største fordel de menneskelige ressourcer, hvormed der sigtespå de. europæiske forskeres, ingeniørers og teknikeres kvalifikationer. I betragning af de store fremtidige behov, skal disse ressourcer bevares, udvikles kvantitativt og udnyttes optimalt. Samtidig skal EF bidrage til at styrke europæisk videnskabelig og teknologisk ekspertise. For bedre at kunne definere det europæiske samfunds nuværende og kommende økonomiske og samfundsmæssige tendenser og behov er det også nødvendigt at mobilisere Europas stærke tradition for økonomisk og samfundsvidenskabelig forskning og koncentrere den om et begrænset antal relevante emner. Programmernes struktur: større koncentration og effektivitet De tematiske og de tværgående programmer er både komplementære og forbundne. Ud fra et ønske om størst mulig effektivitet foreslås det, at der i de tematiske programmer tages det størst mulige hensyn til målene for aktion II, III og IV. De tværgående programmer har således til hovedopgave at sikre en samordnet gennemførelse af alle de aktiviteter, der har samme målsætninger, på tværs af hele rammeprogrammet. Selv om de har til en harmonisk deres egne målsætninger, vil de altså bidrage gennemførelse af de tematiske programmer. De tematiske programmer vil blive opbygget, således at de forener viljen til at koncentrere indsatsen omkring et begrænset antal mål med behovet for at opretholde og styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag i EU. Med dette for øje vil disse tre programmer omfatte: en række "nøgleaktioner", forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generiske teknologier, - støtte til forskningsinfrastrukturen. De "tematiske"programmers indhold Nøgleaktioner Nøgleaktionerne er den store nyhed i femte rammeprogram. Der foreslås 16 sådanne nøgleaktioner, og det antal bør ikke overskrides, jf. ønsket om koncentration, som bør præge udformningen af det femte rammeprogram. Disse nøgleaktioner er knyttet til EF's vigtigste økonomiske og samfundsmæssige mål. Nøgleaktionerne: - - - - er fastlagt på grundlag af problemer, der kræver en løsning, og klart formulerede økonomiske og samfundsmæssige målsætninger, inddrager som led i en global (systematisk) metode en bred vifte af forskellige fag, teknologier og relevant know-how fra de pågældende kompetenceområder, dækker hele det aktivitetsområde, der er nødvendigt for at nå til aktionernes mål, demonstration, fra grundforskning over udvikling indgår klart i en europæisk sammenhæng: et af deres vigtigste mål er at medvirke til at samle den offentlige og private indsats i Europa inden for den pågældende nøgleaktions emneområde forberedes og gennemføres i nært samarbejde med forskermiljøet og virksomhederne, eller mere generelt: med hele feltet af forskellige forskningsudøvere tilkny tningsmønstre. -brugere efter og Nøgleaktionerne kombinerer stringens og præcision i fastlæggelsen af de videnskabelige og teknologiske mål med smidighed i tilrettelæggelsen af vilkår og midler for gennemførelsen ("bottom-up-metoden"). Alt i alt giver større fleksibilitet ved oprettelse af partnerskaber og ved finansiering og gennemførelse af arbejderne. Forskningsaktiviteter og aktiviteter teknologier til udvikling af generiske aktiviteter udgør den Disse af EF's forskningsprogrammer, men her supplerer de nøgleaktionerne og gennemføres de kun på et begrænset antal områder, som er udvalgt på grundlag af tre grupper af kriterier. "klassiske" bestanddel Formålet med dem er at bidrage til at bevare og udvikle strømmen af idéer, viden og teknologisk kapacitet på EF-plan på en begrænset række hovedområder inden for forskning og generiske teknologier, som omfatter en lang række potentielle anvendelsesformål, der ikke indgår i nøgleaktionerne. Støtte til forskningsinfrastrukturen til bedre udnyttelse af den Det dobbelte formål er at bidrage forskningsinfrastruktur, der findes i Europa, og at skabe større ensartethed i den europæiske forskningsstruktur ved at lette adgangen til store anlæg og videncentre, støtte passende projekter, oprette infrastrukturnet og udvikle telematiske net til brug for forskningen. De tværgående programmers indhold De "tværgående" programmer opstår, hvor EF's forskningspolitik interferer med EF-politik vedrørende forbindelser med tredjelande, innovation, undervisning og uddannelse, fremme af personers fri bevægelighed samt beskæftigelsespolitik. Hvert af programmerne omfatter: - - Samordnings- og støttektiviteter for andre aktiviteter, der gennemføres med hver deres særlige mål inden for "tematiske" programmer. Aktiviteter, som har forbindelse med de generelle mål for EF's politik inden for deres respektive områder, og som ikke hører hjemme i de "tematiske" programmer. De to aktivitetskategorier skal gennemføres nøje samordnet både indbyrdes og med de i de "tematiske" programmer. tilsvarende aktiviteter En hensigtsmæssig og fleksibel gennemførelse: større smidighed og enkelhed For at opfylde det femte rammeprograms målsætninger, kræves der ud over en indholdsmæssig fornyelse, også en vidtgående fornyelse af gennemførelsen på tre punkter: en væsentlig forbedring af samordningen og smidigheden på alle niveauer hensigtsmæssig udnyttelse af alle de gennemførelsesmidler, til rådighed stående - forbedring og tilpasning af forvaltningsmetoderne Samordning og smidighed Et væsentligt træk ved femte rammeprogram i forhold til tidligere, bør være en væsentlig bedre samordning af arbejdet med at formidle oplysninger og resultater mellem programmerne samt større smidighed og reaktionsevne i EF's indsats. Samordning Samordningen mellem de forskellige programmer sker inden for rammerne af nøgleaktionerne og ved hjælp af koordineringsaktioner, der gennemføres i de "tværgående" programmer. Parallelt hermed skal samordningen mellem forskningsprogrammerne og EF's øvrige aktiviteter styrkes. Dette opnås for så vidt angår det internationale samarbejde om forskning og teknologi dels ved at udbygge forbindelserne til programmerne for teknisk og økonomisk bistand, som PHARE, TACIS og MEDA, dels ved at etablere en nærmere kobling fra forskningsprogrammerne til de programmer, der inden for nærtstående områder som undervisning og gennemføres uddannelse, under og strukturfondene og som led i andre EF-politikker. foranstaltninger, gennemføres der til gennem Et øget samarbejde mellem europæiske og nationale aktiviteter skal støtte opnås til af nøgleaktionerne, forskningsinfrastrukturer samt via samarbejde (navnlig i form af gennemførelse af forskningsarbejde i fællesskab) med andre rammer og organisationer for videnskabeligt og teknologisk samarbejde i Europa, som EUREKA, COST, ESA, EMBL og CERN. hjælp ved Smidighed Der opnås større smidighed og øget reaktionsevne i EF's indsats ved at tilpasses regelmæssigt og så hyppigt som arbejdsprogrammerne nødvendigt, og ved at skabe et råderum af begrænset omfang inden for hvert program. indsatsområder, selv om de Formålet er hurtigst muligt at kunne reagere på behov, der måtte opstå inden for rammeprogrammets ikke udtrykkeligt er planlagt eller beskrevet i enkeltheder. Den valgte løsning går ud på, at en del af særprogrammernes bevillinger ikke øremærkes fra starten, men forbliver disponible indtil der er gået 3/5 af programmernes løbetid, således at man hurtigt kan samle midler om et bestemt emne og sætte dem ind på den mest hensigtsmæssige måde. (Omvendt bør det være muligt at bringe aktiviteter til ophør, hvis de viser sig betydningsløse) Gennemførelsesmidler Det femte rammeprogram skal gennemføres ved hjælp af flere forskellige midler. Aktion med omkostningsdeling Store dele af rammeprogrammet skal gennemføres ved hjælp af forskellige aktioner "med omkostningsdeling", samordnede aktioner, støtte til samarbejdsnet og demonstrationsprojekter. for "indirekte aktioner": former Demonstrationsdelen bør spille en vigtig rolle ved gennemførelsen af nøgleaktioner. Kommissionens bidrag skal under alle omstændigheder gradueres efter aktiviteternes art, og hvor markedsnære de er, idet der tages hensyn til de internationale regler og fællesskabsreglerne for statsstøtte til forskning og udvikling. 11 For at sikre muligheden for sammenlægning af ressourcer fra forskellige kilder vil Kommissionen under udvælgelsen af forslag tage hensyn til partnernes indsats for forskning, investering og beskæftigelse. FFC Et andet værktøj til gennemførelse af det femte rammeprogram vil være Det Fælles Forskningscenter. FFC har sin egen evalueringskapacitet og er et neutralt og uafhængigt forskningsorgan. Det er som sådant og med henblik på målsætningerne for EF's vigtigste politikker, det skal yde sit vægtigste bidrag til femte rammeprogram. Et t(Forskning i den enkelte borgers ledemotiv for aktiviteterne bliver: tjeneste" og (sundhed, bekæmpelse af svig). forbrugerbeskyttelse sikkerhed, miljø, FFC vil endvidere fortsætte med de aktiviteter, som det gennemfører på et konkurrencemæssigt grundlag, ved at nærme sig slutbrugerne af centrets forskning så meget som muligt, herunder først og fremmest den europæiske industri, og ved at udbygge samarbejdsnet med andre forskningsorganer i medlemsstaterne. Andre gennemførelsesmidler: forbindelserne med COST og EUREKA Ved at kombinere rammeprogrammets midler med de europæiske samarbejdsrammer COST og EUREKA kan de iværksatte aktioner få større omfang og vægt. Der vil derfor blive udviklet enkle og effektive ordninger for tilknytning af EF's projekter til EUREKA-projekter og COST-projekter. Rammeprogrammet, COST og EUREKA bør nøje supplere hinanden. COST kan tilbyde rammeprogrammet sin smidighed og sin sonderende metode. EUREKA kan tilbyde muligheder for at udnytte resultaterne og give adgang til markedet: der arbejdes derfor på at sikre, at der etableres forbindelse fra rammeprogrammet til EUREKA efterhånden som arbejdet skrider frem og giver resultater, der er relevante for markedet, og efterhånden som der kan fastlægges mere detaljerede mål. Denne fremgangsmåde anvendes først og fremmest på projekter af større betydning under nøgleaktionerne. 12 Artikel 130 K, LogN Disse artikler kan udnyttes som supplement til andre aktioner under rammeprogrammet, bl. a, til gennemførelse af aktioner, der kun er af særlig flere medlemsstater er villige til at gå i lag med sådanne initiativer, kunne der tænkes en eller flere aktioner af denne type på grundlag af aktiviteter som indgår i de forskellige programmer. bestemte medlemsstater. interesse Såfremt for Bedre og mere hensigtsmæssige forvaltningsmetoder Et ønske, der enstemmigt er kommet til udtryk under de forskellige høringer, er at se det femte rammeprogram gennemført ved hjælp af forvaltningsmetoder, som er moderne, hensigtsmæssige, effektive og præget af åbenhed. Der er opnået store fremskridt i de seneste år. Der vil blive foretaget yderligere forbedringer blandt andet med hensyn til forenkling af procedurer og kortere frister. Målet er på én gang at mindske overtegningen, og at lette adgangen til programmerne, især for små og mellemstore virksomheder. Hvad fristerne angår, må der findes en ligevægt mellem viljen til hurtig behandling af forslagene og kravene til kvalitet, objektiv vurdering og et sikkert juridisk grundlag. Foranstaltningerne til bedre forvaltning vil navnlig blive truffet på følgende to niveauer: - - Indførelse af en ny forvaltningsmetode, uden baseret på "kollegiale" metoder. fragmentering, Tilpasning rammeprograms behov. af forvaltningsstrukturen efter det femte Hvis der skal vindes væsentlig tid ved sagsbehandlingen og, bredere set, hvis den samlede effektivitet i gennemførelsen af rammeprogrammet skal øges, kan der i sidste ende ikke tænkes anden løsning end at give Kommissionen de midler der skal til for at den fuldt ud kan udøve sine oprindelige beføjelser til at gennemføre programmerne. 13 fremsat blev Panelet for synspunkt Dette forenkle rammeprogrammet. vedtagelses- en er totrinsprocedure (rammeprogram og særprogrammer) ved at give selve rammeprogrammet en vis gennemførelseskarakter. evalueringspanelet endvidere som gennemførelsesproceduren, af anbefalede at nu og Med de nuværende traktatbestemmelser, er det på særprogramniveau, Kommissionen påtænker at sætte ind. Den vil nemlig stille forslag om, at Kommissionen alene til at gennemføre programmerne, således at programudvalgene kun udtaler sig karakter (arbejdsprogrammer, justering af den vejledende fordeling af beløb) og ikke om de enkelte foranstaltninger. tildeles hovedparten af beføjelsen foranstaltninger generel formel om og af Programudvalgenes sammensætning og opgaver vil blive tilpasset til de seks store programmers struktur og indhold. De vil fortsat spille en hovedrolle som det sted, hvor programmerne sættes i værk og følges op, nationale som de fremtidige forskningspolitikker og som forum for drøftelserne af prioriteringer og af strategier, der skal sættes i værk på mellemlangt sigt på det pågældende område. kontaktflade mellem EF's politik og En komplikation ved gennemførelsen af programmerne ligger i at forskningsstipendiater behandles så forskelligt i medlemsstaterne; dette blev fremhævet i grønbogen "Almen uddannelse - erhvervsuddannelse - forskning. Hindringer for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab". I forbindelse med programmet for udvikling af de menneskelige ressourcer vil Kommissionen arbejde på at indføre en passende fællesskabsramme, som kan korrigere dette forhold. Retsforskrifter Først når rammeprogrammet kan vedtages ved kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne og der ikke, som nu, kræves enstemmighed bliver det et instrument, som virkeligt er afpasset efter EF's forskningsbehov. Denne ændring anser rammeprogrammets evalueringspanel for at være absolut nødvendig. Den er på dagsordenen for regeringskonferencen. Formanden for evalueringspanelet har foreslået, at Rådet kunne regeringskonferencens ratifikation foregribe medlemsstaternes