title: Rozhodnutie Komisie z 11. apríla 1997, ktorým sa menia a dopĺňajú rozhodnutia 95/160/ES, 95/161/ES a 95/168/ES týkajúce sa metód mikrobiologického testovaniaText s významom pre EHP

text: 58 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 21 31997D0278 26. 4. 1997 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 110/77 ROZHODNUTIE KOMISIE z 11. apríla 1997, ktorým sa menia a dopĺňajú rozhodnutia 95/160/ES, 95/161/ES a 95/168/ES týkajúce sa metód mikrobiologického testovania (Text s významom pre EHP) (97/278/ES) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady 90/539/EHS z 15. októbra sa spravuje 1990 o veterinárnych podmienkach, ktorými obchodovanie v rámci z tretích krajín (1), naposledy spoločenstva zmenenú a doplnenú Aktom o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska, najmä na jeho článok 9 písm. a) bod 2 a písm. b) bod 2, s hydinou a násadovými vajciami a ich dovoz so zreteľom na smernicu Rady 92/118/EHS zo 17. decembra 1992 stanovujúca požiadavky na zdravie zvierat a ľudí, riadiace obchod v spoločenstve a dovozy výrobkov do spolo- čenstva, ktoré nepodliehajú daným požiadavkám stanoveným v špecifických pravidlách spoločenstva uvedených v prílohe A (1) k smernici 89/662/EHS, a vzhľadom na patogény, k smernici 90/425/EHS (2), naposledy zmenenej a doplnenej smernicou 96/90/ES (3), najmä na jej prílohu II, kapitola 2, prvá zarážka, keďže rozhodnutie Komisie 95/160/ES z 21. apríla 1995, ktorým sa stanovujú doplnkové záruky s ohľadom na salmo- nelu pre zásielky chovnej hydiny a jednodňových kurčiat, ktoré sa majú začleniť do kŕdľov chovnej hydiny alebo do kŕdľov nosnej hydiny, do Fínska a Švédska (4) stanovuje najmä mikro- biologické testovanie pre posudzovanie vzoriek; keďže rozhodnutie Komisie 95/161/ES z 21. apríla 1995, ktorým sa stanovujú doplnkové záruky s ohľadom na salmo- nelu pre zásielky nosníc do Fínska a Švédska (5) stanovuje najmä mikrobiologické testovanie pre posudzovanie vzoriek; keďže rozhodnutie Komisie 95/168/ES z 8. mája 1995, ktorým sa stanovujú doplnkové záruky s ohľadom na salmonelu pre zásielky určitých druhov vajec určených pre ľudskú konzu- máciu do Fínska a Švédska (6) stanovuje najmä mikrobiologické testovanie pre posudzovanie vzoriek; (1) Ú. v. ES L 303, 31. 10. 1990, s. 6. (2) Ú. v. ES L 62, 15. 3. 1993, s. 49. (3) Ú. v. ES L 13, 16. 1. 1997, s. 24. (4) Ú. v. ES L 105, 9. 5. 1995, s. 40. (5) Ú. v. ES L 105, 9. 5. 1995, s. 44. (6) Ú. v. ES L 109, 16. 5. 1995, s. 44. keďže Vedecký veterinárny výbor vo svojej správe z 3. júna 1996 poskytol svoje stanovisko o metódach mikrobiologic- kého testovania, ktoré ponúkajú rovnocenné záruky; keďže je preto vhodné rozhodnutia 95/160/ES, 95/161/ES a 95/168/ES zmeniť a doplniť, aby bolo možné zaviesť použitie mikrobiologickej metódy ponúkajúcej záruky rovno- cennej metódy, ktorá je už určená; keďže metódy opísané v tomto rozhodnutí zohľadňujú stano- visko Vedeckého veterinárneho výboru; keďže opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho veterinárneho výboru, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 V prílohe I rozhodnutia 95/160/ES sa bod 3 nahrádza takto: „3. Mikrobiologický test pre posudzovanie vzoriek — Vyhľadávanie salmonely vo vzorkách pomocou mikrobiologických testov musí prebiehať podľa štandardnej metódy Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu ISO 6579:1993 alebo revidovaných vydaní tohto spôsobu, alebo podľa metódy opísanej Severským výborom pre analýzu potravín (metóda NMKL č. 71, štvrté vydanie, 1991) alebo podľa revidovaných vydaní. — V prípade nezhôd medzi členskými štátmi o výsled- koch analýzy, za referenčnú metódu sa považuje štandardná metóda Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu ISO 6579:1993 alebo revidované vydanie tejto metódy. “ Článok 2 V prílohe I rozhodnutia 95/161/ES sa bod 4 nahrádza takto: 03/zv. 21 SK Úradný vestník Európskej únie 59 „4. Mikrobiologický test pre posudzovanie vzoriek — Vyhľadávanie salmonely vo vzorkách pomocou mikrobiologických testov musí prebiehať podľa štandardnej metódy Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu ISO 6579:1993 alebo revidovaných vydaní tohto spôsobu, alebo podľa metódy opísanej Severským výborom pre analýzu potravín (metóda NMKL č. 71, štvrté vydanie, 1991) alebo podľa revidovaných vydaní. — V prípade nezhôd medzi členskými štátmi o výsled- koch analýzy, za referenčnú metódu sa považuje štandardná metóda Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu ISO 6579:1993 alebo revidované vydanie tejto metódy. “ Článok 3 normalizáciu ISO 6579:1993 alebo revidovaných vydaní tohto spôsobu, alebo podľa metódy opísanej Severským výborom pre analýzu potravín (metóda NMKL č. 71, štvrté vydanie, 1991) alebo podľa revidovaných vydaní. — V prípade nezhôd medzi členskými štátmi o výsled- koch analýzy, za referenčnú metódu sa považuje štandardná metóda Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu ISO 6579:1993 alebo revidované vydanie tejto metódy. “ Článok 4 Toto rozhodnutie je adresované členským štátom. V prílohe I rozhodnutia 95/168/ES sa bod 3 nahrádza takto: V Bruseli 11. apríla 1997 „3. Mikrobiologický test pre posudzovanie vzoriek — Vyhľadávanie salmonely vo vzorkách pomocou mikrobiologických testov musí prebiehať podľa štandardnej metódy Medzinárodnej organizácie pre Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1305/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Veterinærkontrol

eurovoc_concepts:
customs inspection
customs regulations
customs warehouse
free zone
import
third country
veterinary inspection
veterinary legislation

formats: html pdf print

text: 22. 1. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 21/37 vidt ang(cid:229)r tilrettel(cid:230)ggelse af veterin(cid:230)rkontrollen for tredjelandsprodukter, der fłres ind i F(cid:230)llesskabet (KOM(96)0170 › 96/0109(CNS) og 96/0110/(CNS) (1) › (CES 1395/96 › 96/0109 og 96/0110/CNS)), er det som fłlge af oph(cid:230)velsen af direktiv 90/675/E(cid:216)F (2) nłdvendigt at tilpasse ordlyden i de i Kommissionens andet forslag n(cid:230)vnte direktiver for at samordne den med det foresl(cid:229)ede nye direktiv fra R(cid:229)det. Vil Kommissionen foretage en hurtig kodificering af den eksisterende lovgivning for at głre ordlyden mere gennemskuelig og forst(cid:229)elig for brugerne? (1) EFT C 245 af 23. 8. 1996, s. 9. (2) EFT L 373 af 31. 12. 1990, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. maj 1997) For łjeblikket har Kommissionen ingen planer om at kodificere de af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte direktiver. Til geng(cid:230)ld indg(cid:229)r en del af dem (71/118/E(cid:216)F, 91/492/E(cid:216)F, 91/493/E(cid:216)F, 92/45/E(cid:216)F og 92/118/E(cid:216)F) i en generel samarbejdning af de s(cid:229)kaldte vertikale direktiver inden for levnedsmiddelhygiejne med det form(cid:229)l at n(cid:229) frem til sammenh(cid:230)ngende og enklere bestemmelser. Hvad ang(cid:229)r finansieringen af kontrollen vedtog R(cid:229)det den 26. juni 1996 direktiv 96/43/EF om (cid:230)ndring og kodificering af direktiv 85/73/E(cid:216)F (1). (1) EFT L 162 af 1. 7. 1996. (98/C 21/112) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1305/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (11. april 1997) Om: Veterin(cid:230)rkontrol Vil Kommissionen med hensyn til forslag til R(cid:229)dets direktiv om fasts(cid:230)ttelse af principperne for tilrettel(cid:230)ggelse af veterin(cid:230)rkontrollen for tredjelandsprodukter, der fłres ind i F(cid:230)llesskabet, og forslag til R(cid:229)dets direktiv om (cid:230)ndring af direktiv 71/118/E(cid:216)F, 72/462/E(cid:216)F, 85/73/E(cid:216)F, 91/67/E(cid:216)F, 91/492/E(cid:216)F, 91/493/E(cid:216)F, 92/45/E(cid:216)F og 92/118/E(cid:216)F for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r tilrettel(cid:230)ggelse af veterin(cid:230)rkontrollen for tredjelandsprodukter, der fłres ind i F(cid:230)llesskabet (KOM(96)0170 › 96/0109(CNS) og 96/0110/(CNS) (1) › (CES 1395/96 › 96/0109/0110/(CNS)), i direktivets ordlyd głre det klart › dvs. uden at henvise til den specifikke toldlovgivning › hvilke befłjelser der p(cid:229)hviler toldmyndighederne, og hvorledes opgaverne er fordelt mellem sidstn(cid:230)vnte myndigheder og veterin(cid:230)r- myndighederne? Mener Kommissionen, at det er nłdvendigt udtrykkeligt at fasts(cid:230)tte bestemmelser, som forpligter n(cid:230)vnte myndigheder til at samarbejde indbyrdes, og, som fastsat i direktivforslaget, udelukkende at betro de kompetente toldmyndigheder og ikke veterin(cid:230)rmyndighederne tilsynet med frilagre og toldoplag? (1) EFT C 245 af 23. 8. 1996, s. 9. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. juni 1997) Forslagene til R(cid:229)dets direktiv om fasts(cid:230)ttelse af principperne for tilrettel(cid:230)ggelse af veterin(cid:230)rkontrollen for tredjelandsprodukter (1), der fłres ind i F(cid:230)llesskabet, har v(cid:230)ret genstand for indg(cid:229)ende drłftelser i Parlamentet (młdeperioden 17. › 21. februar 1997). I forbindelse hermed har Kommissionen godkendt en r(cid:230)kke (cid:230)ndringer, som Parlamentet havde vedtaget, og som gik ud p(cid:229) at f(cid:229) fastlagt toldmyndighedernes og de veterin(cid:230)re myndigheders respektive ansvarsomr(cid:229)der. Med hensyn til det specifikke spłrgsm(cid:229)l, som det (cid:230)rede medlem har rejst, kan oplyses, at Kommissionen har godkendt en (cid:230)ndring af forslagets artikel 12, stk. 1, s(cid:229)ledes at »toldmyndighederne og de ansvarlige veterin(cid:230)rmyndigheder p(cid:229) gr(cid:230)nsekontrolstedet (skal) tillade, at sendingerne modtages i en frizone, p(cid:229) et frilager eller et toldoplag«. I henhold til artikel 12, stk. 2, skal zonerne og lagrene/oplagene v(cid:230)re under permanent tilsyn af en embedsdyrl(cid:230)ge. Dette stemmer overens med den holdning, Parlamentet har givet udtryk for. (1) KOM(96) 170 endelig udg


title: WRITTEN QUESTION No. 1268/97 by Alessandro DANESIN to the Commission. Cancellation of the contribution for the 1996 Cartoons on the Bay festival

eurovoc_concepts:
Campania
Community budget
EU aid
EU programme
European Commission
cultural event
cultural policy
eligibility criteria
film production
suspension of aid

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1271/97 af Roberta ANGELILLI til Kommissionen. Projekt om opførelse af undergrundsbane C i Rom

eurovoc_concepts:
Latium
administrative transparency
environmental impact
impact study
underground railway
urban construction


title: Résolution sur le rapport de la Commission au Parlement européen et au Conseil sur l'état d'application du système général de reconnaissance des diplômes de l'enseignement supérieur, établi selon l'article 13 de la directive 89/48/ CEE (COM(96)0046 C4-0194/96)

eurovoc_concepts:
application of EU law
free movement of workers
higher education
recognition of diplomas
vocational training


title: WRITTEN QUESTION No. 1290/97 by Bill MILLER to the Commission. Bosman ruling

eurovoc_concepts:
EU national
Monaco
free movement of workers
professional sport
sports body
transfer of businesses