af 14 konklusioner og handle som om reglen om vedtagelse ved kvalificeret flertal allerede var trådt i kraft, hvis det skulle vise sig, at regeringskonferencen faktisk vil tage en sådan beslutning. På grund af det begrænsede antal påtænkte programmer, vil rammeprogram, som det er foreslået, under alle omstændigheder kunne vedtages og gennemføres på grundlag af omkring halvdelen af de 25 afgørelser/beslutninger, der var nødvendige for fjerde rammeprogram. Foruden de 2 afgørelser om rammeprogrammerne for henholdsvis EF inden for nuklear og Euratom (sidstnævnte dækker aktiviteterne sikkerhed samt kontrolleret termonuklear fusion), skal der vedtages 11 særskilte retsakter: - - - - 6 beslutninger for de 6 tematiske og tværgående programmer, 1 beslutning for aktiviteterne under særprogrammet for fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst inden for kernekraft, 2 beslutninger for FFC's indsats inden for henholdsvis EF's og EURATOM's område, 2 beslutninger om reglerne for deltagelse inden for henholdsvis EF's og EURATOM's område. Finansierings- og budgetforhold Siden Det Europæiske Råds møde i Edinburgh i december 1992 har forskningen stået for den største post og en hovedprioritering under fællesskabsbudgettets kategori III. Denne fremtrædende stilling for forskningen bekræftede Kommissionen under forberedelsen af budgettet for 1997 og igen under debatten i januar om de budgetmæssige og politiske prioriteringer for 1998. I første arbejdsdokument om femte rammeprogram fra den 20. november 1996 understregede Kommissionen denne prioritering og drog nogle konklusioner deraf vedrørende bevillingsrammen for femte rammeprogram: Forskningsudgifterne "udgør langt den største del [af kategori 3 (interne politikker) i de finansielle overslag], idet de står for 60% af de disponible midler under denne kategori i overensstemmelse med ånden fra Edinburgh-aftalerne (mellem halvdelen og to tredjedele af 15 kategori 3 i de finansielle overslag). Denne fremgangsmåde vil også kunne følges ved femte rammeprogram. Ved beregningerne af hvad der anses for at være et passende niveau for EF's forskningsudgifter, tages der hensyn til den forventede vækst i BNP. " Størstedelen af femte rammeprogram (1998-2002) vil blive gennemført under de nye finansieringsrammer, som skal følge efter de nuværende (1993-1999). Dem vil Kommissionen stille forslag om umiddelbart efter afslutningen af regeringskonferencen. Derfor kan Kommissionen endnu ikke kan stille et formelt forslag til bevillingsramme for det femte rammeprogram. og forventet Det bliver nødvendigt at holde en meget stram tidsplan, hvis det femte som rammeprogram i overensstemmelse med retningslinjerne i SEM 2000 ("sound and efficient management", Kommissionens program for bedre finansstyring) skal kunne iværksættes straks fra begyndelsen af 1999 (idet fjerde rammeprogram udløber med 1998). Det femte rammeprogram skal således vedtages af Europa i første kvartal 1998, og parlamentet og Rådet særprogrammerne af Rådet (efter udtalelse fra Europa-Parlamentet) allerede i sommeren 1998. Dette ville give mulighed for at nedsætte programudvalgene, fastlægge arbejdsprogrammerne og udsende de første forslagsindkaldelser i efteråret 1998. i fællesskab Denne stramme tidsplan gør, at Kommissionen, hvad den også allerede har forpligtet sig til, må stille det formelle forslag allerede nu. Den vil supplere forslaget med en bevillingsramme, når den har godkendt et forslag til nye finansieringsoverslag straks efter regeringskonferencen i juli 1997. Kommissionen mener dog, at den procentdel af BNI, som det fjerde rammeprogram i gennemsnit har for til 1998, må være udgjort bevillingsrammen for det femte rammeprogram som procentdel af det forventede gennemsnitlige BNI i perioden 1999-2002. et minimum fra 1995 De årlige bevillinger vedtages af budgetmyndigheden rammerne maksimumsbeløb for rammeprogrammet. finansielle overslag og det af de for inden traktatbaserede I denne forbindelse mener Kommissionen, at bevillingernes bør fordeles mellem de foreslåede aktioner i det femte rammeprogram som anført i nedenstående tabel. 16 Visse elementer i denne fordeling bør fremhæves: Inden for rammeprogrammets første aktion fordeles bevillingerne ligeligt mellem de tre tematiske programmer. Fordelingen er vejledende. Den andel, der er afsat til den fjerde aktion (stimulering af forskeruddannelse og forskermobilitet) på grundlag af programmet "Udvikling af de menneskelige ressourcer", indebærer en betydelig stigning. - Den andel, der afsættes til rammeprogrammet for Euratom, indebærer et fald i forhold til de tidligere rammeprogrammer. Dertil kommer, at de beløb, der er afsat til de direkte aktioner (FFC) og til aktioner, der ligner direkte aktioner (nuklear fusion2), ikke må falde under et vist minimum i absolutte tal, uden at dette skal ændre ved de procentvise andele der er afsat til dem. 2 Selv om fusionsprogrammet formelt er en indirekte aktion, er det reelt et integreret program, som omfatter alle nationale aktioner og EF-aktioner på dette område. 17 Procentvis fordeling af bevillingsrammen for rammeprogrammerne (femte rammeprogram): 84 Første aktion (tematiske FTU-programmer) herunder: Ramme program EF Indirekte aktioner 86 3,5 2,5 10 28 28 28 - bioressourcer og økosystemer - informationssamfundet - konkurrence- og bæredygtig vækst Anden aktion (Internationalt samarbejde) Tredje aktion (Formidling og udnyttelse af resultater) Fjerde aktion (Forskeruddannelse og -mobilitet) 100 I alt indirekte aktioner EF Direkte aktioner (FFC) I alt EF Indirekte aktioner (fusion + fission) Direkte aktioner (FFC) 5 91 7 2 Ramme program EURATOM I alt Euratom 9 I ALT 100 Konklusioner Under forberedelsen af femte rammeprogram modtog Kommissionen mange gode ideer fra forskellig side, først og fremmest fra Europa- Parlamentets initiativrapport, medlemsstaternes officielle bidrag samt udtalelser fra ESTA, IRDAC og CREST. I overensstemmelse med anbefalingerne fra evalueringspanelet foreslås det at iværksætte et rammeprogram af en ny type, fastlagt på grundlag af en række valg og prioriteter, som går længere end en ren samordning af de forskellige parters ønsker, og som er udformet på grundlag af EF's interesser og målsætninger. De drøftelser, der affødtes af de første dokumenter, som Kommissionen forelagde, blandt andet under en stor konference den 28. februar og den 1. marts 1997, har allerede bevist, at der er stor enighed omkring flere aspekter ved den foreslåede fremgangsmåde. tre De drøftelser, der snart skal indledes om dette formelle forslag, vil forhåbentligt hurtigt bekræfte medlemsstaternes og Europa-Parlamentets vilje til at omsætte denne fremgangsmåde til realiteter, således at EF til gavn for de europæiske borgere kan være med til at "forske for fremtiden". 19 FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE OM DET FEMTE RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS INDSATS INDEN FOR FORSKNING, TEKNOLOGISK UDVIKLING OG QJ/Q j ] g (Q DEMONSTRATION ( 1998-2002) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 1301, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg , under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B4, og ud fra følgende betragtninger: Der skal vedtages et flerårigt rammeprogram, som omfatter samtlige Fællesskabets aktioner, herunder demonstrationsaktioner, vedrørende forskning og teknologisk udvikling; ifølge artikel 4, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april 1994 om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (1994-1998)5, ændret ved afgørelse nr. 616/96/EF , skal Kommissionen inden forelæggelse af forslaget til det femte rammeprogram lade foretage en ekstern evaluering af forvaltningen og gennemførelsen af Fællesskabets aktioner i løbet af de fem år, der går forud for evalueringen; denne evaluering og dens konklusioner er sammen med Kommissionens bemærkninger blevet meddelt til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget; Kommissionen vedtog den 10. juli 1996 en meddelelse om de første retningslinjer for det femte rammeprogram, hvori den understregede, at det er vigtigt, at det først og fremmest svarer til de økonomiske og samfundsmæssige behov; denne meddelelse o blev fulgt op af et første arbejdsdokument af 20. november 1996 , som indeholder en række præciseringer af de efterstræbte mål og beskrivelse af gennemførelsesmidlerne, og dernæst af et andet arbejdsdokument den 12. februar 1997 , som indeholder en mere detaljeret gennemgang af det femte rammeprograms mulige indhold; EFT EFT EFT EFTnr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1. EFT nr. L 86 af 4. 4. 1996, s. 69 KOM (96) 332, endelig udg. KOM (96) 595, endelig udg. KOM (97) 47, endelig udg. 20 målene for Fællesskabets politik for forskning og teknologisk udvikling hænger sammen med de udfordringer, som EF for øjeblikket må tage op, og de muligheder, som det må gribe; og som først og fremmest drejer sig om samfundsproblemer, industriens konkurrenceevne, jobskabelse, livskvalitet, globaliseringen af viden, bidrag til udformning og iværksættelse af EF's politikker i overensstemmelse med traktatens artikel 130 F, stk. 1, samt EF's placering i verden som videnskabeligt og teknologisk ekspertisecentrum; det femte rammeprogram bør under den første aktion, der er fastlagt i traktatens artikel 130 G, koncentreres om et begrænset antal emner og omfatte forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generiske teknologier, aktioner som samler denne form for aktiviteter i en sammenhængende helhed, strategisk målrettet mod et fælles bærende emne (i det følgende benævnt "nøgleaktioner") og støtte til forskningsinfrastrukturer; det femte rammeprogram bør desuden under den anden, tredje og fjerde aktion, der er fastlagt i traktatens artikel 130 G, omfatte emner vedrørende aspekter, der er særegne for disse aktioner, samt emner, der omfatter tværgående samordningsaktiviteter ti! støtte for og vekselvirkning med aktiviteter af samme type, der gennemføres under den første aktion; denne metode forudsætter, at det videnskabelige, teknologiske ekspertisepotentiale, der findes i Fællesskabet, holdes ved lige og styrkes, idet der samtidig tages hensyn til de store internationale partneres indsats; dette potentiale vedrører både de fysiske og immaterielle infrastrukturer og de menneskelige ressourcer; tekniske og der bør i samme forbindelse lægges særlig vægt på små og mellemstore virksomheder (SMV), der er jobskabende, på formidling og overførsel af resultater, innovation samt på forskeres uddannelse og mobilitet; styrkelsen af Fællesskabets økonomiske og sociale samhørighed er et mål, som der bør tages hensyn til ved udformningen og gennemførelsen af EF's politikker og aktioner; dette princip betyder, at rammeprogrammet skal bidrage til en harmonisk udvikling af EF, samtidig med at den videnskabelige kvalitet bevares som afgørende kriterium; derfor er det vigtigt, at styrke samspillet mellem aktiviteterne inden for forsknings og teknologisk udvikling og den indsats, EF gør ved hjælp af strukturfondene; i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, som omhandlet i traktatens artikel 3 B, kan de mål for fællesskabets politik på området forskning og teknologisk udvikling, der kommer til udtryk i det femte rammeprogram, ikke gennemføres fuldt ud af medlemsstaterne, fordi de kræver opnåelse af en kritisk masse i form af menneskelige og finansielle ressourcer og samlet kompetence, som overskrider grænserne for den enkelte medlemsstats muligheder; disse mål kan derfor, på grund af deres multiplikatoreffekter, bedre gennemføres på fællesskabsplan; denne afgørelse begrænser sig til det minimum, der kræves for at nå disse mål, og overskrider ikke, hvad der er nødvendigt til formålet; 21 til i særlige, behørigt begrundede rammeprogrammets aktioner på særprogram ni veau tilpasses efter aktiviteternes art og markedsnærhed, når de internationale regler og EF-rammebcstemmelserne for statsstøtte til forskning og udvikling , særlig punkt 5. 12 og 5. 13, overholdes; tilfælde kan EF's økonomiske bidrag ved fastlæggelsen af kriterierne for at vælge de emner, der indgår i det femte rammeprogram, samt de videnskabelige og teknologiske mål, som de er forbundet med, er der taget hensyn til de ovenfor beskrevne principper; de samme kriterier bør også anvendes ved iværksættelsen af det femte rammeprogram af hensyn til sammenhængen; ved iværksættelsen af det femte rammeprogram bør der findes en passende balance inden for de forskellige emner, herunder navnlig mellem forskningsaktiviteterne og aktiviteterne til udvikling af generiske teknologier på den ene side og nøgleaktionerne på den anden, mellem det femte rammeprograms forskellige emner samt mellem det femte rammeprogram og alle andre instrumenter, der har direkte eller indirekte tilknytning hertil; Det Fælles Forskningscenter bidrager til gennemførelsen af rammeprogrammet inden for de aktivitetsområder, hvor det yder neutral og uafhængig ekspertisebistand samt teknisk-videnskabelig støtte, der er nødvendig for gennemførelsen af EF's forskellige politikker, og det deltager desuden, inden for konsortier, i gennemførelsen af forskningsaktiviteter, der er planlagt som indirekte aktioner; det er nødvendigt at tage hensyn til de etiske aspekter ved udviklingen af viden og teknologier samt anvendelsen heraf og at gennemføre forskningsaktiviteterne under overholdelse af grundlæggende etiske principper og med respekt for privatlivets fred; ud over den årlige rapport, der skal forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til traktatens artikel 130 P, bør der på linje med anbefalinger om gennemsigtighed og en god og effektiv forvaltning vedtages bestemmelser, som giver mulighed for systematisk at kontrollere, hvor langt gennemførelsen af det femte rammeprogram er nået; for at sikre sammenhæng mellem de forskningsaktiviteter, der gennemføres i medfør af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og dem, der gennemføres i medfør af Euratom-traktaten bør afgørelsen vedrørende rammeprogrammet for Fællesskabets indsats inden for forskning og uddannelse på det nukleare område vedtages samtidig med nærværende rammeprogram og for samme periode; Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hørt - 10 EFTnr. C 45 af 17. 2. 1996, s. 5 22 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 1. Et flerårigt rammeprogram for Fællesskabets samlede indsats inden for forskning, femte i det følgende benævnt teknologisk udvikling og demonstration, rammeprogram, vedtages hermed for perioden 1998-2002. 2. Det femte rammeprogram omfatter, i overensstemmelse med traktatens artikel 130 G, fire fællesskabsaktioner. Den første fællesskabsaktion vedrører følgende tre emner: a) forskning i bioressourcer og økosystemer, b) udvikling af et brugervenligt informationssamfund, c) fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst. Anden, tredje og fjerde fællesskabsaktion behandler henholdsvis følgende emner: a) befæstelse af den europæiske forsknings internationale rolle, b) innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse, c) udvikling af de menneskelige ressourcer. Der tages også hensyn til disse tre sidstnævnte emner under den første fællesskabsaktion. 3. De kriterier, der har ført til udvælgelsen af emnerne i stk. 2, og målene herfor er i bilag I. De skal anvendes ved gennemførelsen af det femte angivet rammeprogram. 4. Fællesskabets overordnede aktionslinjer, deres videnskabelige og teknologiske mål samt prioriteringen herafer angivet i bilag II. Artikel 2 1. Det samlede maksimumsbeløb for Fællesskabets finansielle deltagelse i det femte rammeprogram udgør [. ] mio. ECU. 2. De respektive andele for de enkelte fælleskabsaktioner, der er nævnt i artikel 1, samt fordelingen mellem temaerne under den første fællesskabsaktion som defineret i artikel 1, stk. 2, er angivet i bilag III. 23 Artikel 3 1. Det femte rammeprogram iværksættes ved hjælp af syv særprogrammer, hvoral'tre svarer til de tre emner for den første fællesskabsaktion og tre til henholdsvis anden, tredje og fjerde fællesskabsaktion, mens det syvende er et særprogram for Det Fælles Forskningscenter. I hvert særprogram fastsættes nærmere bestemmelser for dets gennemførelse, dets løbetid samt de midler, der skønnes nødvendige. 2. Til iværksættelsen af det femte rammeprogram kan der om nødvendigt vedtages supplerende programmer i overensstemmelse med artikel 130 K, eller Fællesskabet kan deltage i forsknings- og udviklingsprogrammer, der iværksættes af flere medlemsstater i overensstemmelse med artikel 130 L, eller der kan endelig oprettes fællesforetagender eller enhver anden struktur i overensstemmelse med artikel 130 N. Der vil desuden kunne indledes samarbejde med tredjelande eller internationale organisationer i overensstemmelse med artikel 130 M. Artikel 4 For Fællesskabets finansielle deltagelse i det femte rammeprogram gælder de nærmere bestemmelser om bevillinger til forskning og teknologisk udvikling i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, suppleret ved bilag IV til denne afgørelse. Artikel 5 1. Kommissionen undersøger hvert år med bistand fra uafhængige eksperter med passende kvalifikationer, hvor langt gennemførelsen af femte rammeprogram og dets særprogrammer er nået navnlig sammenholdt med kriterierne i bilag I. Den vurderer navnlig, om målene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er i overensstemmelse med situationens udvikling. Den forelægger om nødvendigt forslag med henblik på at tilpasse eller supplere rammeprogrammet og/eller særprogrammerne. 2. Inden Kommissionen forelægger sit forslag til det sjette rammeprogram lader den uafhængige højtstående eksperter foretage en ekstern evaluering af gennemførelsen af Fællesskabets aktioner i løbet af de fem år, der går forud for evalueringen, navnlig sammenholdt med kriterierne i bilag I. Den meddeler konklusionerne fra evalueringen forsynet med sine bemærkninger hertil til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. 3. Valget af de uafhængige eksperter, der er nævnt i stk. 1 og 2, foretages af Kommissionen, der tager ligeligt hensyn til de forskellige forskningsmæssige beslutningstagere. 24 Artikel 6 Under alle forskningsaktiviteter, der gennemføres i medfør af femte rammeprogram, skal der tages hensyn til de grundlæggende etiske principper. Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand 25 BILAG I KRITERIER FOR UDVÆLGELSE AF EMNER OG MÅL FORBUNDET MED FÆLLESSKABETS AKTIONER Gennemførelsen af EF's politik vedrørende forskning og teknologisk udvikling bygger på to grundlæggende principper, nemlig videnskabelig og teknologisk ekspertise og forskningens relevans for målsætningerne i traktaten om det Europæiske Fællesskab. Ud fra en omkostningseffektiv synsvinkel om optimal fordeling af de europæiske offentlige midler foretages valget af det femte rammeprograms emner og de hermed forbundne mål på grundlag af en række fælles kriterier, der fordeler sig på tre kategorier. • Kriterier forbundet med samfundets behov: - forbedring af beskæftigelsessituationen, bedre livskvalitet og sundhed, bevarelse af miljøet, for at nå EF's vigtigste sociale målsætninger, dvs. imødekomme befolkningens forventninger. • Kriterier forbundet med den økonomiske udvikling og de videnskabelige og teknologiske fremtidsperspektiver: - - - områder, som understøtter bæredygtig vækst, områder, hvor de europæiske virksomheder kan og skal øge deres konkurrenceevne, områder, hvor der åbner sig muligheder for vigtige teknologiske fremskridt. • Kriterier forbundet med den europæiske "merværdi" og nærhedsprincippet: - - - krav om, at der nås op over en "kritisk masse" i form af menneskelige og økonomiske ressourcer, og om forening af komplementær know-how, som findes i de forskellige lande, områder, der kan yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af en eller flere fællesskabspolitikker, problemer, der opstår på EF niveau, eller spørgsmål vedrørende standardiseringsforhold og udviklingen i det europæiske område, for kun at udvælge mål, der ikke kan nås ved en rent privat forskningsindsats, men forfølges mest effektivt på europæisk plan og nås lettest gennem projekter, der gennemføres i denne størrelsesorden. 26 Disse kriterier vil blive anvendt og om nødvendigt suppleret ved gennemførelsen af det femte rammeprogram med henblik på fastlæggelse af særprogrammer og udvælgelse af aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstrationsaktioner. 27 BILAG Il FÆLLESSKABETS OVERORDNEDE AKTIONSLINJER VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL I. DET FEMTE RAMMEPROGRAMS EMNER OG STRUKTUR I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 130 G omfatter rammeprogrammet fire aktioner: første aktion omfatter programmerne den demonstration, den anden aktion tager sigte på at fremme samarbejdet vedrørende forskning, teknologisk udvikling og demonstration med tredjelande og internationale organisationer, den tredje aktion vedrører formidling og nyttiggørelse af resultaterne af aktiviteter vedrørende forskning, teknologisk udvikling og demonstration teknologisk udvikling og forskning, for den fjerde aktion tager sigte på at fremme forskeres uddannelse og mobilitet. 1. DEN FØRSTE AKTIONS INDHOLD OG STRUKTUR Programmerne for forskning, teknologisk udvikling og demonstration omfatter: "nøgleaktioner", forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generiske teknologier, støtte til forskningsinfrastrukturen. I øvrigt vil disse programmer inden for behørigt samordnede rammer på hver deres område rumme aktiviteter, der bidrager til målsætningerne for anden, tredje og fjerde aktion. a) "Nøgleaktioner" Formålet med nøgleaktionerne er ud fra et helhedssynspunkt at inddrage en bred vifte af forskellige fag, teknologier og know-how samt ekspertise af forskellig oprindelse. De går ud fra en europæisk sammenhæng og koncentrerer offentlig og privat indsats omkring de pågældende emner. Nøgleaktionerne er resultatet af et strategisk valg foretaget på grundlag af de problemer, der skal løses, og udtrykkeligt formulerede økonomiske og samfundsmæssige målsætninger. De forskningsaktiviteter, der gennemføres i denne sammenhæng, omfatter hele spektret af aktiviteter, der er nødvendige for at nå de pågældende mål, fra grundforskning over udvikling til demonstration. b) Forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generiske teknologier Disse aktiviteter, der gennemføres på et begrænset antal områder, som er udvalgt på grundlag af kriterierne i bilag I, supplerer nøgleaktionerne. Deres hovedfunktion er at bidrage til at bevare og udvikle strømmen af idéer, viden og teknologisk kapacitet på EF-plan inden for områderne forskning og generiske teknologier, til en lang række anvendelsesmuligheder, som ikke er omfattet af nøgleaktionerne. c) Støtte til forskningsinfrastrukturen Formålet er at tilskynde til optimal anvendelse og udnyttelse af EF's forskningsinfrastrukturer og at styrke sammenhængskraften i det europæiske forskningsmiljø. 2. Anden, tredje og fjerde aktions indhold og opbygning De tværgående emner interferer med EF-politikken vedrørende forbindelser med tredjelande, innovation, undervisning og uddannelse, fremme af personers fri bevægelighed samt social- og beskæftigelsespolitikken. 28 Hvert af emnerne omfatter: Særlige aktiviteter, som har forbindelse med de generelle mål for EF's politik vedrørende forbindelser med tredjelande, innovation og menneskelige ressourcer, som ikke hører hjemme i emnerne under den første aktion. Aktiviteter, som hovedsagelig har form af samordning, støtte og ramme med henblik på at opnå sammenhæng med aktiviteter af lignende art, der gennemføres under den første aktions emner. 3. PET FÆLLES FORSKNINGSCENTER Det Fælles Forskningscenter er et teknisk-videnskabeligt organ, som Kommissionen har behov for ved udøvelsen af sine beføjelser. De videnskabelige og teknologiske mål for centrets opgaver har navnlig tilknytning til områder, hvor der er behov for en neutral og uafhængig ekspertise på europæisk niveau, samt områder, der svarer til de vigtigste mål for EF's politik. Disse opgaver svarer til femte rammeprograms videnskabelige og teknologiske mål, som beskrevet i nedenfor, men aktiviteterne skal også efterkomme kravene og udviklingen på Fællesskabets forskellige indsatsområder, når disse kommer til udtryk i særlige forsknings- og udviklingsbehov, navnlig hvor Det Fælles Forskningscenters neutralitet er absolut nødvendig. ***** ** II. VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL 1. FORSKNING I fflQRESSOVRCER OG ØKOSYSTEMER FØRSTE AKTION Større livskvalitet, bedre helseog bedre styring af problemer, som påvirker miljøet, er store udfordringer, som EF har tænkt sig at tage op ved at udbygge sin viden og teknologi inden for biovidenskaber og miljø. De fremskridt, der gøres på dette område, styrker samtidig virksomhedernes konkurrenceevne i EF. De åbner nye perspektiver på områder, hvor EF allerede råder over trumfer som bioteknologi, agroindustri, sundheds- og miljøindustru a) i) Nøgleaktioner Bioressourcer og økosystemer (I): Helse og levnedsmidler Formålet med denne nøgleaktion er at udvikle viden, teknologi og metoder, f. eks. bioteknologi, til fremstilling af risikofri, sunde og varierede levnedsmidler til forbrugerne. Dette forudsætter først og fremmest: • at der udvikles nye forarbejdningsprocesser, som kan forbedre levnedsmidlernes kvalitet, • at der udvikles detektionstests og metoder til eliminering af smitsomme og giftige stoffer • at der forskes i levnedsmidlernes rolle for helbredet, blandt andet med udgangspunkt i ernæring, epidemiologi og folkesundhed. 29 ii) Bioressourcer og økosystemer (II): Bekæmpelse af virus- og infektionssygdomme Hovedformålet med denne nøgleaktion er kampen mod AIDS og bekæmpelse af de "nye plager" (som tuberkulosens genopblussen og nye sygdomme forårsaget af nye stammer eller mutanter). Der lægges særlig vægt på: • udvikling af vacciner, navnlig mod virussygdomme, • behandlings- og forebyggelsesstrategier, • de aspekter, der berører sundhedsvæsenet. i i i) Bioressourcer og økosystemer (III): Cellefabrikken Formålet med denne nøgleaktion er at hjælpe de europæiske virksomheder med at udnytte fremskridtene inden for biovidenskab og bioteknologi, navnlig på områderne sundhed og miljø. Den tager sigte på udvikling af tværfaglig teknologi baseret på udnyttelse af mikroorganismers, planters og dyrs egenskaber på cellulært og sub-cellulært plan. Målet er at udvikle nye biomolekyler med stor merværdi, som vil kunne bidrage til større livskvalitet og øget sundhed, blandt andet: • nye sundhedspræparater (f. eks. antibiotika og kræftbekæmpende stoffer) • metoder til biologisk affaldsbehandling, • nye biologiske metoder til levnedsmiddelindustrien. iv) Bioressourcer og økosystemer (IV): Forvaltning afvandressourcerne og vandets kvalitet Formålet med denne nøgleaktion er at tilvejebringe den nødvendige teknologi og viden til rationel forvaltning af vandressourcer til imødekommelse af husholdningernes, industriens og landbrugets behov. Af de berørte områder skal navnlig nævnes: • behandlings- og rensningsteknologi • teknologi til kontrol med grundvandsspejlets niveau om med kvaliteten af grundvand og overfladevand, • overvågnings-, alarm- og kommunikationssystemer • teknologi til regulering af grundvandsmagasiner samt teknologi til brug i aride og semi-aride egne. v) Bioressourcer og økosystemer (V): Samspillet mellem miljø og sundhed Formålet med denne nøgleaktion er at bidrage til at mindske de helbredsmæssige konsekvenser af miljøændringer. Den vedrører navnlig emner som forebyggelse og sundhedskonsekvenser af luftforurening, tungmetaller, giftige stoffer, støj, klimaændringer og