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1262/97 del Franz LINSER a la Comisión. Confirmidad con el Derecho comunitario de determinados impuestos y contribuciones austríacos

eurovoc_concepts:
Austria
Court of Justice of the European Union
EU law - national law
VAT
application of EU law
interpretation of the law
tax
tax harmonisation
tax system


title: Resolution on the Commission's communication on equality of opportunity for people with disabilities (COM(96)0406 C4- 0582/96)

eurovoc_concepts:
disabled person
equal treatment


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1257/97 του Cristiana MUSCARDINI προς την Επ τροπή. Καταστατικό των διδασκόντων στα Ευρωπαϊκά Σχολεία

eurovoc_concepts:
EU body
European convention
European school
appeal to an administrative authority
board of directors
operation of the Institutions
organisation of teaching
ratification of an agreement
staff regulations (EU)
teacher


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1315/97 του Cristiana MUSCARDINI προς την Επ τροπή. Παραβίαση της κοινοτικής νομοθεσίας περί περιβαλλοντικών επιπτώσεων με την εγκατάσταση μονάδας για την προεπεξεργασία και την προσωρινή αποθήκευση βλαβερών τοξικών αποβλήτων στο Campolungo (Ascoli Piceno)

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
European Commission
Marches
environmental impact
impact study
industrial waste
storage of waste
waste management


title: 97/276/CE: Decisión de la Comisión de 11 de abril de 1997 que modifica la Decisión 93/437/CEE por la que se adoptan las condiciones particulares de importación de productos de la pesca originarios de Argentina (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
Argentina
fishery product
health certificate
health control
import
marketing

formats: html pdfa1b print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1287/97 af Anne McINTOSH til Kommissionen. Udviklingen efter Cork-erklæringen om udvikling af landdistrikter

eurovoc_concepts:
common agricultural policy
economic and social cohesion
market research
principle of subsidiarity
reform of the CAP
rural development

text: 22. 1. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 21/35 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (12. juni 1997) Artikel 2 i lov 2465/1997 fra det gr(cid:230)ske ministerium for transport og kommunikation (Den Gr(cid:230)ske Lovtidende nr. 28 af 26. februar 1997, s. 415), som det (cid:230)rede medlem henviser til, synes yderligere at sk(cid:230)rpe de indskr(cid:230)nkninger, der tidligere er vedtaget af de gr(cid:230)ske myndigheder, for markedsfłring af visse lastbiler, der tidligere har v(cid:230)ret indregistreret i en anden medlemsstat. Der er s(cid:230)rlig tale om artikel 1, stk. 5, 6 og 7 i lov 2052/1992 (som (cid:230)ndret) og om ministeriel beslutning nr. 12792/958. Kommissionen har indledt den i EF-traktaten fastsatte overtr(cid:230)delsesprocedure over for de p(cid:229)g(cid:230)ldende bestemmelser, da de kan udgłre en foranstaltning, der har samme virkning som de kvantitative restriktioner, der er i strid med EF-traktatens artikel 30 og 36. De gr(cid:230)ske myndigheders svar er til vurdering. (98/C 21/108) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1279/97 af Ulla Sandb(cid:230)k (I-EDN) til R(cid:229)det (10. april 1997) Om: Gennemfłrelsesbestemmelser og regeringskonferencen Er der mulighed for, at traktat(cid:230)ndringer i forbindelse med regeringskonferencen vil f(cid:229) betydning for de formuleringer, der foreligger i dag vedrłrende gennemfłrelsesbestemmelser, hvad ang(cid:229)r rejse- og opholdsbe- gr(cid:230)nsninger inden for F(cid:230)llesskabet for statsborgere i medlemslandene? Vil de nuv(cid:230)rende opholdsdirektiver i s(cid:229) fald automatisk blive oph(cid:230)vet, eller i ben(cid:230)gtende fald vil EU-Domstolen kunne głre bestemmelserne direkte anvendelige og dermed oph(cid:230)ve gennemfłrelsesdirektiver- ne? Svar (6. august 1997) R(cid:229)det er ikke i stand til at besvare det (cid:230)rede parlamentsmedlems spłrgsm(cid:229)l vedrłrende forlłbet af regeringskonferencen, da denne ikke hłrer under R(cid:229)dets kompetence. (98/C 21/109) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1287/97 af Anne McIntosh (PPE) til Kommissionen (11. april 1997) Om: Udviklingen efter Cork-erkl(cid:230)ringen om udvikling af landdistrikter Kan Kommissionen under henvisning til den europ(cid:230)iske konference om udvikling af landdistrikter i november 1996 oplyse, hvilke fremskridt der er gjort i retning af at udforme et program, der l(cid:230)gger v(cid:230)gt p(cid:229) en b(cid:230)redygtig udvikling af landdistrikterne og opfylder de m(cid:229)ls(cid:230)tninger, der blev opstillet i Cork? Det vil blive nłdvendigt at tilpasse den f(cid:230)lles landbrugspolitik og landbrugssektoren, hvis dette program for udvikling af landdistrikterne skal gennemfłres. Vil Kommissionen derfor bekr(cid:230)fte, at udviklingsprogrammet vil blive indfłrt som en del af dens reform af den f(cid:230)lles landbrugspolitik, og at subsidiaritetsprincippet og nłdvendigheden af at bevare og forbedre landmiljłet vil blive respekteret? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. juni 1997) Som det blev fastsl(cid:229)et p(cid:229) konferencen i Cork, skal politikken for udvikling af landdistrikterne v(cid:230)re integreret, b(cid:230)redygtig, sammenh(cid:230)ngende og effektiv. Den skal v(cid:230)re enkel og gennemsigtig og tage hensyn til de forskelligartede landskabstyper og aktiviteter i landdistrikterne. Kommissionen mener endvidere, at politikken til udvikling af landdistrikterne skal medvirke til at fremme b(cid:229)de den samfundsłkonomiske samhłrighed i F(cid:230)llesskabet og de nłdvendige tilpasninger af den f(cid:230)lles landbrugspolitik, som p(cid:229) lang sigt vil f(cid:229) indflydelse p(cid:229) landbrugsproduktionen


title: WRITTEN QUESTION No. 1294/97 by Bill MILLER to the Commission. EU employment conditions

eurovoc_concepts:
Andorra
Channel Islands
EU national
Holy See
Isle of Man
Monaco
San Marino
free movement of persons
free movement of workers
work permit


title: Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen toiminta 1994-1996 - Komission kertomus Euroopan parlamentille ja Euroopan unionin neuvostolle, annettu tiedoksi myös talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, neuvoston 8 päivänä helmikuuta 1993 annetun asetuksen (ETY) N:o 302/93 18 artiklan mukaisesti