elektromagnetisk stråling samt virkningerne af gener på arbejdspladsen. Den omfatter først og fremmest: • epidemiologiske undersøgelser, udvikling af nye diagnose-, risikovurderings- og forebyggelsesmetoder, videreudvikling af metoder sundhedsskadelige virkninger. til mindskelse af de forskellige miljøgeners årsager og v) Bioressourcer og økosystemer (VI): Integreret udvikling af landdistrikter og kystområder Formålet med denne nøgleaktion er at mobilisere den viden og teknologi, der behøves til at udvikle nye produktions- og driftsmodeller afpasset efter den fælles landbrugs- og fiskeripolitiks nye målsætninger, samt skabe det videnskabelige grundlag for Fællesskabets bestemmelser på disse områder. Af de berørte områder skal navnlig nævnes: • nye produktions- og driftssystemer inden for landbrug, skovbrug, fiskeri, dambrug og havbrug ressourceforvaltning, produktkvalitet og rentabilitet, bæredygtig til under hensyntagen beskæftigelse, • non food-anvendelser, 30 • kontrolmetoder. • etablering af nye modeller for bæredygtig udvikling af landbrugs- og kystegne, hvor der tages i aktiviteter og udgangspunkt i udnyttelse af hvert områdes særlige potentiale, alsidighed arealanvendelse og inddragelse af lokalbefolkningen. b) Forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generiske teknologier Arbejdet skal koncentreres om følgende prioriterede områder: • • • • • • • 2 forskning til støtte for bekæmpelsen af aldersbetingede sygdomme og helbredsproblemer (f. eks. Alzheimer's sygdom), degenerative sygdomme (især kræft og diabetes), hjerte-kar-sygdomme, genetisk betingede sygdomme og sjældne sygdomme; forskning i genomer; neurovidenskaber, forskning bekæmpelse af sundhedsproblemer forårsaget af narkotika, til forbedring af sundhedssystemerne, helse og sikkerhed på arbejdspladsen og forskning til støtte for kampen mod naturkatastrofer og teknologiske risici ved udvikling af metoder til prognoser, forebyggelse, konsekvensvurderinger og afhjælpende foranstaltninger forskning til støtte for forståelsen af processer og vekselvirkninger i forbindelse med "globale ændringer" på jorden, i havet og i atmosfæren og disses virkninger for økosystemerne, forskning til støtte for udvikling af generisk teknologi til observation af jorden, bl. a. via satellit1, til miljøovervågning og forvaltning af ressourcer og økosystemer, forskning til støtte for undersøgelse af problemer vedrørende biomedicinsk etik og bioetik i respekt for fundamentale menneskelige værdier2, forskning til støtte for undersøgelse af socioøkonomiske aspekter ved udviklingen af biovidenskaber og bioteknologi samt af miljøændringer ud fra et bæredygtighedsperspektiv (virkninger for økonomi, samfund og beskæftigelse) For aktiviteter, der er knyttet til anvendelse af "rumteknologi", men som varetages inden for hvert af de tre tematiske programmer, vil der blive gjort en særlig samordningsindsats. Under dette rammeprogram vil der ikke blive udført forskning, som ændrer eller har til formål at ændre menneskers genetiske arv ved ændring af kimceller eller ved indgriben i nogen anden fase af fosterudviklingen, hvorved denne ændring kan gøres arvelig. Ejheller vil der blive udført forskning af den art, der kendes under betegnelsen 'kloning' med del formål at erstatte en kimcelle eller embryocelle med en cellekerne fra noget andet individ, el embryo eller stammende fra et senere stadium end det menneskelige embryostadium. Så vidt det overhovedet er muligt vil dyreforsøg og afprøvning på dyr blive erstattet af in vitro- metoder eller andre alternative metoder. Ændring af dyrs genetiske arv og kloning af dyr vil under dette rammeprogram kun kunne ske, hvis det udelukkende foregår med etisk velunderbyggede formål, og hvis operationerne foretages under etiske vilkår, der respekterer dyrets velfærd og principperne om dyregenetisk mangfoldighed. 31 c) Støtte til forskningsinfrastruktur Der lægges særlig vægt på optimal udnyttelse på EF-plan af databaser og samlinger af biologisk materiale, centre for kliniske undersøgelser, havforskningsanlæg og datacentre til klimaundersøgelser. UDVIKLING AF ET BRUGERVENLIGT INFORMATIONSSAMFUND Opbygningen af informationssamfundet givere EF's borgere og virksomheder utallige muligheder for nye aktiviteter indenfor handel, manuelt arbejde, transport, miljø, uddannelse og undervisning, helseog kultur. Der er altså brug for en vedholdende indsats for forskning, teknologisk udvikling og ibrugtagning af teknologierne, hvis alle informationssamfundets muligheder skal realiseres. Nøgleaktionernes udvalg af teknologier giver mulighed for at koncentrere og udføre de påtænkte aktiviteter smidigt og dynamisk alt efter, hvordan de økonomiske og sociale spørgsmål prioriteres. Inden for alle aktiviteter skal denne indsats omfatte de allestedsnærværende emner som adgang, brugervenlighed, omkostningseffektivitet, interoperabilitet samt socioøkonomiske konsekvenser. a) i) Nøgleaktioner Informationssamfundet (I): systemer og tjenester for borgerne Denne nøgleaktion tager sigte på at give brugerne lettere og billigere adgang til tjenester af almen interesse og at stimulere underleverandørerne til disse tjenester. I denne forbindelse dækker den først og fremmest: • • • • inden for helse og ældreforsorg: systemer for medicinsk informatik, sikre højhastighedsnet for sundhedssektoren og telemedicin, avancerede grænseflader samt telesystemer til integration af ældre og handicappede i samfundslivet, inden for offentlig forvaltning: systemer, der udnytter multimedieteknik, og telesystemer, inden for miljø: intelligente systemer til analyse, overvågning, forvaltning og alarmering, inden for transport: avancerede intelligente systemer, som der er behov for til forvaltning og til hertil knyttede teleydelser. ii) Informationssamfundet (II): elektronisk handel og nye arbejdsmetoder Formålet med denne nøgleaktion er at give virksomhederne mulighed for at fungere mere effektivt og at effektivisere handelen med varer og tjenesteydelser. Der skal især arbejdes på: • metoder til fleksibelt arbejde, mobilt arbejde og distancearbejde, både for den enkelte borger og med henblik på gruppesamarbejde, samt arbejdsmetoder, der støtter sig til simulering og virtual reality, forvaltningssystemer for leverandører og forbrugere, herunder driftskompatible betalingssystemer, informations- og netsikkerhed, herunder tekniske midler til autentificering og til beskyttelse af integritet og af intellektuelle ejendomsrettigheder, samt teknologier, der kan forbedre beskyttelsen af privatlivets fred. • • iii) Informationssamfundet (III): multimediernes indhold Formålet med denne nøgleaktion er at lette livslang almen og faglig uddannelse, at stimulere til større kreativitet, at fremme den sproglige og kulturelle mangfoldighed og at gøre fremtidige informationsprodukter og -tjenester mere funktionsdygtige og brugervenlige. Aktionen fokuserer hovedsagelig på udvikling af intelligente systemer til almen og faglig uddannelse, nye former for indhold i multimedierne, herunder de audiovisuelle medier, og nye værktøjer til bearbejdning og strukturering af indholdet. Den samler sig om fire hovedakser: 32 interaktiv elektronisk publicering med nye metoder til fremstilling og strukturering af publikationer og personaliseret informationsformidling saml lilgængeliggørelse af kulturelle værdier, f. eks. via biblioteker og virtuelle museer, inden for alment og faglig uddannelse: systemer og programmer, der giver mulighed for at frembringe og demonstrere nye metoder, som udnytter multimedier, bredbåndskommunikation, simulering og virtual reality, nye sprogteknologier, som hjælper med til at gøre informations- og kommunikationssystemerne mere brugervenlige, avancerede adgangssystemer med filtrering og analyser af informationerne, så det bliver lettere at beherske informationseksplosionen og bruge multimediernes indhold, blandt andet inden for geografiske informationssystemer. iv) Informationssamfundet (IV): vigtige teknologier og infrastrukturer Denne nøgleaktion informationssamfundets nøgleteknologier, fremskynde anvendelsesområde. Aktionen vedrører først og fremmest: tager sigte på at stimulere frembringelsen af en særlig høj kvalitet i ibrugtagningen af dem og udvide deres informatik-, kommunikations- og netteknologier samt disses ibrugtagning og anvendelse, • • programmel- og systemteknologi og -konstruktion, herunder statistik af høj kvalitet, • mobil- og personkommunikationssystemer, især satellitforbundne tjenester, • • grænseflader, der udnytter flere sanser • periferiudstyr, undersystemer og mikrosystemer, • mikroelektronik satellitter: teknologi, systemer og tjenester, (teknologi, kompetencer, udstyr og materialer, som er nødvendige til kredsløbsdesign og applikationsudvikling). b) Forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generiske teknologier allestedsnærværende De interoperabilitet samt socioøkonomiske konsekvenser indgår helt og holdent i alle nøgleaktionerne. brugervenlighed, omkostningseffektivitet, adgang, emner som Med det sigte at fastholde en samlet "vision", som tager fat på nye eller kommende teknologier og anvendelsesformål, vil forskningsarbejdet hovedsagelig omfatte: • • teknologier til repræsentation, frembringelse og behandling af viden, teknologier til tidstro simulering og visualisering tilstedeværelse', i stor skala og teknologier til 'virtuel • kvanteteknologi, fotonteknologi, bioelektronisk teknologi og værktøj til integration i meget stor skala; ultrahøjtydende informatik og superintelligente net. c) Støtte til forskningsinfrastruktur Der lægges størst vægt på støtte til avancerede elektroniske højhastighedsnet til forskningsbrug inden for alle videnskabelige og teknologiske områder, f. eks. et avanceret internet 2. 33 3. FREMME EN KONKURRENCE-OG BÆREDYGTIG VÆKST At frembringe og formidle viden og teknologi med henblik på at opfinde eller videreudvikle fremstillingsprocesser og fremstille "renere" og bedre produkter, der er konkurrencedygtige på morgendagens marked - det er hvad man må stræbe mod, hvis man vil bidrage til ny vækst med nye jobs i EF og give virksomhederne mulighed for at foretage den nødvendige tilpasning af deres aktiviteter. Dette mål er parallelt med udviklingen af højtydende energisystemer og -tjenester samt økonomiske, sikre og miljøvenlige transportsystemer og rammer for borgernes liv. a) i) Nøgleaktioner Konkurrence- og bæredygtig vækst (I): Produkter, fremstillingsmetoder, organisation Formålet med denne nøgleaktion er at lette udviklingen al nye produkter og tjenester af høj kvalitet, til borgernes og markedets behov, samt udviklingen af nye produktions- og som svarer fremstillingsmetoder, der er ressourcebesparende og miljøvenlige uanset fremstillingsmetoden. Indsatsen drejer sig især om: • udarbejdelse, udvikling og integrering af ny teknologi til konstruktion, fremstilling, kontrol og • • produktion, navnlig under anvendelse af mikroteknik teknologier anvendt til "intelligent" fremstilling (herunder fleksible informationssamfundets fabrikationssystemer og systemer for fleksibel håndtering af forsyningskæder, indkapslede systemer og teletjenester til drift og vedligeholdelse og teknologi vedrørende simulation og kooperativt arbejde teknologi til begrænsning og anvendelse af ressourcer og spildevand, genanvendelse af affald og udvikling af rene produkter, med udgangspunkt i konceptet "livscyklusanalyse" • nye metoder til produktions- og arbejdstilrettelæggelse og til udnyttelse af kvalifikationer (herunder socioøkonomiske analyser). ii) Konkurrence- og bæredygtig vækst (II): Bæredygtig mobilitet og intermodalitet Formålet er at sikre borgernes og varernes mobilitet effektivt og uden skader for miljøet. Det skal denne nøgleaktion bidrage til ved at hjælpe med til at tilvejebringe el sikkert, intelligent og interoperabelt bane-, vej-, luft- og søtransportsystem for personer og varer. Systemet skal i vid udstrækning være intermodalt på europæisk plan og modsvare erhvervslivets og borgernes behov for mobilitet. Dette forudsætter først og fremmest: • udvikling, validering og demonstration af modale og intermodale transportstyringssystemer, • herunder satellitbaserede navigations- og positioneringssystemer af anden generation, forskning transportmidler under hensyntagen til nødvendigheden af at mindske miljøpåvirkningerne og sikre tilgængeligheden og integrationen af areal- og transportplanlægning, i infrastruktur og kontaktflader mellem infrastruktur og • udarbejdelse af samfundsøkonomiske scenarier for både varers og personers mobilitet. iii) Konkurrence- og bæredygtig vækst (III): Nye perspektiver for luftfartsindustrien Formålet med denne nøgleaktion er at hjælpe EF til at styrke sin position på dette område gennem bedre beherskelse af den mest avancerede luftfartsteknologi under varetagelse af miljøhensynet. Den vedrører hovedsagelig: • udvikling og demonstration af avanceret teknologi for integreret konstruktion og fabrikation, reduktion af energiforbrug, emissioner og støj for forskellige flytyper, 34 teknologisk og økonomisk gennemførlighed samt kritiske teknologier for en ny generation af flytyper, udvikling af teknologi til sikrere drift. iv) Konkurrence- og bæredygtig vækst (IV): Havteknologi Formålet med denne aktion er under varetagelse af miljøhensynet at fremme udvikling og integrering af den for havmiljøet specifikke viden og teknologi, således at EF får mulighed for fuldt ud at udnytte sine muligheder og styrke erhvervslivets konkurrenceevne til støtte for en reel "europæisk havpolitik", indsatsen centreres om den teknologi, der er nødvendig for: fremstilling af avancerede, sikre og effektive skibe, • • udnyttelse af havet som en økonomisk (avanceret regionale systemer for søtransport) i forbindelse med nøgleaktionen " havneinfrastruktur, bæredygtig mobilitet og intermodalitet", rationel og bæredygtig udnyttelse af havet som kilde til energi og mineraler (især off-shore- og undervandsteknologi). for varer og personer transportvej • v) Konkurrence- og bæredygtig vækst (V): Avancerede energisystemer og -tjenester3 Denne nøgleaktion, som er meget markedsbehovsorienteret, har til formål at hjælpe EF til at opfylde sit energibehov, samtidig med at farerne for miljøet reduceres til et minimum. Den bidrager til at fremme udformning og udvikling af avancerede energisystemer og -tjenester, der er effektive både på produktions- og forbrugsplan; de skal desuden gøre det muligt i væsentlig grad at reducere emissionerne af C02 og andre drivhusgasser og at styrke EF-erhvervslivets konkurrenceevne. Arbejdet vedrører først og fremmest: • de vigtigste nye og vedvarende energikilder og deres integration i navnlig decentrale systemer, • • • undersøgelse af samspil mellem økonomi, miljø og energi. teknologi til oplagring og transport af energi, teknologi til ren fremstilling og udnyttelse af fossil energi og til rationel energiudnyttelse vi) Konkurrence- og bæredygtig vækst (VI): Fremtidens by Denne nøgleaktion har til formål at fremme en harmonisk udvikling af borgernes liv i byen. Emnet skal gribes helhedsorienteret og innovativt an, med et skarpere øje for ressourceøkonomi, under varetagelse af miljøhensynet og på grundlag af avancerede organisationsmodeller. Forbedring af livskvaliteten og genskabelse af sociale balancer skal forenes med beskyttelse og udnyttelse af kulturarven. Indsatsen samler sig først og fremmest om: • nye udviklingsmodeller for bæredygtige europæiske byer, udarbejdelse af samfundsøkonomiske scenarier på mellemlangt og langt sigt samt forsknings- og demonstrationsaktiviteter, der især samles om byplanlægning og arkitektur, social integration, sikkerhed og energimæssig effektivitet og sparsommelighed (især for bygninger og integreret transportforvaltning) samt endelig om udformning af demokratiske informationsnet (kodeord: "den digitale by"), frembringelse og demonstration af økonomiske, rene, effektive og bæredygtige teknologier til genvinding af materialer, byfornyelse og byggeri, navnlig med henblik på storbyggeri og på beskyttelse af kulturarven, frembringelse og demonstration i bymiljøet af teknologier til økonomiske, rene, sikre og (jf. intelligente køretøjer (f. eks. emissionsfrie biler) som bidrag til bæredygtig mobilitet nøgleaktioncn "bæredygtig mobilitet og intermodalitet"). • • Forskningsaktiviteter, der vedrører kontrolleret termonuklear fusion beskrives nærmere i forslaget til det femte rammeprogram for forskning og undervisning under Euralom-traktalen 35 b) Forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generiske teknologier Indsatsen samler sig om : • • • for til støtte frembringelse af nye og bedre materialer industrien og forskning fremstillingsprocessen for sådanne materialer: materialer, der kan modstå høje temperaturer og højt tryk (f. eks. til energiproduktion og til motorer)), lette materialer (til transport og byggeri), funktionsmaterialer (opto-elektroniske materialer, biomaterialer, sensorer), der er konstrueret og udviklet med henblik på nem genanvendelse, forskning med henblik på frembringelse af nye materialer og produktionsteknikker inden for kul og stål5 forskning vedrørende måling og prøvning til støtte for standardisering og bekæmpelse af forfalskninger samt produkt- og servicekvalitet (herunder udvikling af præcisionsmåleinstrumenter og fremstilling af certificerede referencemål og referencematerialer). til c) Støtte til forskningsinfrastruktur De vigtigste opgaver omfatter sammenkobling i net og optimal udnyttelse på europæisk plan af regnecentraler industriel forskning, store vindtunneler, specialiserede databaser, måle- og prøvelaboratorier og -anlæg. til 1. BEFÆSTELSE AF EUROPÆISK FORSKNINGS INTERNATIONALE ROLLE ANDEN AKTION Denne aktions hovedformål er dels at yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af EF's udenrigspolitik, især i forhold til de øst- og centraleuropæiske lande, der søger medlemsskab, og at styrke Unionens rolle på verdensscenen, dels at hjælpe EF til at etablere erhvervsmæssigt samarbejde og åbne nye markeder. I forbindelse med iværksættelsen af EF's udenrigspolitik og med henblik på udvidelsen med nye medlemsstater er de overordnede formål med aktionen for internationalt samarbejde: at fremme videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem organisationer og forskere fra tredjelande og EF, når dette kan give i væsentligt og afbalanceret udbytte for begge parter (samarbejde med "gensidigt udbytte"), at lette adgangen for laboratorier og virksomheder etableret i EF, til videnskabelige informationer, der foreligger uden for EF, men har EF's interesse, at styrke EF-forskningens plads og rolle på den internationale videnskabelige og teknologiske scene, at forberede medlemsskabet for de associerede øst- og centraleuropæiske lande, at støtte Euro- Middelhavs-partnerskabet, at stabilisere det menneskelige potentiale i de øst- og centraleuropæiske lande og i de nye uafhængige stater, fra det forhenværende Sovjetunionen, og at støtte udviklingspolitikken, Forskning til støtte for nuklear sikkerhed under programmet "Fremme en konkurrence- og bæredygtig vækst" præsenteres i forslaget til femte rammeprogram for Euratom. Aktiviteter, der i øjeblikket gennemføres på grundlag af EKSF-traktaten, som udløber i 2002, tænkes gradvis overført til rammeprogrammet. 36 at hjælpe aktørerne sig oplysninger om forskningskapacitet, -aktiviteter og -prioriteter uden for EF (industrilande, nye vækstlande for at styrke EF-industriens konkurrenceevne og tilstedeværelse på de nye markeder, forskning med at skaffe i europæisk Det internationale videnskabelige og teknologiske samarbejde foregår inden for rammerne af samarbejdsaftaler og på grundlag af disses indhold, via den specifikke aktion "internationalt samarbejde", og gennem udnyttelse af den internationale dimension af forskningen i de andre aktioner under rammeprogrammet. a) Enkeltaktiviteter inden for aktionen "internationalt samarbejde": På grundlag af den samarbejdspolitik der fastlægges i forbindelserne med EF's forskellige potentielle partnerlande iværksættes der tre kategorier af aktiviteter, knyttet til særlige problemer, som disse lande er konfronteret med, og som ikke er medtaget i de andre aktioner under rammeprogrammet. Disse aktiviteter finansieres af den særlige aktion for internationalt samarbejde: Nøglesamarbeidsaktiviteter med bestemte kategorier af lande: til den samfundsøkonomiske udvikling, herunder ØST- OG CENTRALEUROPÆISKE LANDE: fremme af disse landes ekspertisecentre. TREDJELANDE VED MIDDELHAVET: især regionale aspekter ved forvaltningen af Middelhavet, støtte informationssamfundet, bevaring af kulturarven. NYE UAFHÆNGIGE STATER: støtte til deres potentiale for forskning og teknologis udvikling, specifikke målrettede aktioner (satellitbaserede applikationer, regionale problemer i forbindelse med miljø og sundhed). UDVIKLINGSLANDE af samfundsøkonomiske mekanismer og betingelser for bæredygtig vækst (f. eks. agroindustriel forskning, energisystemer); støtte til landes økosystemer (f. eks. vandforvaltning); forebyggelse og bekæmpelse af alvorlige sygdomme, som er karakteristiske for disse lande, og fremme af deres offentlige sundhedssystemers effektivitet. (herunder middelhavslande og nye vækstlande): undersøgelse integration af produktivitetskrav og miljøvenlighed i disse Forskeruddannelse: Der etableres en stipendieordning, som giver unge forskere fra udviklingslande (herunder middelhavslande og nye vækstlande) mulighed for at gennemføre et ophold ved laboratorier i EF for at deltage i forskningsaktiviteter under rammeprogrammet. Der er planer om en anden stipendieordning for unge forskere fra EF, der tager til industri laboratorier i Japan og Sydkorea. Samordning med COST-aktioner, med EUREKA-initiativet og med internationale organisationer, der er relevante for forskningsaktiviteterne; endvidere samordning af aktiviteterne under rammeprogrammets andre programmer indbyrdes, med de aktiviteter, der gennemføres som led i EF's andre samarbejdstiltag, og med medlemsstaternes samarbejdsaktiviteter. b) Internationale samarbejdsaktiviteter, der gennemføres under rammeprogrammets andre aktioner Der åbnes for fire former for deltagelse i særprogrammerne: Fuld tilknytning tredjelandes organisationer på lignende vilkår, som dem der gælder for medlemsstaternes organisationer (EØS, visse øst- og centraleuropæiske lande, Israel, Schweiz). rammeprogrammet: EF finansierer deltagelse for til Deltagelse i programmer, der er åbne for tredjelande på grundlag af bilaterale eller multilaterale samarbejdsaftaler: Deltagelsen foregår projekt for projekt og uden EF-finansiering til organisationen fra tredjelandet (visse industrialiserede tredjelande og "nye vækstlande"). Der vil blive taget skridt til at styrke "nye vækstlandes" tilknytning til rammeprogrammet. 37 Deltagelse i programmer, der er åbne for tredjelande uden særlige samarbejdsaftaler: Deltagelsen foregår projekt for projekt og principielt uden HF-finansiering til organisationen Ira tredjelandet (øst- og centraleuropæiske lande, der ikke er tilknyttet særprogrammerne, nye uafhængige stater i Europa og partnerlande i Middelhavsområdet). Deltagelse i projekter, hvor det er i EF's interesse at tilknytte tredjelandsdeltagere (alle tredjelande): Deltagelsen finansieres som hovedregel af tredjelandene, men i visse behørigt begrundede tilfælde, som er fastlagt i de deltagelsesregler, der er vedtaget i medfør af traktatens artikel 130 J, af EF via det pågældende særprogram. TREDJE AKTION Innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse Innovation er den vigtigste faktor for industriens konkurrenceevne og for jobskabelsen. Målet er at fremme innoverende virksomheder. innovation, at lette udnyttelse af forskningsresultaterne og begunstige oprettelse af De små og mellemstore virksomheder er vigtige formidlere og aktører indenfor innovation. De bør have let adgang til de avancerede teknologier, som de har behov for, og til de muligheder, EF's forskningsprogrammer giver. De generelle mål for EF's indsats på dette områder er: at forbedre den økonomiske og sociale virkning af EF-programmernes forskningsaktiviteter ved at styrke de foranstaltninger, der gør det muligt at sikre en bedre udnyttelse af resultaterne og en bedre overførsel og videreformidling af teknologierne, at gøre det lettere for de foretagender, der deltager i programmerne, og især de små og mellemstore virksomheder, at få adgang til finansieringsinstrumenter til innovation og støtte til oprettelse af innoverende virksomheder (finansieringsteknik; risikovillig kapital), at stimulere de små og mellemstore virksomheders deltagelse i forskningsprogrammerne, hvad enten der er tale om virksomheder, der er aktive inden for forskning og højteknologi, eller virksomheder, som kun har ringe eller slet ingen forskningskapacitet, men store teknologiske behov; at hjælpe små og mellemstore virksomheder, bl. a. i de dårligt stillede regioner, med at styrke deres teknologiske kapacitet. at bidrage til gennemførelsen af EF's innovationspolitik ved bl. a. at tilføre de nationale innovationssystemer en europæisk dimension. EF's indsats for at fremme innovation og støtte de små og mellemstore virksomheders deltagelse i forskningsprogrammerne skal gennemføres både inden for de forskellige EF-aktioner og det den særlige aktion, som handler om innovation og små og mellemstore virksomheder. Målsætningerne og handlemulighederne omfatter blandt andet følgende: a) Enkeltaktiviteter inden for aktionen "innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse": i) Innovation Rationalisering og samordning på EF-plan af informations- og bistandsnet vedrørende EF's aktiviteter inden for forskning og innovation; forvaltning, under samordning med programmerne, af nettet til støtte for innovation og overførsel af teknologi samt konsolidering af mekanismerne for 38 indsamling og formidling af oplysninger, som f. eks. informationstjenesten CORDIS (fælles aktion innovation/små og mellemstore virksomheder). Etablering og udvikling af støtteaktiviteter med hensyn til intellektuel ejendomsret og adgang til privat finansiering, især fonde for risikovillig kapital (fælles aktion vedrørende innovation/små og mellemstore virksomheder). Fastlæggelse, under samordning med programmerne, af mekanismer i projekternes "livscyklus", der kan lette udnyttelse, privat finansiering og overførsel af resultater og teknologier, samtidig med at der ydes sikkerhed for, at den erhvervede viden beskyttes (værdianalyse; markedsundersøgelser; uddannelse). led i Med dette formål skal der etableres og udvikles "innovationsenheder" som programmerne, disses aktiviteter skal samordnes, og der skal ydes støtte til oprettelse af nye innoverende virksomheder, især via europæiske organer og fonde (Den Europæiske Investeringsfond, Den Europæiske Investeringsbank og aktionen Eurolech Capital). Udformning og opstilling af nye metoder for teknologioverførselsprojekter, hvor de teknologiske, økonomiske og sociale aspekter ved innovation tages i betragtning. Identificering og udbredelse af de bedste innovation og teknologioverførsel (fælles aktion vedrørende innovation/små og mellemstore virksomheder) samt koordinering af gennemførelsen af undersøgelser og analyser, bl. a. vedrørende innovationspolitik. fremgangsmåder til ii) Små og mellemstore virksomheder Oprettelse af én "enkelt skranke" for alle forskningsprogrammerne i Kommissionens tjenestegrene for indlevering af forslag til projekter, som specifikt gennemføres af små og mellemstore virksomheder; etablering og forvaltning af fælles værktøjer, som letter små og mellemstore virksomheders deltagelse i programmerne (der benyttes så vidt muligt elektroniske medier til informationsformidling, indlevering af forslag, "help line" osv. ) b) i) Sammenføjning med aktiviteterne under de andre aktioner i rammeprogrammet Innovation Sikring af, at der er sammenhæng mellem iværksættelsen og forvaltningen af de aktiviteter, der gennemføres på dette område under de tematiske programmer, og dem, der specifikt henhører under aktionen "innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse"; tilskyndelse til, at udnyttelse og formidling af resultater forberedes allerede i forskningsfasen. ii) Små og mellemstore virksomheder Støtte til små og mellemstore virksomheders deltagelse i kooperativ forskning og i de andre aktiviteter for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, der skal gennemføres under programmerne: Aktiviteter inden for kooperativ forskning, der giver mindst tre af hinanden uafhængige små og mellemstore virksomheder fra mindst to forskellige medlemsstater mulighed for at overdrage løsningen af fælles teknologiske problemer til juridisk udenforstående organisationer. Støtte- og tilskyndelsesaktiviteter med henblik på at få små og mellemstore virksomheder til at deltage i projekter for samarbejdsforskning og kooperativ forskning (f. eks. "sonderingspræmier". 