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO * -A- Bryssel, 11. 04. 1997 KOM(97) 146 lopull. Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen toiminta 1994-1996 Neuvoston 8 päivänä helmikuuta 1993 annetun asetuksen (ETY) N:o 302/93 18 artiklan mukaisesti Komission kertomus Euroopan parlamentille ja Euroopan unionin neuvostolle, annettu tiedoksi myös talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle (A) Johdanto Sisällysluettelo (B) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 302/93 avaintekijät (C) Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen kolmen ensimmäisen vuoden toiminnan kartoitus ja erittely (D) Seurantakeskuksen toiminnan arviointi ajanjaksolla 1994-1996 (E) Loppuhuomautukset 3 6 7 11 16 2/18 (A) JOHDANTO Seurantakeskuksen perustamisasetuksen dynaaminen toimintatapa 1. 2. toimittaa Euroopan parlamentille Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskusta koskevassa perusasetuksessa säädetään, että kolmantena vuonna asetuksen voimaantulosta komissio ja neuvostolle kertomuksen seurantakeskuksen työstä, johon liitetään tarvittaessa sen tehtävien mukauttamista tai laajentamista koskevia ehdotuksia, erityisesti yhteisön toimivallan kehityksen perusteella. Komission mielestä tämän seurantakeskuksen toimintaa koskevan kertomuksen tavoitteena tulee olla keskukselta odotettujen tulosten hahmottelu tuleville vuosille Euroopan unionin keskipitkän ja pitkän aikavälin tarpeiden valossa. Tämä perusasetuksen mukainen menettelytapa heijastaa huumausaineiden vastaisen yhteisen strategian kehitystä sen alusta lähtien. Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskusta koskeva asetus hyväksyttiin ajankohtana, jolloin yhteisön toimivalta huumausaineasioissa oli alakohtaista tai puutteellista. Perustamissopimukseen sen jälkeen tehtyjen muutosten luonne ja laajuus ja tältä pohjalta kehitetty toiminta antavat sitäkin suuremmalla syyllä aiheen kertomukseen, jonka komissio tänään esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle huumausaineiden väärinkäytön eurooppalaiselle yhteiskunnalle muodostaman yhä kasvavan uhan edessä. Tämän vuoksi kannattaa säilyttää yhteys Euroopan unionin vuosien 1995-1999 kokonaissuunnitelman tavoitteiden toteuttamisen ja tämän kertomuksen tavoitteen välillä, joka on seurantakeskuksen vuosien 1996/1997 jälkeisen ajanjakson toimintatavoitteiden pidentäminen tuleville vuosille. Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus: uusi väline Euroopan huumausaineiden torjunnan edistymisessä 3. 80-luvun puolivälin ja 90-luvun alun välisenä aikana Euroopan talousyhteisö ja sen jäsenvaltiot kiinnittivät yhä kasvavaa huomiota lisääntyneen yhteensovittamisen näkymiin huumausaineiden torjunnan alalla, jonka Euroopan unionista tehty sopimus teki pakolliseksi. 1 päivästä marraskuuta 1993 voimassa olleet uudet toimielimiä toiminnalliset puitteet merkitsevät perustavanlaatuista muutosta koskevat ja aikaisempaan tilanteeseen. Huumausaineiden väärinkäytön ennaltaehkäisy on lisätty EY:n perustamissopimukseen Euroopan yhteisön yleisen kansanterveyspolitiikan yhdeksi painopistealueeksi. Huumausaineiden väärinkäytön torjuminen on lisätty niihin aiheisiin, joiden osalta Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa säädetään yhteistyöstä oikeus- sopimuksessa mahdollistetaan kyseiset alat kattavan yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan määrittely ja toteuttaminen, mukaan lukien huumausaineiden torjunta. Uudet puitteet 1995-1999 Euroopan toimintasuunnitelman monialaiselle ja -tieteiselle toimintatavalle, jonka Cannesin Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1995 pyytäen sen suuntaviivat käytännössä Näin seurantakeskusta kehotetaan ottamaan vähitellen sille kuuluva tehtävä sitä mukaa kuin sen tehtävän toteutus edistyy. Joulukuussa 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto laski perustan suunnitelman täsmälliseksi ja yksityiskohtaiseksi toteuttamiseksi useimmilla sen kattamista aloista toteuttamalla toimenpiteitä, jotka kuuluvat yhteisön ja unionin toimivaltaan sekä ottaen huomioon alalla. Samanaikaisesti toteuttamaan sisäasioiden tarjoavat perustan vuosien unionin ja 3/18 seurantakeskuksen tehtävät. Joulukuussa 1996 kokoontuneelle Dublinin Eurooppa- neuvostolle esitettiin seurantakeskuksen yksityiskohtainen toimintaohjelma, jossa toimintaa vuonna 1996 ja kartoitettiin sen tarkasteltiin Euroopan unionin keskipitkän aikavälin toiminnan painopistealueet vuodeksi 1997 valtion- ja hallitusten päämiehet vahvistivat sitoutumisensa Euroopan unionin kehittämiseen vapauden, turvallisuuden ja oikeudenmukaisuuden alueena käyttämällä johdonmukaisesti kaikkia unionin välineitä. tärkeimmät kehityssuunnat. Hyväksyessään Kehittyvä suunnittelu työmenetelmänä 4. Seurantakeskukselle annettujen tehtävien ytimenä ovat vaatimukset täsmällisten tavoitteiden määrittelemiseksi ja oikeiden keinojen käyttö niiden saavuttamiseksi suunnitellussa määräajassa. Seurantakeskuksen toimintatavan on oltava asteittainen, ja sen toimintojen on oltava yhteydessä keskenään sitä mukaa kuin se saavuttaa sen toiminnalle ensisijaisilla painopistealueilla asetetut tavoitteet1. Keskuksen kolmen ensimmäisen toimintavuoden aikana etusija oli perusasetuksen mukaisesti annettava ensimmäiselle määritellyistä aloista: huumausaineiden kysynnälle ja kysynnän vähentämiselle. 5. Ohjelmallisen toimintatavan mukaisesti asetuksessa (ETY) N:o 302/93 määritellään keinot, joita sekä jäsenvaltioiden että seurantakeskuksen on käytettävä etenkin REITOXin - huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskevan eurooppalaisen työhön hyödyllisesti vaikuttavien tietoverkon sijoittuu kansallisten seurantakeskuksen monivuotisen koskee Sama sopimussuhteiden ja varoja myönnetään vastaavasti. ja määrääminen puitteisiin. luomista erityiskeskusten kanssa, - avulla. Seurantakeskuksen tunnistaminen ohjelman erityiskeskusten Uudet näköalat: seurantakeskuksen seuraava toimintakausi 1998-2000 6. Kiinnitettyään vuoden kolmen erityistä ensimmäisen huomiota aikana huumausaineiden kysyntään ja kysynnän vähentämiseen, kuten asetuksessa nimenomaisesti säädettiin, mutta myös politiikkoihin ja strategioihin, seurantakeskus voisi seuraavan, vuosia 1998-2000 koskevan kolmivuotisohjelman puitteissa laajentaa toiminta-alaansa muille säädetyille ensisijaisille aloille. Tietenkin on huolehdittava siitä, että jos seurantakeskukselle annetaan uusi haaste, on säilytettävä tehty ensimmäisellä tasapaino sen tai vielä toimintakaudella, varmistamalla viivytyksettä ensin täydennettävien tulosten täysi hyödyntäminen. ja niiden aloitteiden välillä, saavutettujen joita on Seurantakeskuksen toiminnan ensisijaiset painopistealueet on määritelty perusasetuksella seuraavasti: (1) huumausaineiden kysyntä ja kysynnän vähentäminen. (2) kansalliset ja yhteisön strategiat ja politiikat (erityisesti politiikat, toimintasuunnitelmat, lait. kansainväliset, kahdenväliset ja yhteisön toimet ja sopimukset); (3) kansainvälinen yhteistyö ja tarjonnan geopolitiikka (erityisesti yhteistyöohjelmat, tuottavia maita ja kauttakuljetusmaita koskevat tiedot); (4) huumausaineiden, psykotrooppisten aineiden ja huumausaineiden valmistuksessa käytettävien aineiden kaupan valvonta, sellaisena kuin siitä on säädetty asiaa koskevissa, olemassa tai tekeillä olevissa kansainvälisissä yleissopimuksissa ja yhteisön säädöksissä; (5) huumausaineilmiön seuraukset niitä tuottaville. kuluttaville ja kauttakuljetustnaille, perustamissopimukseen sisältyvillä aloilla, mukaan lukien rahanpesu, sellaisena kuin siitä on säädetty asiaa koskevissa, olemassa tai tekeillä olevissa yhteisön säädöksissä. 4/18 jotka vaikuttavat tehtäviin valintoihin, on toimintojen Arviointiperusteisiin, kehittämisessä talousarviota koskeva kurinalaisuus, joka vaikuttaa vastakin yhteisön ja siis seurantakeskuksen talouteen. Euroopan unionin vuoksi seurantakeskuksen tuen rahoitusohjelma pysyy tiukkana. Tämän vuoksi keskuksen toimia on kehitettävä tasapainoisesti ja niiden on keskityttävä ensisijaisiin aloihin. vaikuttavien pysyvien seurantakeskuksen velvoitteiden talouteen lisätä syytä 5/18 NEUVOSTON ASETUKSEN (ETY) N:o 302/93 AVAINTEKIJÄT (B) 1. Muiden yhdeksän toiminnassa olevan keskuksen tapaan Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus on julkisoikeudellinen laitos, jolla on oikeushenkilöllisyys. Oikeushenkilöllisyyttä ei ole määrätty perustamissopimuksissa, vaan se on luotu yhteisön toissijaisen oikeuden säädöksellä sen perustamiskirjassa täsmennetyn erityistehtävän täyttämiseksi2. Seurantakeskuksen perustavoite 2. tavoitteena on Seurantakeskuksen toimittaa yhteisölle ja sen jäsenvaltioille luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja eurooppalaisella tasolla puolueettomia, huumausaineiden ja niiden väärinkäytön ilmiöstä ja niiden seurauksista sellaisen kokonaiskuvan muodostamiseksi ilmiöstä, joka on hyödyksi päätöksenteossa tai tai huumausaineiden yhteisötasolla. toimista päätettäessä kansallisella torjunnan tasolla Keskuksen toiminnan päänäkökohdat 3. Edellä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi seurantakeskuksen tehtäväksi annettiin ensisijaisesti kerätä ja määrittää eri lähteistä peräisin olevia tietoja edistäen samalla tietojenvaihtoa toimijoiden välillä, jotka osallistuvat huumausaineiden vastaiseen toimintaan. Toiseksi seurantakeskuksen tehtävänä on tietojen vertailumenetelmien parantaminen etenkin laatimalla osoittimia ja yhteisiä vaatimuksia, jotka eivät ole sitovia, mutta joiden noudattamista seurantakeskus voi suositella yhtenäisempien ja yhteisössä. Kolmanneksi mittausmenetelmien käyttämiseksi seurantakeskuksen on tuotava yhteisön ja sen jäsenvaltioiden saataville tuottamansa tilasta. tiedot etenkin Neljänneksi ja kansainvälisten toimielinten ja järjestöjen sekä kolmansien maiden kanssa edistämällä osaltaan kansallisten ja yhteisön toimien parempaa yhteensovittamista omilla toimialoillaan. julkaisemalla vuosikertomuksen huumausaineilmiön tehtävä yhteistyötä eurooppalaisten seurantakeskuksen on jäsenvaltioissa 4. Seurantakeskuksen päätyöväline tehtäviensä täyttämiseksi on Huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskeva eurooppalainen tietoyerkko (REITOX): REITOX on huumausainealan tietojen ja asiakirjojen keräämisen ja vaihdon perusrakenne, joka käyttää hyväkseen henkilöverkostoa ja erillistä tietojenkäsittelyjärjestelmää. Eri keskusten luomiseen on erilaisia syitä. Ne riippuvat erilaisista perusteista, jotka vastaavat joihinkin yleisiin tärkeinä pideltyihin asioihin: yhteisön toimintojen hajauttamistarpeeseen, niille annettujen tehtävien näkyvyyden lisäiimiscen selvittämällä järjestöjen tehtävät niille itselleen sekä tarpeeseen kehittää asiantuntemusta joillakin tieteellisillä ja teknisillä aloilla 6/18 (C) EUROOPAN HUUMAUSAINEIDEN JA NIIDEN VÄÄRINKÄYTÖN SEURANTAKESKUKSEN KOLMEN ENSIMMÄISEN VUODEN TOIMINNAN KARTOITUS JA ERITTELY Seurantakeskuksen perustaminen 1. Vuoden 1994 muodostaman siirtymäkauden jälkeen, joka käytettiin hallinnon perusosa tekijöiden (johtaja, hallintoneuvosto jne. ) luomiseen, vuosi 1995 oli kokeiluvuosi, jolloin aloitettiin seurantakeskukselle uskotut tehtävät. Silloin otettiin käyttöön fyysinen infrastruktuuri, henkilöstö). Tuona vuonna määriteltiin seurantakeskuksen tehtävät ja vastaavat työmenetelmät. Ne otettiin käyttöön vuoden 1995 lopulla marraskuussa tapahtuneen vuosien 1995-1996 toimintaohjelman hyväksymisen jälkeen3. toiminnan aloittamiseksi tarpeelliset keinot (toimipaikan Seurantakeskuksen hallinnollinen organisaatio4 2. ja toimielintä: Seurantakeskuksen organisaatiota johtamaan on nimitetty kaksi tiedekomitea5. Hallintoneuvostolle kuuluu päätösvalta. hallintoneuvosto Tiedekomitea on luonteeltaan neuvoa-antava ja avustaa hallintoneuvostoa antamalla lausuntoja ja suosituksia. Hallintoneuvoston päätehtäviin vuosina 1994-1996 kuuluu seurantakeskuksen ohjelmien (ensimmäinen kolmivuotinen työohjelma 1995-1997 ja siihen kuuluvat vuosien 1995 ja 1996 työohjelmat), vuosibudjettien sekä keskuksen toimintaa koskevien yleisten vuosikertomusten hyväksyminen. Tiedekomitean tehtäväksi annettiin lausunnon antaminen työohjelmien sisältöön liittyvistä tieteellisistä kysymyksistä. Tarkasteltavaan ajanjaksoon kuuluivat seuraavat vaiheet: a) Sijoittautuminen Lissaboniin Lissabonin toimipaikan tilat vihittiin 26. 9. 1995 muiden muassa Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunnan puheenjohtajan Antonio Vitorinon ja Euroopan komission jäsenen Anita Gradinin läsnäollessa. b) Työryhmän muodostaminen Seurantakeskuksen työryhmän muodostaminen vaati aikaa. Hallintoneuvoston heinäkuussa 1994 viiden vuoden toimikaudeksi nimittämä johtaja astui virkaansa tammikuun puolivälissä 1995. e) Henkilöstö Henkilöstön määrä vuoden 1995 alussa oli 14 henkeä ja saman vuoden lopussa yhteensä 17 henkeä, kun talousarvioon otetut virat, joita henkilöstösäännöt koskevat, nousivat kolmen uuden jäsenvaltion liittymisen johdosta 21:een. Vuoden 1996 lopussa seurantakeskuksessa oli kaikilla ura-alueilla yhteensä noin kolmekymmentä työntekijää. Virkaanastuminen tapahtui seuraavasti: - 15. 1. 95: johtaja +• 1 ura-alueen A virkamies - helmikuu 95: hallintoneuvosto myönsi 14 virkaa - 1. 3. 95: 5 virkaa täytettiin (nopeita toimielinten välisiä rekrytointeja, hallinnollisia tehtäviä) - kesäkuu 95: hallintoneuvosto hyväksyi 7 lisäpaikkaa (toimielinten välinen rekrytointi, vuoden 1996 alku) - vuoden 1995 neljäs neljännes: tiedemiesten saapuminen (Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaisemisen jälkeen ' valinta ^ vähintään 6 kuukautta) - vuoden 1996 loppu: hallintoneuvosto myönsi 30 virkaa, jotka täytettiin. Huolimatta kokonsa ja tehtäviensä erilaisuudesta yhteisön hajautetuilla keskuksilla on yleensä seuraavan kaavan mukainen perusrakenne: -jäsenvaltioiden ja komission edustajista ja toisinaan Euroopan parlamentin nimeämistä henkilöistä koostuva hallintoneuvosto - toiminnanjohtaja, joka on keskuksen laillinen edustaja - tiedekomitea, joka koostuu kyseisellä alalla erityisen ansioituneista asiantuntijoista - sisäisestä tarkastuksesta vastaa komission varainhoidon valvoja tai komission nimittämä varainhoidon valvoja - ulkoisesta tarkastuksesta vastaa Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin. Lisäksi keskuksen työjärjestyksen mukaisesti otettiin käyttöön ylimääräinen toimielin, johtokunta. Se koostuu hallintoneuvoston puheenjohtajasta ja varapuheenjohtajasta sekä komission edustajasta. Johtokunta huolehtii juoksevien päätösten teosta hallintoneuvoston kokousten välillä ja valmistelee hallintoneuvoston päätökset. Johtokunta aloitti säännöllisen toimintansa vuonna 1996. Samanaikaisesti perustettiin seurantakeskuksen hankintoja ja sopimuksia käsittelevä komitea, jonka kokoonpano on sama kuin johtokunnalla. Siihen kuuluu nykyään myös keskuksen hallinnollisen osaston päällikkö. 