39 1. UDVIKLING AF DE MENNESKELIGE RESSOURCER FJERDE AKTION Viden bliver mere og mere en grundfaktor i verden. På dette område sidder Fællesskabet med en trumf på hånden: de europæiske forskeres, ingeniørers og teknikeres høje kvalifikationer. Målet er at fastholde og hjælpe med til at udvikle disse videnressourcer ved at yde større støtte tilforskernes uddannelse og mobilitet, herunder deres tilknytning til virksomhederne, og ved at støtte en bedre anvendelse af forskningsinfrastrukturen. Desuden har Fællesskabet en stærk forskningstradition inden for samfundsvidenskaberne og økonomisk videnskab, og denne tradition gælder det om at mobilisere for at finde frem til de nuværende og kommende økonomiske og sociale udviklingstendenser og behov. Aktionens har følgende overordnede formål, som skal forfølges i samarbejde med aktiviteterne andre steder i rammeprogrammet: EF's menneskelige ressourcer skal udvikles, navnlig gennem forskeruddannelse og forskermobilitet (herunder øget tilknytning til industrien, især små og mellemstore virksomheder), og desuden gennem fornyelse i undervisnings- og uddannelsesmetoder og -teknologi med sigte på jobskabelse. EF skal hjælpes til at blive et attraktivt sted for forskere og for investering i forskning, og europæisk forskning skal fremmes på den internationale scene. Der skal tilskyndes til bedre udnyttelse af forskningsinfrastrukturen. Der skal udvikles samfundsøkonomisk basisviden, som skal hjælpe med til at opnå en bedre forståelse for rammeprogrammets mål og for udviklingen af EF's forsknings- og teknologipolitik og andre politikker. og økonomiske nøgleforhold, som har betydning samfundsmæssige af a) Enkeltaktiviteter inden for aktionen "udvikling af de menneskelige ressourcer": Denne aktion består af følgende fem dele: i) Styrkelse af EF's menneskelige forskningskapital Målet er følgende: Der oprettes forskningsuddannelsesnet på nye områder inden for avanceret forskning om emner, som forskerne vælger frit. Der lægges vægt på uddannelse af unge forskere, der er ph. d. - studerende eller har opnået en ph. d. -grad. Der indføres et sammenhængende system af "Marie Curie-stipendier", bestående af: stipendier, som tildeles højt kvalificerede unge forskere med dokumenteret forskningserfaring, med henblik på forskning i emner efter forskernes eget valg; virksomhedsstipendier ydes til virksomheder (herunder små og mellemstore virksomheder), som modtager unge forskere på uddannelsesophold; udviklingsstipendier, som skal finansiere ophold med henblik på udvikling af forskningskapacitet på højt niveau foranstaltninger på stipendieområdet vil der bl. a. blive tale om stipendier, som kan fremme forskermobilitet fra erhvervslivet til akademiske miljøer og omvendt, og om stipendier, som giver doktorander mulighed for ophold ved ekspertisecentre. i EU's mindre begunstigede områder. Som supplerende 40 ii) Bedre udnyttelse af den omfattende forskningsinfrastruktur Formålet er at fremme optimering af udnyttelsen af dels forskningsinfrastruktur (store anlæg, net, videncentre) på områder (også økonomi, jura og samfundsfag), der ikke er omfattet af rammeprogrammets andre aktioner, dels forskellige typer infrastruktur, der ikke er taget i betragtning i disse aktioner. Endelig påtænkes der aktioner, som kan støtte forskere, der ønsker adgang til infrastruktur i andre lande, aktioner til støtte for oprettelse af net mellem infrastrukturoperatører, og støtte til forskningsprojekter, som medfører bedre adgang til infrastrukturen. iii) Fremme af videnskabelig og teknologisk ekspertise Formålet med disse aktiviteter er gennem udveksling at stimulere videnskabelig og teknologisk ekspertise og fremhæve europæisk forskningsarbejde. Der ydes støtte til videnskabelige konferencer på højt niveau, oprettelse af net mellem forskere fra EF, der arbejder uden for EF, tildeling af udmærkelser for førsterangs forskningsarbejde samt oplysningskampagner og tilbud via datanet om oplysninger om videnskabelige resultater, der har betydning på EF-plan. iv) Socioøkonomisk forskning med sigte på samfundets behov Disse aktiviteter vedrører et begrænset antal emner, der har relation til rammeprogrammets overordnede mål, og sigter mod at definere grundlaget for en økonomisk og social udvikling, som kan skabe arbejdspladser og opbygge et europæisk vidensamfund. Indsatsen koncentreres først og fremmest om en analyse af samspillet mellem den teknologiske udvikling, uddannelse, arbejde, af nye forhold og økonomisk konkurrenceevne; udarbejdelse og validering juridiske udviklingsmodeller, der fremmer vækst, beskæftigelse og livskvalitet. v) Støtte til udvikling af forsknings- og teknologipolitik i Europa Støtten sikres ved oprettelse af et udvekslingsforum i form af ETAN-nettet ( "European Technology Assessment Network"), hvor politiske beslutningstagere knyttes sammen med forskere, der har specialiseret sig i undersøgelser af forsknings- og teknologipolitik; endvidere ved aktiviteter teknologiovervågning og teknologiprognosticering, ved evaluering vedrørende teknologivurdering, forsknings- og teknologiløsninger samt ved udvikling af et statistisk system og et system af forsknings- og teknologi- og innovationsindikatorer. b) Sammenføjning med aktiviteterne under de andre aktioner i rammeprogrammet Også under denne aktion varetages samordnings-, støtte- og vejledningsopgaver i det omfang det er nødvendigt for at sikre sammenhængen med og mellem aktiviteter af tilsvarende art andre steder i rammeprogrammet, for så vidt angår de forhold, der er nævnt under punkt 1 a) i det foregående. 41 BILAG III FEMTE RAMMEPROGRAM (1998-2002) BELØB OG FORDELING og aktion (forsknings- udviklings- (samarbejde med Første aktion demonstrationsprogrammer) Anden internationale organisationer) Tredje aktion (formidling og udnyttelse af resultater) Fjerde aktion (stimulering af forskeruddannelse og forskermobilitet) SAMLET MAKSIMUMBELØB tredjelande og Mio. ECU (løbende priser) [ ] [ ] [ i ] [ [ ]' Vejledende fordeling mellem temaerne i første aktion Mio. ECU Forskning i bioressourcer og økosystemer Udvikling af et brugervenligt informationssamfund Fremme af konkurrence-og bæredygtig vækst [ ] [ ] [ ] [ ] Heraf [ ] ECU til FFC 42 BILAG IV BETINGELSER FOR FINANSIERINGSBIDRAG FRA FÆLLESSKABET Det Europæiske Fællesskab bidrager økonomisk til aktiviteter for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, i det følgende benævnt "indirekte FTU-aktioner", som gennemføres i henhold til programmer for iværksættelse af rammeprogrammet. Desuden gennemfører Fællesskabet selv aktiviteter for forskning og teknologisk udvikling, i det følgende benævnt "direkte FTU-aktioner". Nøgleaktionerne, forskningsaktiviteterne og aktiviteterne for udvikling af generiske teknologier, støtten til forskningsinfrastruktur samt de aktiviteter, der gennemføres som led i aktion 2, 3 og 4, som beskrevet i bilag II, iværksættes gennem indirekte FTU-aktioner og direkte FTU-aktioner. 1. Indirekte FTU-aktioner De indirekte FTU-aktioner omfatter fem kategorier: aktioner med omkostningsdeling, uddannelsesstipendier, støtte til net, samordnede aktioner og ledsageforanstaltninger. Aktioner med omkostningsdeling er hovedinstrumentet til gennemførelse af programmerne. EF bidrager til disse aktioner med følgende støttesatser: a) Aktioner med omkostningsdeling: Forsknings- integrerede projekter og teknologiudviklingsprojekter, demonstrationsprojekter og Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter er projekter, der kan frembringe ny viden, som kan være nyttig, dels i forbindelse med udformning af nye produkter, processer eller tjenester eller væsentlig forbedring af eksisterende, dels til at imødekomme samfundsmæssige behov. Finansieringstilskuddet beløber sig principielt til 50% af de støtteberettigede omkostninger. Hvor der er tale om organisationer, der ikke anvender et formålsbestemt budgetregnskab dækkes de støtteberettigede ekstraudgifter, som forskningen medfører dog 100%. Demonstrationsprojekter er projekter, hvis formål er at påvise teknologiernes tekniske levedygtighed, idet markedsføringen ikke kan gennemføres i den øjeblikkelige situation. Finansieringstilskuddet beløber sig principielt til 35% af de støtteberettigede omkostninger. Integrerede projekter både omfatter en forsknings- og teknologudviklingsdel og en demonstrationsdel. Finansieringstilskuddet beløber sig til det vejede gennemsnit af de satser, der gælder for hver af de to dele. Støtte for at lette adgangen til forskningsinfrastruktur Der ydes støtte til eksisterende forskningsinfrastrukturer for at gøre det lettere her at modtage forskerhold fra Fællesskabet, så disse kan få de bedst mulige vilkår for deres forskningsarbejde. til den bedst mulige udnyttelse af infrastrukturen med 100% af de EF bidrager støtteberettigede ekstraudgifter, der opstår ved at modtage forskerhold fra Fællesskabet og stille anlægget til rådighed. 43 Teknologistimuleringsprojekter med det formål at opmuntre og lette små og mellemstore virksomheders deltagelse i FTU-aktiviteterne: Aktiviteter inden for "kooperativ forskning" finansieres med op til 50% af projektets støtteberettigede udgifter. Aktiviteter inden for "samarbejdsforskning" finansieres i form af en præmie, der dækker op til 75% af de støtteberettigede udgifter i sonderingsfasen af en FTU-aktivitet, herunder validering og tilrettelæggelse af projektet, en gennemførlighedsundersøgelse, partnersøgning, i en periode på højst 12 måneder. b) Uddannelsesstipendier Under fjerde aktion omfatter EF's system af Marie Curie-stipendier flere kategorier: stipendier til unge forskere med dokumenteret erfaring, stipendier til unge forskere med henblik på et uddannelsesophold i en virksomhed og udviklingsstipendier. til unge forskere med dokumenteret Som stipendier forskningserfaring modtager stipendiaterne et beløb, der udelukkende skal dække deres leveomkostninger, herunder udgifter til en passende social sikring. Desuden modtager de et beløb, der skal dække deres flytteomkostninger. Under anden aktion giver stipendieordningerne dels mulighed for at tilbyde unge forskere fra udviklingslande mulighed for et ophold i EF-laboratorier, dels unge EF-forskere mulighed for et ophold i Japan eller Sydkorea. EF kan finansiere op til 100% af de støtteberettigede udgifter til stipendiet og yde et bidrag til de støtteberettigede udgifter for den institution, der modtager stipendiaten, når institutionen ligger i EF. c) Støtte til net tematiske net samler fabrikanter, brugere, universiteter, innovationsformidling eller -overførsel omkring et fælles forskningscentre og De organisationer for teknisk videnskabeligt mål for at lette integration og overførsel af viden, samarbejde mellem forskere og forskningsbrugere, for at sikre en bedre hensyntagen til markedets behov og for at gøre den videnskabelige og teknologiske ekspertise mere dynamisk. EF kan finansiere op til 100% af de støtteberettigede ekstraomkostninger ved samordning og iværksættelse af tematiske net. Nettene for forskeruddannelse etableres på avancerede eller nye forskningsområder og forskerne vælger frit, hvilke emner de skal omfatte. De sigter hovedsagelig mod uddannelse af unge forskere, som er på vej mod eller har taget ph. d-graden. EF kan finansiere op til 100% af de støtteberettigede ekstraomkostninger, der er forbundet med etablering og vedligeholdelse af nettet. I det særprogram, der skal vedtages under fjerde aktion, fastsættes et gennemsnitligt maksimalbeløb pr. deltager og pr. år. d) Samordnede aktioner: Samordnede aktioner går ud på at samordne nationale FTU-projekter, der i forvejen er finansieret, for at udveksle erfaringer, forstærke den forskningsindsats, der gøres forskellige steder, for at nå op på en kritisk masse, formidle resultater og gøre brugere opmærksomme på dem. EF kan finansiere på op til 100% af de støtteberettigede ekstraomkostninger, der er forbundet med samordningen. 