7/18 Seurantakeskuksen rahoitus 3. Ensimmäisen kokonaisen varainhoitovuoden (1995) talousarvio oli 5 350 000 ecua. Talousarvio kattoi seurantakeskuksen hallinnollisen järjestämisen, perusedellytysten luomisen sekä operatiivisten toimien aloituksen ja alkuvaiheet6. Vuonna 1996 talousarvion loppusumma nousi 6 008 000 miljoonaan ecuun7 mukaan lukien yhteisön 168 000 ecun erityistuki, joka myönnettiin huumausaineiden käyttöön liittyvää pikkurikollisuutta koskevalle pilottitutkimushankkeelle. Vuonna 1997 varat ja menot kasvavat suhteellisesti vähemmän8. Lisäksi yhteisön talouteen ja siis seurantakeskukseen vaikuttavien budjetti velvoitteiden vuoksi seurantakeskuksen talousarvion huomattava kasvu vuosina 1997-1998 ei ole mahdollista. toiminnan Ensimmäinen kolmivuotisohjelma 1995-1997 1. Ensisijaiset aiheet Huumausaineiden kysynnälle ja kysynnän vähentämiselle annetun etusijan vuoksi ensimmäinen kolmivuotisohjelma 1995-1997, vuosien 1995 ja 1996 vuosiohjelmat sekä vuosien 1995-1996 toimintaohjelma omistettiin näille aiheille. Tämän vuoksi erityishuomiota sanoen huumausaineongelman vaikutuksen, laajuuden ja kehityssuuntien tutkimukseen sekä kysynnän vähentämisen välineiden erittelyyn. epidemiologian kiinnitettiin alaan, toisin johtuvat luomista ensisijaiset analyysien toimielinten työohjelmasta toimivaltaisten joilla voidaan taata käytettyjen tehtävät koskivat 2. Ensisijaiset tehtävät Vuoden 1995 (a) avainindikaattorien ja oleellisten tietojen tunnistamista, (b) sellaisten menetelmien tunnistamista, (c) laatu, yhteistyösuhteiden ja kansainvälisten yksikköjen kanssa, (d) yhteistyösuhteiden luomista tärkeimpien tutkimusryhmien ja -keskusten kanssa. Vuoden 1996 työohjelmassa jatkettiin ja kehitettiin vuoden 1995 ohjelmaa ja annettiin enemmän painoa seuraaville toiminta-aloille: (a) huumausaineiden kysynnän vähentäminen (b) kysynnän vähentämistä ja epidemiologiaa koskevan tiedon tietojenkeruutavoitteen järjestäminen ja vakiinnuttaminen, (d) ensimmäisen Euroopan huumausaineilmiötä koskevan vuosikertomuksen (1995) rakenteen luominen. Vuosien 1995-1996 toimintaohjelman tavoitteena oli panna kaksi ensimmäistä vuosiohjelmaa täytäntöön keskittämällä toiminta vuosiohjelman kattamaan kahteen tärkeään aineelliseen kohtaan9. (c) REITOXin selventäminen pääerojen Ensimmäisenä varainhoitovuonna keskus käytti vähän alle kaksi kolmannesta varoistaan toimintamenoihin, noin 20° o henkilöstömenoihin ja loput muihin toimintamenoihin. Seurantakeskus käytti noin 43°o talousarviostaan toimintamenoihin, vähän alle 40°o henkilöstömenoihin ja loput muihin toimintamenoihin. Kuitenkin jos tarkastellaan tieteelliseen henkilöstöön liittyviä menoja käylännössä toimintamenoina erottaen ne näin hallintohenkilöstöön liittyvistä menoista, toimintamenot ovat lähes 60°«. Lisäksi talousarvioon otettiin pieni noin 0,3 prosentin varaus odottamattomia menoja varten. Noin 2/3 henkilökunnasta on tieteellisiä ja teknistä, loisin sanoen suoraan toiminnallisia (REITOX-ohjelmien ja seurantakeskuksen yhteensovittaminen ja järjestäminen). Vuoden 1997 talousarvio on 6,3 miljoonaa eeua. Tästä määrästä budjettivallan käyttäjä otti varaukseen 1. 3 miljoonaa ecua Hallinnollisen toiminnan (1 387 000 ecua eli 22°o) ja operatiivisen toiminnan (4 912 000 ecua eli 78° «) menojen rakenteen eroja suhde on parantunut. Yhtäältä REITOX-ohjelma (ohjelma I). Toisaalta seurantakeskuksen suorat yhteensovittamistoiminnat (ohjelma II): tutkimukset. konsulttityöt, tieteellisten kokousten järjestäminen ja näitä toimia tukevat levitys-, julkaisu- ja dokumentointitehtävät, joiden päätavoitteena on ollut vahvistaa olemassa olevien tietojen osuvuutta, laatua ja vertailtavuutta. 8/18 3. Toteutetut toimet Koska keskus aloitti varsinaisen lopulla, 1995-1996 hallintoneuvoston marraskuussa toimintaohjelmaa alettiin todellisuudessa panna täytäntöön vasta vuoden 1996 alusta. Seurantakeskuksen toiminnasta vuoden 1996 loppuun mennessä voidaan tehdä seuraava yhteenveto: i) Epidemiologia toimintansa vasta vuoden 1995 1995 hyväksymää vuosien Toiminnan tarkoituksena oli: a) vuonna 1995 luotujen puitteiden kehittäminen, b) erityistoimintojen toteuttaminen, c) kokonaiskuvan luominen huumausaineiden käytöstä unionissa10 ii) Kysynnän vähentäminen Toiminta kohdistui kysynnän vähentämistoimia koskevan tietojärjestelmän (tietokannan) toteuttamisen valmisteluun sekä toimien tieteellistä arviointia turvauduttiin konsultteihin. Suunnitellun koskevaan järjestelmän toteuttamiseksi järjestettiin tapaamisia ja työryhmiä, tutkimukseen. Usein iii) Muut alat käyttöön kaupunkien Huumausaineiden pikkurikollisuutta koskevaan pilottitutkimukseen liittyvä hanke toteutettiin yhteistyöpolitiikkaa oikeus- ja sisäasioissa koskevan budjettikohdan B5-800 erityisrahoituksen perusteella, Euroopassa liittyvää iv) REITOX toimipaikka aloitti tietokeskusten jäsenvaltioiden viranomaisiin Seurantakeskus keskittyi tietokeskusten perustan - 15 jäsenvaltiota, komissio ja seurantakeskus (15+1+1)- luomiseen ja vakiinnuttamiseen11. Huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskeva eurooppalainen tietoverkko (REITOX) koostuu viidestätoista kansallisesta tietokeskuksesta ja komission toiminnan tietokeskuksesta. Lissabonin yhteensovittamisen yhteydessä yhtäältä ja yhteistyössä heidän kanssaan ja toisaalta yhteydessä komissioon (pääsihteeristön torjuntayksikköön) ja yhteistyössä sen kanssa. REITOX huumausaineiden perustettiin johtajien Lissabonissa ensimmäisessä kokouksessa. seuraaviin REITOXin käynnistämisessä vuosina 1995-1996 seikkoihin: (a) tietokeskusten antama yksityiskohtainen kuvaus jokaisessa (b) jäsenvaltiossa olevasta huumausaineita koskevasta laatima yksityiskohtainen, ja viidentoista järjestelmällinen (c) tietolähteistä tiedotuskeskuksille osoitettu tarjouspyyntö REITOXin tietojen keräyskeinojen tietorakenteesta; standardoitu tietokeskuksen kartoitus (Information Maps); tiedotuskeskusten 18. -19. 5. 1995 tukeuduttiin a) Seurantakeskus ryhtyi lukuisiin vuoden 1996 ohjelman mukaisiin toimiin vuoden 1995 puitteiden kehittämisessä. Usein turvauduttiin konsulttien asiantuntemukseen ja REITOX-verkon kansallisten tietokeskusten yhteistyöhön. b) Toteutetut erityistoimet liittyivät pääasiassa olemassa olevien tietojen analysointiin sekä huumausaineiden käytön eri lajeja koskevien tietojen kcräilymcnctelmien parantamiseen liittyvien ehdotusten ja pilottitoimien laatimiseen. Tässäkin turvauduttiin usein konsulttien asiantuntemukseen ja REITOX-verkon kansallisten tietokeskusten yhteistyöhön. Järjestettiin seminaareja. c) Yritys kokonaiskuvan luomiseksi Eun>opan unionin huumausaineiden käytöstä perustui seurantakeskuksen tietokeskuksista ja muista Euroopan unionin toimielimistä keräämiin tietoihin. Tämä oli vuoden 1995 ensimmäisen vuosikertomuksen epidemiologisen osan pohjana. Alkuvaiheessa tehtiin sopimus seuraavien toimien toteuttamiseksi: a) vuosien 1995-1996 toimintaohjelman I ohjelman toteuttamisen järjestäminen, johtaminen ja yhteensovittaminen: h) logistinen ja tekninen tuki vuosien 1995-1996 toimintaohjelman I ohjelman puitteissa: e) seurantakeskuksen, komission, tietokeskusten ja muiden yhteistyökumppanien välisen viestintäjärjestelmän valmistelu d) teknisen yhteyden ylläpito muun muassa pääosasto W:n IDA-yksikköön ja pääsihteeristön "komission tietokeskukseen", e) tuki IDA-REITOX-aineiston laatimiseen komission seurantakeskukselle IDA-ohjelmaa varten myöntämän rahoitustuen puitteissa Nykyisessä toisessa vaiheessa on tehty toinen sopimus tietotekniikkakonsultin kanssa kyseisen välineen soveltuvuuden arvioimiseksi suhteessa REITOXille määrättyjen tehtävien täydelliseen toteuttamiseen ja IDA/TESTA-inTrastruktuuriin perustuvan verkon perustamiseksi. 9/18 torjuntaan vuonna 1995 toteuttamiseksi; (d) komission tietokeskuksen komission osuutena ensimmäiseen vuosikertomukseen huumausaineilmiön tilasta Euroopassa toimittama Euroopan toiminnan unionin huumausaineiden analyyttinen kartoitus. Verkon ilmeni mahdollisuus ja tarve vakiinnuttaa seurantakeskuksen edistyksen perustana oleva henkilöverkosto. Sen avulla voidaan määritellä kansallisten tietokeskusten tehtävä. Lissabonissa toteutettiin erityinen tietokeskusten yhteensovittaminen vuoden 1996 lopussa. tekniikkaan keskittyneiden töiden yhteydessä teknisten liittyvän v) Dokumentointi tehnyt lukuisia aloitteita oman asiakirjajärjestelmänsä Seurantakeskus on järjestää ja toteuttamiseksi. Tavoitteena on pääasiassa ollut suunnitella seurantakeskuksen tietokoneistettu dokumentointiyksikkö sekä toteuttaa huumausaineiden ja niiden väärinkäytön alalla jäsenvaltioissa käytettävissä olevan lainsäädännön kartoitus. Hanke toteutettiin pääasiassa tekemällä lukuisia konsulttisopimuksia erityistoimien toteuttamiseksi. arkistojärjestelmä, luoda vi) Tietojen ja julkaisujen levitys12 Seurantakeskus on julkaissut seuraavat julkaisut: a) Yleiskertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen toiminnasta vuonna 1995; b) kahdesti kuussa englanniksi ilmestyvä tiedote Drugnet Europe, joka on saatavilla myös ranskaksi, saksaksi ja portugaliksi (ensimmäinen numero: syys- /lokakuu 1996); c) huumausaineongelman tilaa Euroopan unionissa vuonna 1995 käsittelevä ensimmäinen vuosikertomus. Euroopan unionin huumausaineongelman ensimmäinen vuosikertomus tilaa vuonna 1995 käsittelevä 4. Ensimmäinen vuosikertomus julkaistiin lokakuussa 1996. Sen keskeisen aseman vuoksi, joka vuosikertomuksilla on seurantakeskuksen tehtävien täyttämisessä, tätä sen vuosien 1994-1996 toimintaa koskevaa keskeistä asiakirjaa on pidettävä seurantakeskuksen toimikauden menestyksen mittarina ja kiintopisteenä keskuksen tuleville toivottaville kehityssuunnille. Tätä arvioidaan seuraavassa luvussa. 12 Vuosina 1995-1996 seurantakeskus toteutti 29 tutkimusta, joiden lisäksi vuonna 1997 toteutetaan 29 tutkimusta. Aiheet liittyvät lukuisiin aloihin (rakenteisiin, järjestöihin, tiedonkulkuun, tietojärjestelmiin: dokumentointiin, arkistointiin; analyysimenetelmiin. tieteellisiin arviointimenetelmiin; vviosikertomuksiin vaikuttaviin lähestymistapoihin; kysynnän vähentämisen välineisiin ja toimintoihin; kulutuksen dynamiikkoihin ja vallitsevuuteen; viestintä- ja ehkäisytekniikkaan, kansainvälisiin yhteistyöyksiköihin jne. ). 10/18 SEURANTAKESKUKSEN TOIMINNAN ARVIOINTI AJANJAKSOLLA 1994-1996 (D) Seurantakeskuksen hallinnointi 1. Seurantakeskus on kiistämättä kokenut vaikeita vaiheita. Keskukselle uskotun tehtävän luontaisen monimutkaisuuden lisäksi sen täyttämiseksi annettiin keinot huomattavan hitaalla aikataululla. Reitoxin tulosten epäyhtenäisyys ja jäsenvaltioiden erilaiset käsitykset seurantakeskuksen tehtävistä olivat leimaa-antavia keskuksen alkutaipaleelle. Näistä vaikeuksista huolimatta keskus eteni kohti tavoitteitaan, jotka olivat vielä osittaisia ja jotka se toteutti tai otti tehtäväkseen täyttää ennen vuoden 1997 loppua. ja kurinalaisesti ja päätöksentekoelimen (hallintoneuvoston) välillä tämän elimen suuria voimavaroja työohjelmaa sekä vuosia 1998-2000 koskevan tehtiin avoimesti (a) päätöksentekomekanismien tehokkuus (hallintoneuvosto/johtokunta) Sitä mukaa kuin seurantakeskuksen työ on edennyt ja se on ryhtynyt sille määrättyyn toimintaan, päätöksentekomekanismit ovat vahvistaneet otettaan seurantakeskuksen toiminnan perustasta. Vuorovaikutuksen lisääntymisen ansiosta valmistelevan elimen (johtokunnan) järjestelmän tehokkuus sai lisää vakuuttavuutta vuoden 1997 tammikuun alussa, kun vuoden 1997 työohjelman talousarviota ja toiminnan valmistelua koskevat päätökset haasteiden, painopistealueiden selventämisen ja keinojen sopivuuden osalta. (b) tiedekomitean tuoma lisäarvo Tiedekomiteaa kuultiin enimmäkseen kolmivuotisia ohjelmia ja vuosiohjelmia koskevista suunnitelmista, mutta tämä toiminta ei ollut kovin näkyvää. Yleensä olisi ollut syytä käyttää enemmän toiminnan suuntaamiseen ja kehittämiseen. Käyttämällä hyväksi myös komission yksiköissä olevaa osaamista (erityisesti tutkimuksen ja kehityksen sekä kansanterveyden alalla) tiedekomiteasta voi tulla osatekijä, joka voi tuoda tieteellistä kurinalaisuutta keskusteluihin ja konkreettista otetta toimintoihin vähentäen näin päällekkäisyyttä ja lisäten luotettavuutta ja siten tuloksia, jopa koko seurantakeskuksen uskottavuutta. (c) seurantakeskuksen organisaation tehokkuus Vuoden 1996 lopussa seurantakeskuksen henkilöstö saavutti täydet mittasuhteensa. Tässä yhteydessä on huomattava kahden avaintekijän käyttöönotto. Yhtäältä Reitox- ja sen koordinointipiste on työn keskeinen tekijä. Järjestelmän mobilisointi rakenteellisten vaikutusten odotetut edut kansallisiin tietokeskuksiin nähden ovat omiaan tuomaan kokonaisorganisaatioon lisää sujuvuutta. Toisaalta rahoitusosasto, joka on nyt järjestetty ja vakiinnutettu ja joka nivoutuu tarkoituksenmukaisesti toiminnan suunnittelun valmisteluun ja seurantaan, on sisäisen organisaation selkäranka. Sen käyttöönotto auttaa lisäämään avoimuutta ja yhteensovittamista vuorovaikutuksessa, tulee talousarviomenettelyyn, komission hallintoneuvostoon osallistumiseen sekä komission huumausaineiden torjunnan yhteensovittamisyksikön, johon kuuluu komission Reitox- tietokeskuksen johtaminen, yhteyteen seurantakeskukseen. säilytettävä komission kanssa mitä joka on Seurantakeskuksen vuorovaikutus yhteistyökumppaniensa kanssa 2. Seurantakeskuksen menestys suhteista yhteistyökumppaneihin eli Euroopan unionin toimielimiin ja etenkin komissioon, jäsenvaltioihin sekä muihin paikallisen ja kansainvälisen tason elimiin ja järjestöihin. tehokkaista välttämättä riippuu 11/18 tietokeskuksiin päin, mukaan (a) Reitox-verkko Seurantakeskuksen perustettavaksi annetun REITOX-verkon tarjoamat virikkeet ja yhteensovittaminen ovat osoittautuneet yhä myönteisemmiksi sitä mukaa kuin alussa esiintyneet puutteet on voitu vähitellen poistaa. Seurantakeskus on esittänyt tulevaisuuden painopistealueet ja työskentelytavat Seurantakeskuksen tuella REITOX on edistänyt yhteisten välineiden luomista ja käyttöä tietojen keruussa, varastoinnissa ja vaihdossa. Lisäksi REITOXin toiminta on saanut jäsenvaltiot pohtimaan kansallisia tiedonkeruumenetelmiä. REITOX on kannustanut jäsenvaltioita perustamaan tietokeskuksia ja parantamaan tietoverkkoja. Tietokeskukset ovat osoittaneet kasvavaa tarvetta tiedonkulkuun verkon sisällä, etenkin seurantakeskuksesta lukien komission tietokeskus. Tämä tarve johtui pääasiassa siitä, että vuoden 1996 loppuun asti seurantakeskuksen rakenteessa ei ollut olemassa kiinteää yhteyspistettä, joka olisi ja ollut vastuussa REITOXin yhteensovittamisesta. Lisäksi henkilöverkoston tietoverkon rakenne ja kansallisten tietokeskusten tehtävien luonne suhteessa keskuspaikkaan olivat selvillä vasta vuoden 1997 alussa. Vasta nyt seurantakeskus on määritellyt riittävän tarkasti verkon muodostavien kansallisten tietokeskusten valinnan arviointiperusteet. Näiden suhteen esiintyi epävarmuutta, jota perusasetuksen hidas täytäntöönpano ja hallintoneuvoston perättäiset keskustelut vahvistivat vuoden 1997 alussa. Tietokeskusten aloitusvaikeuksiin saatiin alustava käytännön ratkaisu syyskuussa 1996 pidetyssä tietokeskusten kokouksessa. Silloin laskettiin perusta kansallisen tietokeskuksen keskeisten arviointiperusteiden yhteiselle määritelmälle. Kansallisen tietokeskuksen tehtävä on kahtalainen: kerätä ja levittää tietoa (laatu, synteesi, kehittäminen) seurantakeskukseen ja muihin verkon tietokeskuksiin ja samalla vastata hankkeista, joiden tarkoituksena on parantaa ja kehittää tietoa (monitieteisyys, kehitettyjen standardien edistäminen, toissijaisuus). Ennen kaikkea on vielä varmistettava jäsenvaltioiden todellinen (mukaan lukien taloudellinen) sitoutuminen omaan tietokeskukseensa sekä komission tietokeskuksen toiminnan aloittamiseen. Komission luotiin joulukuussa 1996 alustava toiminta- ja tietorakenne, jonka tavoitteena on antaa seurantakeskuksen käyttöön sen käytettävissä olevat tiedot. (b) Euroopan unionin toimielimet Europolin huumeyksikön tavoin seurantakeskus on ollut aktiivisesti mukana huumausaineasiantuntijaryhmän työssä. Työn tuloksena on syntynyt kertomuksia, jotka neuvosto ja komissio esittivät vuorollaan Madridin Eurooppa-neuvostolle ja toisessa toiselle Eurooppa-neuvostolle. Seurantakeskuksen Dublinin Dublinin Eurooppa-neuvostossa esittämä panos yksityiskohtaiseen ohjelmaan konkretisoi kysynnän ja tarjonnan vähentämisnäkökohtien lisäarvon komission ja jäsenvaltioiden yhteisessä toiminnassa. Euroopan unionin toimielimet puolestaan osoittivat seurantakeskukselle erityisaiheita koskevia liittyvä kaupunkien pikkurikollisuus, jäsenvaltioiden määrittelemät huumausainemäärät huumausaineiden kaupan erottamiseksi henkilökohtaisesta käytöstä, vankilatuomion vaihtoehdot rangaistuksena, kansallisen huumausaineiden vastaisen politiikan kehityssuunnat, huumausaineilmiöön liittyvä tutkimus ja kehitys jne). Koska ehdotukset suurimmaksi osaksi olivat lisäyksiä työohjelmissa määriteltyihin tehtäviin, seurantakeskuksen oli tehtävä valinta niiden jatkon suhteen. Yleensä seurantakeskuksen suhtautuminen oli vastaanottavainen, tasapainottava. johdonmukaisuussyistä työohjelmansa asteittaiseen toteuttamiseen. olikin se keskitti varansa (huumausaineiden käyttöön toimintaehdotuksia ja henkilöstönsä tietokeskukseen ajatuksille Vaikka keskus 12/18 (c) Kansainväliset järjestöt Seurantakeskus keskitti ponnistuksensa yhteyden luomiseen Euroopan neuvoston Pompidou-ryhmän kanssa pääasiassa epidemiologian alalla. Suhteet YK:n kansainväliseen huumevalvontaohjelmaan (UNDCP) varmistettiin nimittämällä yhteyshenkilö vuonna 1996. Alustavia yhteyksiä on otettu Europolin huumeyksikköön Maailman terveysjärjestöön, Maailman tullijärjestöön ja Interpoliin luodut suhteet saivat nämä järjestöt osallistumaan ensimmäisen huumausaineilmiön tilaa koskeneen kertomuksen laatimiseen vuonna 1995. Vertailuajanjakson käynnistysvaiheen aikana oli aiheellista edetä asteittain toiminnan tässä vaiheessa huolimatta siitä, että etenkin epidemiologian ja kysynnän vähentämisen ajalla on varmasti ammatillista kiinnostusta huumausaineiden torjunnan tällä tasolla. Euroopan unionin huumausaineongelman ensimmäisen vuosikertomuksen vahvuudet ja heikkoudet tilaa vuonna 1995 käsittelevän luoda kokonaiskatsaus äärimmäisen monimutkaiseen 3. Vuoden 1995 kertomus on ensimmäinen vaihe ennenkokemattomassa13 ja vaikeassa ja ponnistuksessa monikerroksiseen Euroopan huumausaineongelmaan. Vain vuoden 1996 ohjelmassa koettu ja etenkin vuoden 1997 ohjelmassa luvattu edistys mahdollistaa Euroopan unionin vaatiman kokonaiskuvan luomisen. Seurantakeskuksen oli tietenkin ensin kerättävä olemassa olevat tiedot ennen kuin niitä voitiin parantaa ja vertailla asianmukaisesti. Tiedot kerättiin kolmen ensimmäisen vuoden aikana, ja niitä alettiin parantaa vertaillen ja yhdenmukaistaen. Seuraavan jakson aikana vertailtavissa olevia tietoja olisi voitava verrata keskenään. Vaikka monet vuoden 1995 kertomuksen tiedoista ovat vain osittaisia, ne valottavat huumausaineiden kysynnän pääkohtia ja tarjoavat ensimmäisen yleiskatsauksen pääasiallisiin kysynnän vähentämistoimiin. Kertomuksen tutkiminen paljastaa joitakin aukkoja, joiden pääviesti on, että on pakottavaa tarvetta järjestää olemassa olevat tietolähteet ja tietoa käsittelevät erityiskeskukset systemaattisesti. (i) Tehtävät (a) Tietojen keruu ja analysointi Kertomus on välitön tulos seurantakeskuksen työstä tässä päätehtävässä, jossa on käytetty välineinä haastatteluja, tutkimuksia, pilottihankkeita jne. Tämä koskee etenkin ensimmäistä kysynnästä ja sen vähentämisestä kerättyä tietoa. Tietolähteistä ja niiden rakenteista kerätyt tiedot olivat myös suoraa tulosta tämän perustehtävän täyttämisestä. (b) Parantuneet vertailumenetelmät Tässä suhteessa kertomus ei ole kovin onnistunut. Pääsyinä ovat suuret erot, käsiteltyihin tietoluokkiin liittyvät monet eri tekijät sekä jäsenvaltioissa käytössä parantuneista vertailumenetelmistä ei ole vielä tuloksia, tehtävä on kuitenkin tarkoin rajattu, ja kertomuksessa tutkitaan tapoja tavoitteen saavuttamiseksi (c) Levitys Tiedonlevitys on asiakirjan välttämätön tehtävä. Sen lisäksi, että kertomus ilmestymisen ilmestyi myöhään vertailuvuotta seuraavana vuonna, sen viivästyminen yhteisön yhdellätoista virallisella kielellä on valitettavaa. välineiden laatuerot. Vaikka olevien Komission yksiköt olivat laatineet vuosina 1990 ja 1994 kaksi aikaisempaa kertomusta huumausaineiden kysynnän tilasta kahdessatoista Euroopan (talous)yhteisön jäsenvaltiossa. 13/18 (ii) Ainoastaan englanninkielinen toisinto oli käytettävissä vuoden 1996 lopussa. Seurantakeskuksen ja Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen välisestä tehokkaasta yhteistyöstä on huolehdittava viipymättä. tietojen on kuitenkin lähestymistavan ymmärtämiselle järjestelmälliselle sekä huumausaineiden Luvut (d) Huumausaineiden kysyntä ja kysynnän vähentäminen Kertomuksessa omistetaan tälle aiheelle suhteellisen lyhyt luku, vaikka ala on ensisijainen. Reitox-tietokeskusten yleinen kokemuksen puute ja alkuvaiheen selvien käsitteiden puuttuminen ovat varmaankin tärkeimpiä esteitä, jotka on voitettava vaaditun tiedon käyttöön saamiseksi. Perusta huumausaineiden kysynnän laskettu. Epidemiologiset tiedot ja eritelmät on kerätty niin, että perustiedot voidaan julkaista unionin tasolla. Vähemmän perinteisten muuttujien kuten "puhtaus/hinta" ja "takavarikot" mukaanottamista on pidettävä myönteisenä. Vaikka kerätyt tiedot eivät aina ole täydellisiä, tällä tavoin kysymystä voidaan lähestyä kokonaisvaltaisesti. Luvusta erottuu keskeinen viesti: ennaltaehkäisy ensisijainen on huumeidenvastaisen kokonaisvaltaisen painopistealue torjuntaa koskevan kansallisen politiikan että kansainvälisten strategioiden alalla. Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää ennaltaehkäisyprosessin joka vaiheessa sitä, että edistetään asianmukaisen toimivallan kehittymistä, helpotetaan yhteistyötä eri tekijöiden välillä sekä edistetään aloitteiden asiaankuuluvaa yhteensovittamista. Onnistumisen avaintekijä on yhdenmukaistettujen saatavuus eurooppalaisella tasolla. (e) Huumausaineiden vastaiset strategiat Tämä luku on suhteellisesti tärkeämpi kuin huumausaineiden kysynnälle ja kysynnän vähentämiselle omistettu luku. Paneutumalla perusteellisesti tähän katsauksen tuotti toiminta-alaan jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin strategioihin. Se yhdistää useita kokonaisnäkemyksen osatekijöitä ja tarjoaa päätöksentekijöille viitekehyksen. Se ennakoi seurantakeskuksen toista ensisijaista tehtävää ja tuo lisäarvoa. Luvusta ilmenee, että termiä kysynnän vähentäminen käytetään koko Euroopassa (ja maailmassa) kattamaan erilaisia ennaltaehkäisy-, hoito- ja kuntoutustoimenpiteitä, joiden yhdistelmä vaihtelee paikan ja ajan mukaan. Euroopan unionissa jäsenvaltiot ovat yhtä mieltä siitä, että perusyhteisöt, viralliset ja epäviralliset elimet ja lukuiset ammattialat ovat yhdessä vastuussa kysynnän vähentämisestä. Toiminta on suureksi osaksi hajautettua. Huumausaineiden tunnustaa yleismaailmalliseksi painopistealueeksi, jonka vaikutusta on kuitenkin vaikea arvioida. (f) Tietolähteet Ratkaisevana haasteena oli tietojen yhteensopivuuden, luotettavuuden ja ja Euroopan unionin vertailtavuuden varmistaminen toimielinten strategisten ja poliittisten päätösten tueksi Lukuun ottamatta epidemiologian alaa, jolla tietojen laatu on yleensä riittävä, tiedon kirjavuus ja eritasoisuus olivat suurimmat esteet. Tärkein vaatimus oli ja on yhteisten tiedonvälitysjärjestelmien valinta määritelmien parantaminen. Tätä tavoitteena on johdonmukaisuus kansainvälisellä tasolla taustaa vasten pitkän aikavälin yksityiskohtaisen seurantakeskus jäsenvaltioiden ennaltaehkäisy luokittelujen voidaan käytön sekä ja 14/18 (g) Tietorakenteet Reitox-verkon on vielä saavutettava täysi toimintateho. Vuonna 1997 järjestelmän odotetaan muodostavan selkeän yhteisen pohjan ja yhteiset näkemykset, tehokkaan verkoston osatekijöinä, jotka antavat sysäyksiä rakenteille, tiedon keruulle ja tiedon tiedotuskeskusten verkko: kululle. Olisi kehitettävä Reitoxia päättäväistä edistystä olisi tapahduttava niiden toiminta-alueella ja niiden välisissä yhteyksissä. tietokeskukset voivat tukeva toimia jotta Seurantakeskuksen julkaisutoiminta 4. Seurantakeskuksen vuosien 1995-1996 toteuttamisessa oli puutteita14. Mitkä niiden syyt sitten olivatkaan, julkaisujen kansantajuistamisella ja niiden tunnetuksitekemisellä on ja tulee olemaan suuri osuus seurantakeskuksen näkyvyyden edistämisessä unionin kansalaisten keskuudessa. Julkaisemiselle on taattava tarvittavat budjettivarat. toimintaohjelman Kaksi kertaa kuukaudessa ilmestyvä tiedote, joka oli tarkoitus julkaista yhteisön yhdellätoista virallisella kielellä, on saatavissa vain neljällä kielellä. Vuosien 1995-1996 toimintaohjelmassa tarkoitetut erityisesti ammattilaisille suunnatut julkaisut ja tieteelliset erikoistutkimukset toteutetaan vuonna 1997. Samoin vuosien 1995-1996 toimintaohjelmassa tarkoitettujen tietokeskusten ja erikoiskeskusten julkaisujen osalta seurantakeskus toteuttaa vasta myöhemmin pyydetyn epidemiologisen vuosikertomuksen. Viivästykset voivat johtua ohjelmien myöhäisestä hyväksymisestä, käännösten aiheuttamasta pullonkaulasta ja asetetuista laatuvaatimuksista. 15/18 (E) LOPPUHUOMAUTUKSET 1. Seurantakeskukselta odotetun palvelun avaintekijät (a) Toiminnalliset painopistealueet Ensimmäinen vuosikertomus (1995) on ensimmäinen askel oikeaan suuntaan Jotta unionin huumausaineilmiöstä saataisiin mahdollisimman asianmukaista tietoa, seuraavat kolme alaa näyttävät vaativan suurinta huomiota lähivuosina: (a) tietokannan huumausaineiden loppuunsaattaminen ja hallinnointi yhteistyössä Reitox-järjestelmän tietokeskusten kanssa; (b) kielellisten vastineiden määrittely huumausaineiden kysynnän ja kysynnän vähentämisen alalla; (c) huumausaineiden kysynnän ennaltaehkäisyhankkeiden arviointimenetelmien arvioinnin edistäminen. Seurantakeskuksen on nopeasti kehitettävä suunnittelukykyään ja kykyä noudattaa tarkasti hyväksyttyä ohjelmaa. vähentämistoimia koskevan kysynnän (b) Järjestelmään liittyvät painopistealueet Perusasetuksessa ei määritellä Reitox-verkon tietokeskuksia. Seurantakeskuksen olisi yhteistyössä etenkin komission kanssa pyrittävä määrittelemään tarkasti kansallisten tietokeskusten oikeudet ja velvollisuudet sekä organisaation että talousarvion kannalta. REITOX on avaintyökalu, jota seurantakeskuksen on kehitettävä tehtävänsä täyttämiseksi. On keskityttävä siihen, että jäsenvaltiot parantavat tietokeskustensa, joilla on oltava pysyvä ja rakenteellinen tehtävä järjestelmässä, toiminnan laatua ja määrää. Komissio puolestaan pyrkii vahvistamaan ja kehittämään komission tietokeskusta, jotta se sopisi yhteen 15+1+1-kokonaisuuden kanssa ja voisi käyttää hyväkseen sen tuloksia. (c) Näkyvyys: ehdoton edellytys Huumausaineilmiön julkaiseminen on tilaa koskevien vuosikertomusten levitystoiminnan kulmakivi. Kolmelle näkökohdalle on annettava etusija: asiakirjan helpolle luettavuudelle, sen samanaikaiselle saatavuudelle unionin yhdellätoista virallisella kielellä sekä sen ilmestymiselle varhain vertailuvuotta seuraavana vuonna. Seurantakeskuksen on pyrittävä näihin tavoitteisiin viipymättä. Erityisesti seurantakeskuksen näkyvyys kansalaisille riippuu näistä toimenpiteistä. Julkaisujen olisi oltava sävyltään puolueettomia, jotta unionin kansalaiset voisivat hyväksyä toimet, joihin unioni saattaa ryhtyä näiden julkaisujen sisältämien puolueettomina, luotettavina ja vertailukelpoisina pidettyjen tietojen perusteella. Tästä pyrkimyksestä avoimuuteen on lisäksi huolehdittava kaikkien seurantakeskuksen toteuttamien toimien ja etenkin lukuisten aloitettujen tutkimusten osalta, jotta autettaisiin sopivien yhteisvaikutusten kehittymistä komissiossa käynnissä olevien toimien kanssa Pyrkimyksen seurantakeskuksen yhteistyökumppanien unionin painopistealueiden mukaisesti tuottamat tiedot Niiden valikoiva levittäminen voi osoittautua kiinnostavaksi seurantakeskuksen toiminnan kolmannen, neljännen ja viidennen alueen kannalta niiden täsmällisten hankkeiden mukaisesti, toteuttamiseen unioni päättää käyttää seurantakeskuksen mahdollisuuksia. näkyvyyteen voitava sisältää joiden on (d) Euroopan unionin painopistealueiden suuntaaminen Yhteisön tasolla on saavutettava nopeita käytännön yhteisvaikutusetuja Euroopan unionin painopistealueiden valossa. Yleensä on hyödyllistä kehittää kysynnän ja jatkamalla tarjonnan esimerkiksi yhteyttä vähentämisen mahdollista 16/18 jatkaminen, toteuttaminen15; seurantakeskuksen aloittamaa työtä lääketieteellisen, yhteiskunnallisen ja rikoksiin liittyvän tiedon käyttämiseksi ristiin. Erityisesti seurantakeskuksen työn ja seuraavien toteutettava parempi toimien välillä on ensisijaisesti yhteisön pääasiallisten (a) uuden huumausaineiden väärinkäytön ennaltaehkäisyä yhteensovittaminen: (b) komission koskevan yhteisön ohjelman 1996-2000 joka edistää yhteensovittaman PHARE/huumausaineet-ohjelman jäsenyyttä hakeneiden maiden yhdentymistä yhteisöön sekä TACIS-ohjelman entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden hyväksi jatkaminen, (c) Euroopan yhteisön neljännen puiteohjelman tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn liittyvien toimien osalta (1994 - 1998) toteuttaminen ja seuraavan viidennen puiteohjelman valmistelu; (d) telematiikkaan perustuvaa hallintojen välistä terveystietojen vaihtoa koskevan IDA/TE ST A-ohjelman toteuttaminen. Erityisesti Keski-Euroopan maat ja Kypros on saatava mahdollisimman pian mukaan synteettiset huumausaineet vaativat REITOX-verkkoon. Lisäksi uudet seurantakeskukselta kaiken sen yhteistyökapasiteetin käyttöä, jonka Euroopan unionin tätä aihetta koskevan strategian viimeistelytyö sallii. Tämän kehityksen lisäksi olisi kansainvälisellä tasolla16 tapahduttava huomattavaa edistymistä seurantakeskuksen suhteissa UNIDCPin ja Euroopan neuvoston Pompidou-ryhmän kanssa. Tarvittaessa alustavat yhteydet voisivat osoittautua hyödyllisiksi myös unionin ulkopuolisten alueellisten elinten, kuten Amerikan torjuntaa käsittelevän yhteistyökomission valtioiden välisen huumausaineiden (IDAC) kanssa. Yhteistyöhön Europolin kanssa olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota. 2. Päätelmät (a) Seurantakeskukselle uskottujen tehtävien merkityksellisyys Seurantakeskuksen vuosien 1994-1996 toiminnan arviointi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 302/93 mukaisesti ja ottaen huomioon perustamissopimuksen muutokset ja Euroopan unionin toiminnan kehityksen osoittaa komission mielestä, että ei ole tarvetta ehdottaa tämän yhteisön hajautetun elimen tehtävien mukauttamista tai toimintojen kehittämisen on keskityttävä laajentamista. Seurantakeskuksen ensisijaisiin aloihin ottaen huomioon unionin nykyiset ja ennustettavissa olevat budjettivelvoitteet. (b) Tärkeimmän ensisijaisen alan - huumausaineiden kysyntä ja kysynnän vähentäminen - jatkuva tärkeys ja toisen ensisijaisen alan - kansalliset ja yhteisön strategiat ja politiikat - kasvava merkitys Seurantakeskuksen kokonaistoiminnan myönteisen arvioinnin johdosta keskuksen kolmen ensimmäisen toimintavuoden aikana komissio painottaa myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle, että on tärkeää huolehtia siitä, että seurantakeskuksen tehtävien suorittaminen pysyy aina erossa poliittisen vastuun kantamisesta, jonka tulisi edelleenkin kuulua Euroopan unionin toimielinten toimivaltaan. Ohjelma hyväksyttiin 16. joulukuuta 1996 ja aloitettiin 30. tammikuuta 1997. Erityisesti seuraavat ajankohdat olisi pantava merkille: huumausaineita käsittelevä Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen erityisistunto kesäkuussa 1998 ja Euroopan neuvoston Pompidou-ryhmän suunnittelema yleiseurooppalaisen tason ministerikokous toukokuussa 1997. 17/18 tähän pyrkiä osaltaan ja omien yksiköidensä (c) Lisääntynyt yhteistyö Euroopan unionin toimielinten ja laitosten kanssa työskentelemällä aikoo Komissio seurantakeskuksen toimintojen mahdollisimman hyvin yhteensovitetun vuorovaikutuksen puolesta, mukaan lukien seurantakeskuksen ja EY:n tilastotoimiston käynnissä olevan tilastosuunnitelman puitteissa aikaansaatava tiiviimpi yhteistyö. Euroopan unionin toimien kehittäminen EU:n huumausaineiden avoimen yhteistyön torjuntaohjelman välttämättömäksi niiden ohjelman toteuttamisessa ilmenee jäljellä olevana ajanjaksona. tekee tavoitteiden 1995-1999 puitteissa päämäärään ensijaisten valossa, tämän joita 18/18 ISSN 1024-4492 KOM(97) 146 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 16 06 01 Luettelonumero : CB-CO-97-138-FI-C ISBN 92-78-18060-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg /<?