44 e) Ledsageforanstaltninger bidrager til gennemførelse af særprogrammer eller forberedelsen af kommende aktioner med det sigte at nå eller fastlægge de strategiske mål. I øvrigt sigter de mod at forberede eller understøtte andre indirekte FTU-aktioner. Foranstaltninger, hvis formål er at bringe produkter, processer eller tjenester i handelen, at gennemføre marketingaktiviteter eller salgsfremstød, kommer ikke i betragtning. EF kan finansiere op til 100% af de støtteberettigede udgifter ved foranstaltningerne. I beslutningerne om særprogrammer til gennemførelse af det femte rammeprogram kan ovenstående satser for EF-finansieringen kun fraviges i særlige, behørigt begrundede tilfælde for den pågældende aktion. I beslutningerne kan de ovenfor beskrevne indirekte FTU- aktioner dog præciseres, suppleres eller underkastes yderligere betingelser eller begrænsninger. Øvrige nærmere bestemmelser om finansieringsbidrag fra virksomheder, forskningscentre og universiteter til indirekte FTU-aktioner og til resultatformidling fastsættes af Rådet i medfør af traktatens artikel 130 J. 2. Direkte FTU-aktioner De direkte FTU-aktioner, som skal gennemføres af Det Fælles Forskningscenter (FFC) omfatter institutionelle forskningsaktiviteter og institutionelle videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter. Institutionelle forskningsaktiviteter er aktiviteter, som FFC's kompetence eller anlæg giver særlige eller ligefrem unikke muligheder for at udføre i EF, og som bidrager til gennemførelsen af EF's FTU-politik. Institutionelle videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter er aktiviteter, som er nødvendige for udformningen og gennemførelsen af EF-politikker og for Kommissionens traktatmæssige opgaver, som skal udføres af en neutral instans som FFC. EF finansierer normalt udgifterne til direkte FTU-aktioner 100%. I eventuelle rådsafgørelser i medfør af traktatens artikel 130 O, jf. denne afgørelses 3. artikel 3, stk. 2, fastlægges i givet fald nærmere bestemmelser om EF's finansieringsbidrag. 45 FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE OM DET FEMTE RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKABS (EURATOM) INDSATS INDEN FOR FORSKNINCi OG UDDANNELSE (1998-2002) (nr. /. /Euratom) 97/0120 (CNS) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7, under henvisning til forslag fra Kommissionen , under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg3,og ud fra følgende betragtninger: i overensstemmelse med traktatens artikel 7 vedtages et flerårigt Der kan rammeprogram, som omfatter samtlige aktioner, herunder demonstrationsaktioner, vedrørende forskning og uddannelse inden for kernekraft, som gennemføres ved hjælp af forsknings- og uddannelsesprogrammer; det er hensigtsmæssigt at vedtage et nyt rammeprogram for perioden 1998-2002 for at sikre kontinuiteten i de forsknings- og uddannelsesaktioner, der gennemføres inden for kernekraft; ifølge artikel 4, stk. 2, i Rådets afgørelse nr. 94/268/Euratom af 26. april 1994 om et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs inden for forskning og uddannelse , ændret ved Rådets afgørelse nr. 96/253/Euratom , skal Kommissionen foretage en ekstern evaluering af forvaltningen og gennemførelsen af Fællesskabets aktioner i løbet af de fem år, der går forud for denne evaluering, inden den forelægger sit forslag til det femte rammeprogram; denne evaluering og dens konklusioner er sammen med Kommissionens bemærkninger blevet meddelt til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg; (1994-1998) indsats Kommissionen vedtog den 10. juli 1996 en meddelelse om de første retningslinjer for det femte rammeprogram, hvori den understregede, at det er vigtigt, at det først og fremmest svarer til de økonomiske og samfundsmæssige behov; denne meddelelse blev fulgt op af et første arbejdsdokument den 20. november 1996 , som indeholder en af gennemførelsesmidlerne, og dernæst af et andet arbejdsdokument den 12. februar efterstræbte mål præciseringer beskrivelse række og de af EFTnr. L 115 af 6. 5. 1994, s. 31, EFTnr. L 86 af 4. 4. 1996, s. 72 KOM(96) 332, endelig udg. KOM(96) 595, endelig udg. 46 19978, som indeholder en mere detaljeret gennemgang af det femte rammeprograms mulige indhold; Det Europæiske Atomenergifællesskabs forskning inden for kernekraft skal ses på baggrund af det aktuelle behov for at udvikle sikre og acceptable energisystemer, hvor der længere sigt er til standarder og miljø, og som på konkurrencedygtige for så vidt angår produktionsomkostningerne; tages hensyn femte det rammeprogram bør koncentreres om områder, der omfatter forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generiske teknologier, en aktion som samler denne form for aktiviteter i en sammenhængende helhed, strategisk målrettet mod et fælles bærende emne (i det følgende benævnt "nøgleaktioner") og støtte til forskningsinfrastrukturer; det femte rammeprogram bør endvidere ud over tematiske aspekter også omfatte tværgående aspekter vedrørende samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer, formidling og nyttiggørelse af resultater fra forsknings- og uddannelsesaktiviteterne samt forskeres uddannelse og mobilitet; denne metode forudsætter, at det videnskabelige, teknologiske ekspertisepotentiale, der findes i Fællesskabet, holdes ved lige og styrkes, idet der samtidig tages hensyn til de store internationale partneres indsats; dette potentiale vedrører både de fysiske og immaterielle infrastrukturer og de menneskelige ressourcer; tekniske og samarbejdet med samtlige tredjelande og internationale organisationer bør styrkes, navnlig i bestræbelserne på at nå frem til fredelig udnyttelse af kerneenergien; det er vigtigt, at Fællesskabet fortsætter med at indtage en vigtig rolle inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, blandt andet over for de central- og østeuropæiske lande og stater i det tidligere Sovjetunionen; det er ligeledes vigtigt at fortsætte det eventuelle inden for kontrolleret termonuklear rusion; internationale samarbejde med tredjelande i medfør af traktatens artikel 4, stk. 1, skal Fællesskabets forsknings- og undervisningsaktiviteter på kerneenergiområdet supplere medlemsstaternes indsats, Fællesskabets indsats skal derfor tilrettelægges således, at den øger værdien af medlemsstaternes aktiviteter; ved fastlæggelsen af kriterierne for at vælge de områder, der indgår i det femte rammeprogram, samt de videnskabelige og teknologiske mål, som de er forbundet med, er der taget hensyn til de ovenfor beskrevne principper; de samme kriterier bør også anvendes ved iværksættelsen af det femte rammeprogram af hensyn til sammenhængen; Det Fælles Forskningscenter bidrager til gennemførelsen af rammeprogrammet inden for de områder, hvor det yder neutral og uafhængig ekspertisebistand samt teknisk videnskabelig støtte, der er nødvendig for gennemførelsen af Fællesskabets forskellige KOM(97) 47, endelig udg 47 politikker; det deltager desuden, inden for konsortier, i gennemførelsen af forsknings- og uddannelsesaktiviteter; den årlige rapport, som Kommissionen skal forelægge Rådet i henhold til traktatens artikel 7, bør også forelægges for Europa-Parlamentet; på linje med anbefalinger om gennemsigtighed og en god og effektiv forvaltning bør der endvidere vedtages bestemmelser, som giver mulighed for systematisk at kontrollere, hvor langt gennemførelsen af det femte rammeprogram er nået; i denne afgørelse fastlægges der et finansielt referencebeløb, jf. punkt 2 i Europa- Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 19959, for hele programmets løbetid, hvilket dog ikke berører budgetmyndighedens traktatmæssige beføjelser; af hensyn til sammenhængen mellem de forskningsaktiviteter, der gennemføres i medfør af Euratom-traktaten, og dem, der gennemføres i medfør af traktaten om oprettelse vedrørende rammeprogrammet for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration vedtages samtidig med nærværende rammeprogram og for samme periode; af Det Europæiske Fællesskab afgørelsen bør Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hørt - EFTnr. C 102 af4. 4. 1996, s. 4 48 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 1. Et flerårigt rammeprogram for Fællesskabets samlede indsats inden for forskning, herunder demonstration, og uddannelse inden for kernekraft i det følgende benævnt "femte rammeprogram", vedtages hermed for perioden 1998-2002. 2. Det femte rammeprogram omfatter kontrolleret termonuklear fusion og energisystemer forbundet med nuklear fission. Disse to områder omfatter ud over tematiske aspekter også tværgående aspekter vedrørende samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, formidling og nyttiggørelse af resultater fra forsknings- og uddannelsesaktiviteter samt fremme af forskeres uddannelse og mobilitet i Fællesskabet. 3. De kriterier, der har ført til udvælgelsen af områderne i stk. 2, og målene herfor er i bilag I. De skal anvendes ved gennemførelsen af det femte angivet rammeprogram. 4. Områdernes overordnede aktionslinjer, deres videnskabelige og teknologiske mål samt prioriteringen herafer angivet i bilag II. Artikel 2 Det finansielle referencebeløb for gennemførelsen af dette rammeprogram i perioden 1998-2002 udgør [. ] mio. ECU ~ 10 De årlige bevillinger fastlægges af budgetmyndigheden inden for rammerne af finansieringsoverslagene. Artikel 3 1. Det femte rammeprogram iværksættes ved hjælp af to forsknings- og uddannelsesprogrammer, hvoraf det ene er et særprogram for Det Fælles Forskningscenter. I hvert forsknings- og uddannelsesprogram fastsættes nærmere bestemmelser for dets gennemførelse, dets løbetid samt de midler, der skønnes nødvendige. 2. Til iværksættelsen af det femte rammeprogram kan der om nødvendigt vedtages supplerende programmer. Der kan desuden indgås aftaler med tredjelande eller internationale organisationer i overensstemmelse med traktatens artikel 101. Heraf [. ] ECU til FFC. 49 Artikel 4 For Det Europæiske Atomenergifællesskabs finansielle deltagelse i det femte rammeprogram gælder de nærmere bestemmelser om bevillinger til forskning og teknologisk udvikling i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, som suppleret ved bilag III til denne afgørelse. Artikel 5 1. Kommissionen undersøger hvert år med bistand fra uafhængige eksperter med passende kvalifikationer, hvor langt gennemførelsen af femte rammeprogram og dets forsknings- og uddannelsesprogrammer er nået navnlig sammenholdt med kriterierne i bilag I. Den vurderer navnlig, om målene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er i overensstemmelse med situationens udvikling. Den forelægger om nødvendigt forslag med henblik på at tilpasse eller supplere rammeprogrammet og/eller forsknings- og uddannelsesprogrammerne. 2. Inden Kommissionen forelægger sit forslag til det sjette rammeprogram lader den uafhængige højtstående eksperter foretage en ekstern evaluering af gennemførelsen af de områder, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, og som er realiseret i løbet af de fem år, der går forud for evalueringen, navnlig sammenholdt med kriterierne i bilag I. Den meddeler konklusionerne fra evalueringen forsynet med sine bemærkninger hertil til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. 3. Valget af de uafhængige eksperter, der er nævnt i stk. 1 og 2, foretages af forskningsmæssige tager hensyn forskellige til de Kommissionen, der beslutningstagere på en afbalanceret måde. 4. Kommissionen forelægger i begyndelsen af hvert år en rapport for Europa- Parlamentet og Rådet. Denne rapport vedrører navnlig de forsknings- og uddannelsesaktiviteter, der er gennemført det foregående år og arbejdsprogrammet for det løbende år. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 50 BILAG I KRITERIER FOR UDVÆLGELSE AF OMRÅDER OG MÅL Gennemførelsen af Euratom's politik på kernekraftområdet bygger på to grundlæggende principper, nemlig videnskabelig og teknologisk ekspertise og forskningens og uddannelsens relevans for målsætningerne i traktaten om det Europæiske Atomenergifællesskab. Ud fra en omkostningseffektiv synsvinkel om optimal fordeling af de europæiske offentlige midler foretages valget af det femte rammeprograms emner og de hermed forbundne mål på grundlag af en række fælles kriterier, der fordeler sig på tre kategorier. •. Kriterier forbundet med samfundets behov; - forbedring af beskæftigelsessituationen, - bedre livskvalitet og sundhed, - bevarelse af miljøet, for at nå EF's vigtigste sociale målsætninger, dvs. imødekomme befolkningens forventninger. •_ Kriterier forbundet med den økonomiske udvikling og de videnskabelige og teknologiske fremtidsperspektiver; - områder, som understøtter bæredygtig vækst, - områder, hvor de europæiske virksomheder kan og skal øge deres konkurrenceevne, - områder, hvor der åbner sig muligheder for vigtige teknologiske fremskridt. •_ Kriterier forbundet med den europæiske "merværdi" og nærhedsprincippet: - krav om, at der nås op over en "kritisk masse" i form af menneskelige og økonomiske ressourcer, og om forening af komplementær know-how, som findes i de forskellige lande, - områder, der kan yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af en eller flere fællesskabspolitikker, - problemer, der opstår på EF-europæisk niveau, eller spørgsmål vedrørende standardiseringsforhold og udviklingen i det europæiske område, for kun at udvælge mål, der ikke kan nås ved en rent privat forskningsindsats, men forfølges mest effektivt på europæisk plan og nås lettest gennem projekter, der gennemføres i denne størrelsesorden. 51 Disse kriterier vil blive anvendt og om nødvendigt suppleret ved gennem fore I sen af det femte rammeprogram til fastlæggelse af forsknings- og uddannelsesprogrammer og udvælgelse af aktiviteter inden for forskning, herunder demonstrationsaktioner, og uddannelse. 52 BILAG II OMRÅDER I HOVEDTRÆK VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL Kerneenergien står for over 35% af EU's elproduktion og udsender ingen C02- Den bidrager væsentligt til spredningen af energiforsyningskilderne. Indsatsen for at udvikle sikkerheden i og omkring kerneenergisystemerne styrker EU's industrielle konkurrenceevne på kort og mellemlangt sigt. De teknologiske fremskridt kan bl. a. udnyttes med nye eksportmarkeder for øje. På længere sigt kræver de teknologier, hvis fremtidsudsigter er lovende, at der gøres en stor forskningsindsats på EU- og verdensplan. I. DET FEMTE RAMMEPROGRAMS OMRÅDER OG STRUKTUR 1. Det femte rammeprogram omfatter kontrolleret termonuklear fusion og energisystemer i forbindelse med nuklear fission. 