title: Rozhodnutí Komise ze dne 11. dubna 1997, kterým se mění rozhodnutí 93/437/EHS, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu pocházejících z ArgentinyText s významem pro EHP

text: 03/sv. 21 CS Úřední věstník Evropské unie 11 31997D0276 25. 4. 1997 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 108/53 ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 11. dubna 1997, kterým se mění rozhodnutí 93/437/EHS, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu pocházejících z Argentiny (Text s významem pro EHP) (97/276/ES) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, vzhledem k tomu, že opatření tohoto rozhodnutí jsou v sou- ladu se stanoviskem Stálého veterinárního výboru, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Úvodní věta článku 2 rozhodnutí 93/437/EHS se nahrazuje tímto: „Produkty splňovat tyto podmínky:“. rybolovu pocházející z Argentiny musejí Článek 2 Příloha A rozhodnutí 93/437/EHS se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí. Článek 3 Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. května 1997. Článek 4 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne 11. dubna 1997. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise Rady směrnici s ohledem na dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh (1), naposledy pozmě- něnou směrnicí 96/23/ES (2), a zejména na čl. 11 odst. 4 písm. a) uvedené směrnice, 91/493/EHS ze vzhledem k tomu, že rozhodnutí Komise 93/437/EHS ze dne 30. června 1993, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu pocházejících z Argentiny (3), naposledy pozměněné rozhodnutím 96/262/ES (4), stanoví vzor osvědčení o zdravotní nezávadnosti, které musí doprovázet produkty rybolovu pocházející z Argentiny, s výjimkou mlžů, ostno- kožců, pláštěnců a mořských plžů v jakékoliv podobě; vzhledem k tomu, že článek 3 rozhodnutí Komise 97/20/ES ze dne 17. prosince 1996, kterým se stanoví seznam třetích zemí splňujících rovnocenné podmínky pro produkci a uvá- dění mlžů, ostnokožců, pláštěnců a mořských plžů na trh (5), stanoví, že stahovací svaly hřebenatkovitých nepocházejících z akvakultury, jež jsou zcela oddělené od vnitřností a pohlav- ních žláz, mohou být dováženy ze třetích zemí, které nejsou uvedeny v seznamu v příloze uvedeného rozhodnutí; vzhledem k tomu, že Argentina oficiálně požádala Komisi, aby schválila vývoz stahovacích svalů hřebenatkovitých nepocháze- jících z akvakultury, jež jsou zcela oddělené od vnitřností a pohlavních žláz, na území Evropského společenství; vzhledem k tomu, že za tím účelem, aby Argentina mohla využít možnost uvedenou v článku 3 rozhodnutí 97/20/ES, je třeba změnit článek 2 rozhodnutí 93/437/EHS a vzor osvěd- čení o zdravotní nezávadnosti uvedeného v příloze A uvede- ného rozhodnutí; (1) Úř. věst. L 268, 24. 9. 1991, s. 15. (2) Úř. věst. L 125, 23. 5. 1996, s. 10. (3) Úř. věst. L 202, 12. 8. 1993, s. 42. (4) Úř. věst. L 89, 10. 4. 1996, s. 36. (5) Úř. věst. L 6, 10. 1. 1997, s. 46. 12 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 21 PŘÍLOHA „PŘÍLOHA A 03/sv. 21 CS Úřední věstník Evropské unie 13


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1257/97 del Cristiana MUSCARDINI a la Comisión. Estatuto del personal docente de las escuelas europeas


title: 362 L 2005 : Eerste richtlijn van de raad van 23 juli 1692 betreffende de vaststelling van gemeenschappelijke regels voor bepaalde soorten goederenvervoer over de weg (62/2005/EEG)(PB nr. 70 van 6.8.1962, blz. 2005/62).,362 L 2005 : Erste Richtlinie des Rates vom 23. Juli 1962 über die Aufstellung gemeinsamer Regeln für bestimmte Beförderungen im Güterkraftverkehr (62/2005/EWG)(ABl. Nr. 70 vom 6.8.1962, S. 2005/62).,362 L 2005 : First Council Directive of 23 July 1962 on the establishment of common rules for certain types of carriage of goods by road (62/2005/EEC)(OJ No 70, 6.8.1962, p. 2005/62)(Series-1 (59-62) p. 237).,362 L 2005 : Première directive du Conseil du 23 juillet 1962 relative à l'établissement de règles communes pour certains transports de marchandises par route (62/2005/CEE)(JO n̊ 70 du 6.8.1962, p. 2005/62).,362 L 2005 : Prima direttiva del Consiglio del 23 luglio 1962 relativa all'emanazione di talune norme comuni in materia di trasporti di merci su strada (62/2005/CEE)(GU n. 70 del 6.8.1962, pag. 2005/62).,362 L 2005 : Primeira directiva do Conselho de 23 de Julho de 1962 relativa ao estabelecimento de regras comuns para certos transportes rodoviários de mercadorias (62/2005/CEE)(JO n̊ 70 de 6.8.1962, p. 2005/62)(EE 07 F1, p. 55).,362 L 2005 : Primera Directiva del Consejo de 23 de julio 1962 relativa al establecimiento de normas comunes para determinados transportes de mercancías por carretera (62/2005/CEE)(DO n̊ 70 de 6.8.1962, p. 2005/62)(EE 07, V. 1, p. 55).,362 L 2005 : Rådets første direktiv af 23. juli 1962 om fælles regler for visse former for vejgodstransport (62/2005/EØF)(EFT nr. 70 af 6.8.1962, s. 2005/62)(SU 1.serie (59-62) s. 237).,362 L 2005 : Πρώτη οδηγία του Συμβουλίου της 23ης Ιουλίου 1962 σχετικά με τη θέσπιση κοινών κανόνων για ορισμένες οδηγίες μεταφοράς εμπορευμάτων (62/2005/ΕΟΚ)(ΕΕ αριθ. 70 της 6.8.1962, σ. 2005/62)(ΕΛ 07 Τ1 σ. 28).

eurovoc_concepts:
approximation of laws
carriage of goods
consolidation of EU law
road transport


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1274/97 von Cristiana MUSCARDINI an die Kommission. Die grausame Tötung eines Damhirschkalbs, und zwar ausschließlich aus nicht nur zweifelhaften, sondern auch herzlos bürokratischen Gründen

eurovoc_concepts:
Italy
animal life
competence of the Member States
hunting
protection of animals
slaughter of animals


title: QUESTION ECRITE no 1313/97 de Amedeo AMADEO à la Commission. Les nouvelles technologies et l'emploi

eurovoc_concepts:
Structural Funds
economic and social cohesion
employment policy
less-favoured region
marginalisation
new technology
regional aid
social policy
technological change

text: 22. 1. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 21/39 (98/C 21/114) QUESTION E· CRITE E-1311/97 pose·e par Amedeo Amadeo (NI) a‘ la Commission (11 avril 1997) Objet: Identification des bovins et des produits a‘ base de viande bovine La proposition de re‘glement (CE) du Conseil COM(96) 460 final › 96/0228 (CNS) e·tablit un syste‘me d(cid:146)identification et d(cid:146)enregistrement des bovins et la proposition de re‘glement (CE) du Conseil COM(96) 460 final › 96/0229 (CNS) concerne l(cid:146)e·tiquetage de la viande bovine et des produits a‘ base de viande bovine (1). Le nouveau syste‘me sera rendu complet par l(cid:146)e·tiquetage de la viande bovine et des produits a‘ base de viande bovine. La de·cision d(cid:146)e·tiqueter ou non ces produits sera facultative, mais les informations qu(cid:146)une organisation ou un ope·rateur souhaiterait faire figurer sur l(cid:146)e·tiquette (re·gion de naissance, me·thode d(cid:146)engraissement, abattage, alimentation, etc. ) devront avant tout e(cid:136)tre approuve·es par les autorite·s nationales compe·tentes. Dans l(cid:146)ensemble, on peut estimer positive la proposition de re‘glement relatif a‘ l(cid:146)e·tiquetage de la viande bovine et des produits a‘ base de viande bovine, en estimant qu(cid:146)elle permet de re·pondre au besoin d(cid:146)information de nombreux consommateurs et par conse·quent de contribuer fortement au re·tablissement d(cid:146)un climat de confiance a‘ l(cid:146)e·gard de la viande bovine europe·enne. La Commission pourrait-elle faire en sorte que l(cid:146)identification de la provenance de la viande bovine devienne obligatoire, e·tant donne· que seule cette mesure pourra garantir a‘ long terme un re·tablissement de la confiance des consommateurs dans ce produit? (1) JO C 349 du 20. 11. 1996, p. 14. Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (28 mai 1997) Conforme·ment au re‘glement (CE) no 820/97 du Conseil, du 21 avril 1997 (1), e·tablissant un syste‘me d(cid:146)identification et d(cid:146)enregistrement des bovins et relatif a‘ l(cid:146)e·tiquetage de la viande bovine et des produits a‘ base de viande bovine, un syste‘me d(cid:146)e·tiquetage contraignant de viande bovine doit e(cid:136)tre mis en place dans tous les E· tats membres au 1er janvier 2000, comportant la mention obligatoire de l(cid:146)E· tat membre ou du pays tiers de naissance de l(cid:146)animal d(cid:146)origine, des E· tats membres ou des pays tiers l(cid:146)e·levage et de l(cid:146)E· tat membre ou du pays tiers d(cid:146)abattage. Toutefois, ce syste‘me obligatoire n(cid:146)exclut pas la possibilite· pour un E· tat membre de ne l(cid:146)appliquer qu(cid:146)a‘ titre facultatif pour la viande bovine commercialise·e dans ce me(cid:136)me E· tat. Un syste‘me d(cid:146)e·tiquetage provisoire et facultatif est applique· jusqu(cid:146)au 31 de·cembre 1999. Les E· tats membres disposant d(cid:146)un syste‘me suffisamment de·veloppe· d(cid:146)identification et d(cid:146)enregistrement des bovins, pourront instituer un syste‘me d(cid:146)e·tiquetage obligatoire avant le 1er janvier 2000, pour la viande bovine issue d(cid:146)animaux ne·s, e·leve·s et abattus sur leur propre territoire. (1) JO L 117 du 7. 5. 1997. (98/C 21/115) QUESTION E· CRITE E-1313/97 pose·e par Amedeo Amadeo (NI) a‘ la Commission (11 avril 1997) Objet: Les nouvelles technologies et l(cid:146)emploi Il ressort du document CE 1403/96, relatif aux effets de l(cid:146)introduction des nouvelles technologies sur la situation de l(cid:146)emploi, que l(cid:146)acce·le·ration du processus technologies - croissance - emploi risque d(cid:146)accro(cid:14)(cid:136)tre l(cid:146)exclusion sociale et re·gionale. Il convient donc de mettre en (cid:156)uvre des politiques actives de soutien aux travailleurs les moins qualifie·s et aux jeunes a‘ la recherche d(cid:146)un premier emploi, cate·gories les plus vulne·rables sur le plan e·conomique et les plus expose·es au cho(cid:136)mage de longue dure·e. La lutte contre l(cid:146)exclusion doit concerner encore davantage les re·gions les moins favorise·es, dont le caracte‘re marginal sur le plan ge·ographique est aggrave· par l(cid:146)insuffisance des structures et infrastructures relie·es, par re·seau, au reste de l(cid:146)Union europe·enne, ainsi que par des disparite·s technologiques beaucoup plus importantes que les disparite·s e·conomiques. Le de·veloppement technologique doit donc inte·grer plusieurs niveaux › communautaire, national et re·gional › conforme·ment aux priorite·s de l(cid:146)Union europe·enne en matie‘re de cohe·sion e·conomique et sociale. La Commission pourrait-elle associer et coordonner la politique de RDT communautaire avec les actions des Fonds structurels, assurant ainsi leur interaction maximale?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1304/97 του Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. Κτηνιατρικοί έλεγχοι