2. Hvad angår tematiske aspekter er rammeprogrammet opbygget omkring følgende elementer: - En "nøgleaktion", der er fastlagt på grundlag af EF's udtrykkeligt formulerede økonomiske og samfundsmæssige mål. Målet for denne nøgleaktion er at iværksætte globale fremgangsmåder på europæisk plan trækkende på et bredt spektrum at fagområder, teknologier og know-how. - Forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generiske teknologier. - Aktiviteter til støtte for forskningsinfrastrukturen. 3. De tværgående aspekter omfatter: - Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer. - Formidling og udnyttelse af resultaterne af forsknings- og undervisningsaktiviteterne. - forskeruddannelse og forskermobilitet. 4. Det Fælles Forskningscenters aktiviteter Det Fælles Forskningscenter er et organ, som Kommissionen har brug for i udøvelsen af sine beføjelser. De videnskabelige og teknologiske mål for dets aktiviteter skal findes på de områder, hvor der er brug for en neutral og uafhængig ekspertise på europæisk plan, og på de områder, der svarer til Euratom's politiske hovedmål. Disse aktiviteter svarer til de i det følgende beskrevne videnskabelige og teknologiske mål for det femte rammeprogram, men de skal desuden følge med udviklingen i de forskellige EF-politikker og opfylde de krav, disse stiller, når der bliver tale om bestemte behov for forskning og udvikling, og især når der er brug for den neutralitet, som Det Fælles Forskningscenter kan fremvise. II. a) VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISK MÅL "Nøgleaktion": Kontrolleret termonuklear fusion1 Denne aktion omfatter alle forskningsaktiviteter, som sigter mod udnyttelse af fusionsenergi, i i fællesskab skal bygge medlemsstaterne og langsigtede mål er at man i Schweiz. Dens Denne aktivitet supplerer nøgleaktionen "konkurrence- og bæredygtig vækst (V): avancerede energisystemer og -tjenester", som er beskrevet i det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling under Ef-traktaten. 53 reaktorprototyper som forløbere for elværker, der opfylder samfundets behov: sikkerhed under drift, miljøvenlighed og økonomisk levedygtighed. Den planlagte strategi frem mod dette langsigtede mål omfatter bygning af en forsøgsreaktor (Next Step) og derefter en demonstrationsreaktor (DEMO). På baggrund af de hidtidige fremskridt er det teknisk gennemførligt og strategisk nødvendigt at tage fat på bygningen af Next Step i løbet af det kommende årti. Arbejdet bør helst finde sted inden for rammerne af det internationale samarbejde ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor). For perioden 1998-2002 forudsætter strategien følgende: • Aktiviteter inden for fusionsfysik og fusionsteknologi med henblik på i de associerede laboratorier og europæisk industri at udvikle kapacitet til at realisere Next Step og forberede dens udnyttelse. Den europæiske deltagelse i detailprojekteringen af ITER fortsætter med henblik på eventuel opførelse. • Aktiviteter inden for fysik med sigte på forbedring afgrundprincipperne for fusionsan læg. • Aktiviteter inden for teknologi, som på længere sigt er afgørende for, om der gøres fremskridt mod udnyttelse af fusionsenergi. Driften af Joint European Torus (JET), som er hovedinstrumentet for ekstrapolation i retning af forsøgsreaktoren, gøres færdig. Når fællesforetagende er afviklet, kan JET-anlægget eventuelt benyttes til at samle viden, der kan være nyttigt for driften af Next Step. Denne aktion omfatter desuden: en ny evaluering af sikkerhedsaspekterne og miljøvirkningerne, en uddybning af undersøgelserne af de socioøkonomiske aspekter, form af teknologiovervågning af de civile nationale forskningsaktiviteter på området intertiindeslutning, formidling af resultater og oplysning til befolkningen. samordning i b) Forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generisk teknologi2 Forskningsarbejdet koncentreres om følgende hovedområder: • Eksisterende anlægs driftssikkerhed, herunder spørgsmål i forbindelse med forlængelse af reaktorers driftssikkerhed, teknologiske aspekter af alvorlige ulykker samt strategier og teknikker til håndtering af situationen under og efter ulykker. • Brændselskredsløbets sikkerhed; en fælles og videnskabeligt funderet fremgangsmåde for forvaltning, bortskaffelse og minimering af affald. • Strålingsbeskyttelse med særlig vægt på forståelsen og opfattelsen af risikoen ved ioniserende af nukleare lavdosisstråling og håndtering især virkningerne af stråling, herunder katastrofesituationer og genopretning af forurenede miljøer. • Undersøgelser vedrørende nye nukleare anlæg, avancerede og mere ydedygtige brændsler, nye systemer og principper med det dobbelte sigte at forbedre sikkerheden i hele den nukleare kredsløb og at øge industriens konkurrenceevne, navnlig på udenlandske markeder. Disse undersøgelser omfatter sikkerhedsanalyse, analyse af virkninger for mennesker og miljø og analyse af de teknologisk og økonomisk mest lovende fremgangsmåder med sigte på bæredygtig udvikling. • Udvikling af teknologier og metoder til kontrol med nukleart materiale med henblik på de nye udfordringer: udviklingen i brændselskredsløbet, den kraftige udvidelse af lagrene af fissile materialer efter nedrustningen, de øgede forpligtelser i medfør af nye internationale aftaler, den ulovlige handel med fissile materialer. Disse forskningsaktiviteter supplerer, på området for kerneenergi, forskning og udvikling af generisk teknologi under det tematiske program "Fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst", der ingår i forslaget til det femte rammeprogram under EF-traktaten 54 • Stimulering af samarbejdet med landene i Øst- og Centraleuropa og de stater, der er udgået af det tidligere Sovjetunionen: udvikling af særlige forskningsaktiviteter inden for det internationale samarbejde for at forbedre kernereaktorernes sikkerhed, affaldsforvaltningen i disse lande, strålingsbeskyttelsen og kontrollen med fissile materialer; udvikling af aktiviteter for samordning og internationalt samarbejde inden for rammeprogrammet. Euratom kan afsætte midler til at finansiere denne deltagelse efter bestemmelser, der skal vedtages i beslutningen om særprogrammet. c) Støtte til forskningsinfrastruktur Her sigtes der mod optimal udnyttelse på fællesskabsplan af forsøgsanlæg til kerneenergiforskning, især de anlæg, der spiller en vigtig rolle for denne energiforms sikkerhed og konkurrenceevne. 55 BILAG III BETINGELSER FOR FINANSIERINGSBIDRAG FRA EURATOM til aktiviteter for Det Europæiske Atomenergifællesskab bidrager økonomisk forskning, herunder demonstration, og undervisning (FDU), i det følgende benævnt "indirekte FDU-aktioner", som gennemføres i henhold til et af programmer for iværksættelse af rammeprogrammet. Desuden gennemfører Fællesskabet selv aktiviteter for forskning, herunder demonstration, og undervisning, i det følgende benævnt "direkte FDU-aktioner". qa a2 Nøgleaktionen, forskningsaktiviteterne og aktiviteterne for udvikling af generiske teknologier, støtten til forskningsinfrastruktur samt de aktiviteter, der gennemføres under de tværgående temaer, som beskrevet i bilag II, iværksættes gennem indirekte FDU-aktioner og direkte FDU-aktioner. 1. Indirekte FDU-aktioner De indirekte FDU-aktioner omfatter fem kategorier: aktioner med omkostningsdeling, uddannelsesstipendier, støtte til net, samordnede aktioner og ledsageforanstaltninger. til gennemførelse af Aktioner med omkostningsdeling er hovedinstrumentet programmerne. Euratom bidrager til disse aktioner med følgende støttesatser: a) Aktioner med omkostningsdeling: Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter, demonstrationsprojekter og integrerede projekter Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter er projekter, der kan frembringe ny viden, som kan være nyttig, dels i forbindelse med udformning af nye produkter, processer eller tjenester eller væsentlig forbedring af eksisterende, dels til at imødekomme samfundsmæssige behov. Finansieringstilskuddet beløber sig principielt til 50% af de støtteberettigede omkostninger. Hvor der er tale om organisationer, der ikke anvender et formålsbestemt budgetregnskab, dækkes de støtteberettigede ekstraudgifter, som forskningen medfører dog 100%. Demonstrationsprojekter er projekter, hvis formål er at påvise teknologiernes tekniske levedygtighed, idet markedsføringen i den øjeblikkelige situation. Finansieringstilskuddet beløber sig til 35% af de støtteberettigede omkostninger. ikke kan gennemføres Integrerede projekter både omfatter en forsknings- og teknologudviklingsdel og en demonstrationsdel. Finansieringstilskuddet beløber sig til det vejede gennemsnit af de satser, der gælder for hver af de to dele. 56 Støtte for at lette adgangen til forskningsinfrastruktur Der ydes støtte til eksisterende forskningsinfrastrukturcr for at gøre det lettere her at modtage forskerhold fra Euratom, så disse kan få de bedst mulige vilkår for deres forskningsarbej de. Euratom bidrager til den bedst mulige udnyttelse af infrastrukturen med 100% af de støtteberettigede ekstraudgifter, der opstår ved at modtage forskerhold fra Euratom og stille anlægget til rådighed. b) Uddannelsesstipendier Fællesskabssystemet af Marie Curie-stipendier til støtte for forskeruddannelse og forskermobilitet omfatter flere kategorier: stipendier til unge forskere med dokumenteret erfaring, forskere med henblik på et til unge uddannelsesophold i en virksomhed og udviklingsstipendier. stipendier Som stipendier til unge forskere med dokumenteret forskningserfaring modtager stipendiaterne et beløb, der udelukkende skal dække deres leveomkostninger, herunder udgifter til en passende social sikring. Desuden modtager de et beløb, der skal dække deres flytteomkostninger. I forbindelse med samarbejdet med tredjelande giver stipendieordningen mulighed for at tilbyde unge forskere fra tredjelande mulighed for et ophold i EF-laboratorier. Euratom kan finansiere op til 100% af de støtteberettigede udgifter til stipendiet og yde et bidrag til de støtteberettigede udgifter for den institution, der modtager stipendiaten, når institutionen ligger i EU. c) Støtte til net De tematiske net samler fabrikanter, brugere, universiteter, forskningscentre og organisationer for innovationsformidling eller -overførsel omkring et fælles teknisk videnskabeligt mål for at lette integration og overførsel af viden, samarbejde mellem forskere og forskningsbrugere, for at sikre en bedre hensyntagen til markedets behov og for at gøre den videnskabelige og teknologiske ekspertise mere dynamisk. Euratom kan finansiere op til 100% af de støtteberettigede ekstraomkostninger ved samordning og iværksættelse af tematiske net. Nettene for forskeruddannelse etableres på avancerede eller nye forskningsområder og forskerne vælger frit, hvilke emner de skal omfatte. De sigter hovedsagelig mod uddannelse af unge forskere, som er på vej mod eller har taget ph. d. -graden. Euratom kan finansiere op til 100% af de støtteberettigede ekstraomkostninger, der er forbundet med etablering og vedligeholdelse af nettet. d) Samordnede aktioner: Samordnede aktioner går ud på at samordne nationale FTU-projekter, der i forvejen er finansieret, for at udveksle erfaringer, forstærke den forskningsindsats, der gøres 57 forskellige steder, for at nå op på en kritisk masse, formidle resultater og gøre brugere opmærksomme på dem. Euratom kan finansiere på op til 100% af de støtteberettigede ekstraomkostninger, der er forbundet med samordningen. e) Ledsageforanstaltninger: Ledsageforanstaltninger bidrager til gennemførelsen af særprogrammer eller forberedelsen af kommende aktioner med det sigte at nå eller fastlægge de strategiske mål. I øvrigt sigter de mod at forberede eller understøtte andre indirekte aktioner. Foranstaltninger, hvis formål er at bringe produkter, processer eller tjenester i handelen, at gennemføre marketingaktiviteter eller salgsfremstød, kommer ikke i betragtning. Euratom kan finansiere op til 100% af de støtteberettigede udgifter ved foranstaltningerne. I beslutningerne om særprogrammer til gennemførelse af det femte rammeprogram kan ovenstående satser for Euratom-finansieringen kun fraviges i særlige, behørigt begrundede tilfælde for den pågældende aktion, især tilfælde, som falder ind under punkt 3. I disse beslutninger kan de ovenfor beskrevne indirekte FDU-aktioner dog præciseres, supplers eller underkastes yderligere betingelser eller begrænsninger. Øvrige nærmere bestemmelser om virksomheder, forskningscentre og universiteter til indirekte FDU-aktioner fastsættes af Rådet i de finansieringsregler, der vedtages i medfør af traktatens artikel 7. finansieringsbidrag fra 2. Direkte FDU-aktioner De direkte FDU-aktioner, som skal gennemføres af Det Fælles Forskningscenter (FFC) omfatter institutionelle forskningsaktiviteter og institutionelle aktiviteter til videnskabelig og teknisk støtte. Institutionelle forskningsaktiviteter er aktiviteter, som FFC's kompetence eller anlæg giver denne centeret særlige eller ligefrem unikke muligheder for at udføre i Euratom, og som bidrager til gennemførelsen af Euratoms FDU-politik. Institutionelle aktiviteter til videnskabelig og teknisk støtte er aktiviteter, som er nødvendige for udformningen og gennemførelsen af fællesskabspolitikker og for Kommissionens traktatmæssige opgaver, som skal udføres af en neutral instans som FFC. Euratom finansierer normalt udgifterne til direkte FDU-aktioner 100%. 3. Andre aktioner De nærmere regler for Fællesskabets deltagelse i fællesforetagendet JET, i ITER- aktiviteterne, i associeringskontrakteme og i visse opgaver, som kun kan udføres af industrien, fastlægges i de respektive forsknings- og undervisningsprogrammer. 58 ISSN 0254-1459 KOM(97) 142 endelig udg. DOKUMENTER DA 12 15 16 Katalognummer : CB-CO-97-146-DA-C ISBN 92-78-18305-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 9\