eurovoc_concepts:
animal product
financing method
foodstuffs legislation
import
third country
veterinary inspection
veterinary legislation

text: C 21/36 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 22. 1. 98 H epejergasi·a tvn politikv· n agrotikh·w ana·ptyjhw sto plai·sio miaw peraite·rv metarry·umishw thw KAP apotelei· e·na dedhlvme·no sto·xo thw Epitroph·w. San mia genikh· katey·uynsh, h Epitroph· eynoei· mia prose·ggish poy na endynamv· nei th synoxh· metajy· politikv· n agrotikh·w ana·ptyjhw kai politikv· n gia thn agora·, prose·ggish h opoi·a endynamv· nei to ro·lo tvn agrotikv· n kai periballontikv· n politikv· n. H Epitroph· analy·ei sh·mera diejodika· ka·poiew basike·w organv· seiw agorv· n, o·pvw p. x. tvn galaktokomikv· n proi¤o·ntvn, toy bodinoy· kre·atow, tvn dhmhtriakv· n, thw kallie·rgeiaw elaioy·xvn spo·rvn kai prvtei¤noy·xvn proi¤o·ntvn, kauv· w kai thw agrotikh·w ana·ptyjhw. Vw apote·lesma tvn analy·sevn aytv· n h Eyrvpai¤kh· Epitroph· ua ekdv· sei se ey·ueto xro·no e·na e·ggrafo to opoi·o ua apotelei· to ypo·bauro gia prota·seiw oi opoi·ew ua aforoy·n mia peraite·rv metarry·umish thw KAP kai tvn politikv· n gia thn agrotikh· ana·ptyjh. Vw shmantiko· e·ggrafo, h Epitroph· ene·krine to Noe·mbrio toy 1996 thn prv· th e·kuesh sxetika· me thn oikonomikh· kai koinvnikh· synoxh·. To e·ggrafo ayto· pragmatey·etai sygkekrime·na ta apotele·smata tvn diarurvtikv· n kai tomeakv· n politikv· n › o·pvw h KAP › gia th synoxh· kata· th dia·rkeia toy 1989-1999. Ta ue·mata ayta· te·uhkan kata· th dia·rkeia toy eyrvpai¤koy· forum gia th synoxh· to opoi·o pragmatopoih·uhke sta te·lh Aprili·oy stiw Bryje·llew. Se ka·ue peri·ptvsh h Epitroph· ua ypoba·lei tiw kateyuynth·riew gramme·w thw kai tiw arxike·w thw prota·seiw › symperilambanome·nvn tvn dhmosionomikv· n prooptikv· n sta plai·sia toy «pake·toy Sante·r», akoloyuv· ntaw ta sympera·smata toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy toy `msterntam gia th diakybernhtikh· dia·skech. (98/C 21/110) GRAPTH ERVTHSH E-1298/97 ypobolh· : Ba·rbara Du¤ hrkop Du¤ hrkop (PSE) prow thn Epitroph· (11 Aprili·oy 1997) Ue·ma: Ekmeta·lleysh tvn dieunv· n alieytikv· n symfvniv· n Poia· pososta· tvn aliey·sevn poy epitre·poyn oi dia·forew dieunei·w alieytike·w symfvni·ew aliey·ontai pragmatika· apo· ton koinotiko· sto·lo; Apa· nthsh thw kaw Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w (9 Ioyni·oy 1997) (cid:211)son afora· tiw alieytike·w symfvni·ew poy e·xoyn synafuei· ba·sei tvn arxv· n thw amoibaio·thtaw, oi symfvni·ew ayte·w pare·xoyn sthn Koino·thta dynato·thtew aliei·aw ston Bo·reio Atlantiko· (h·toi se apokleistike·w oikonomike·w perioxe·w tvn nh·svn Fero·ew, thw Islandi·aw kai thw Norbhgi·aw) kai sth Baltikh· ua·lassa. Oi dynato·thtew aliei·aw, se genike·w gramme·w, ajiopoioy·ntai plh·rvw apo· ta alieytika· ska·fh thw Koino·thtaw. Sth symfvni·a me thn Argentinh·, ta eth·sia epitrepo·mena aliey·mata (250. 000 to·noi) gia ta ska·fh poy drasthriopoioy·ntai sto plai·sio miktv· n epixeirh·sevn kai koinoprajiv· n, e·xoyn me·xri stigmh·w alieyuei· sto sy·nolo· toyw. Gia tiw symfvni·ew me to Maro·ko kai 14 xv· rew thw Afrikh·w, thw Karai¤bikh·w kai toy Eirhnikoy· (AKE), den ypa·rxoyn kauorisme·new posostv· seiw alieyma·tvn alla· oi alieytike·w dynato·thtew ekfra·zontai se olikh· xvrhtiko·thta (KOX) gia th aliei·a me mhxano·tratew kai se ariumo· skafv· n gia thn aliei·a to·noy. Oi poso·thtew tvn alieyma·tvn, poy ejartv· ntai apo· ton baumo· ajiopoi·hshw tvn dynatoth·tvn aytv· n, dhlv· nontai apo· toyw efopliste·w thw Koino·thtaw apeyuei·aw stiw arxe·w tvn tri·tvn xvrv· n, sy·mfvna me tiw diata·jeiw tvn symfvniv· n. Gia tiw symfvni·ew poy aforoy·n ton to·no, h Epitroph· diaue·tei ta ethsi·vw pragmatopoihue·nta aliey·mata apo· ton koinotiko· sto·lo kai ua mporoy·se na ta diabiba·sei sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Gia tiw symfvni·ew stiw opoi·ew h aliei·a me mhxano·tratew ei·nai kyri·arxh, ta kra·th me·lh e·xoyn arxi·sei na anakoinv· noyn sthn Epitroph·, kat’ efarmogh·n toy kanonismoy· «ele·gxoy», ta synolika· stoixei·a poy ua apotele·soyn antikei·meno eje·tashw se ba·uow. (98/C 21/111) GRAPTH ERVTHSH E-1304/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (11 Aprili·oy 1997) Ue·ma: Kthniatrikoi· e·legxoi «Pro·tash odhgi·aw toy Symboyli·oy gia ton kauorismo· tvn o·rvn tvn kthniatrikv· n ele·gxvn gia ta proi¤o·nta poy proe·rxontai apo· tri·tew xv· rew kai ta opoi·a eisa·gontai sthn Koino·thta». Pro·tash odhgi·aw toy Symboyli·oy poy tropopoiei· tiw odhgi·ew 71/118/EOK, 72/462/EOK, 85/73/EOK, 91/67/EOK, 91/492/EOK, 91/493/EOK, 92/ 45/EOK, 92/118/EOK o·son afora· th diorga·nvsh tvn kthniatrikv· n ele·gxvn gia ta proi¤o·nta poy proe·rxontai apo· tri·tew xv· rew kai poy eisa·gontai sthn Koino·thta. (e·ggr. COM (96)170 tel. › 96/0109/0110 CNS (1), (e·ggr. CES 1395/96 › 96/0109/0110/CNS)


title: Resolución sobre el informe de la Comisión al Parlamento Europeo y al Consejo sobre el estado de aplicación del sistema general de reconocimiento de los títulos de enseñanza superior, realizado de conformidad con el artículo 13 de la Directiva 89/48/CEE (COM(96)0046 C4-0194/ 96)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1324/97 af Mark WATTS til Kommissionen. Søulykker siden 1985, hvor ro-ro-færger har været indblandet

eurovoc_concepts:
European Commission
exchange of information
ferryboat
maritime transport
transport accident
transport safety


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1268/97 del Alessandro DANESIN a la Comisión. Anulación de la ayuda al festival "Cartoons on the bay", edición 1996

eurovoc_concepts:
Campania
Community budget
EU aid
EU programme
European Commission
cultural event
cultural policy
eligibility criteria
film production
suspension of aid


title: WRITTEN QUESTION No. 1305/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. Veterinary checks

eurovoc_concepts:
customs inspection
customs regulations
customs warehouse
free zone
import
third country
veterinary inspection
veterinary legislation

text: 22. 1. 98 EN Official Journal of the European Communities C 21/37 Following the repeal of Directive 90/675/EEC (2) it has become necessary to amend the text of the directive dealt with in the second Commission proposal, with a view to bringing it into line with the new directive proposed by the Council. Would the Commission consolidate the existing legislation at the earliest opportunity, so as to make it clearer and more user-friendly? (1) OJ C 245, 23. 8. 1996, p. 9. (2) OJ L 373, 31. 12. 1990, p. 1. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (29 May 1997) At present, the Commission has no plans to consolidate the Directives mentioned by the Honourable Member. On the other hand, a number of them (71/118/EEC, 91/492/EEC, 91/493/EEC, 92/45/EEC and 92/118/EEC) are included in a general exercise to group the so-called (cid:145)vertical(cid:146) directives on food hygiene in order to simplify the legislation and achieve consistency. With regard to the financing of checks, on 26 June 1996 the Council adopted Directive 96/43/EC amending and consolidating Directive 85/73/EEC (1). (1) OJ L 162, 1. 7. 1996. (98/C 21/112) WRITTEN QUESTION E-1305/97 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (11 April 1997) Subject: Veterinary checks The Commission has submitted a proposal for a Council Directive laying down the principles governing the organization of veterinary checks on products entering the Community from third countries, amending Directives 71/118/EEC, 72/462/EEC, 85/73/EEC, 91/67/EEC, 91/492/EEC, 91/493/EEC, 92/45/EEC and 92/118/EEC governing the organization of veterinary checks on products entering the Community from third countries (COM(96)170 final › 96/0109/0110(CNS)) (1), (CES 1395/96 › 96/0109/0110/CNS). So as to obviate the need to refer to the specific customs legislation, would the Commission amend the directive to clarify the powers of the customs authorities and the way in which responsibility is divided between the customs authorities and the veterinary authorities? Does it feel that the directive should make cooperation between the two authorities compulsory and that it should give the competent customs authority, rather than the veterinary authority (as provided for in the proposal for a directive), exclusive responsibility for supervising free warehouses and customs warehouses? (1) OJ C 245, 23. 8. 1996, p. 9. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (2 June 1997) The proposals for Council Directives laying down the principles governing the organization of veterinary checks on products entering the Community from third countries (1) were examined in detail by Parliament (17-21 February 1997). In that context the Commission accepted a number of amendments to certain provisions adopted by Parliament, in particular to clarify the respective responsibilities of the veterinary and customs authorities. On the particular question raised by the Honourable Member, the Commission has agreed that Article 12(1) of the proposal should provide for the customs authorities and the veterinary authorities responsible for the border inspection post to authorize admission into the free zone, the free warehouse or a customs warehouse. Nevertheless, Article 12(2) stipulates that zones and warehouses must be under the permanent supervision of an official veterinarian. This rule applies without prejudice to the obligations arising from customs regulations. This position is in accord with that expressed by Parliament. (1) COM(96) 170 final


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 639/97, annettu 11 päivänä huhtikuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price


title: WRITTEN QUESTION No. 1288/97 by Caroline JACKSON to the Commission. Protected status of cormorants

eurovoc_concepts:
United Kingdom
bird
derogation from EU law
ecological balance
ecosystem
fishing industry
protected species
protection of animal life
wildlife


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1319/97 van Gerhard SCHMID aan de Commissie. Besmetting van schapen met de gekkekoeienziekte BSE

eurovoc_concepts:
animal disease
animal health
animal product
cattle
health risk
infectious disease
public health
sheep
veterinary inspection
veterinary legislation

formats: pdf print

text: C 21/42 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 1. 98 (98/C 21/118) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1319/97 van Gerhard Schmid (PSE) aan de Commissie (11 april 1997) Betreft: Besmetting van schapen met de gekkekoeienziekte BSE Het gevaar dat schapen op hun beurt met de BSE-ziekte worden besmet kan volgens de huidige wetenschap- pelijke inzichten niet worden uitgesloten. Kan de Commissie mededelen: 1. Is het juist dat het Wetenschappelijk veterinair comite· reeds op 21 oktober 1996 een advies heeft gegeven op grond waarvan ten minste potentieel schadelijk materiaal zoals hersenen, ogen en ruggemerg van schapen, geiten en runderen in alle landen met BSE-gevallen uit de levensmiddelenproductie moeten worden genomen? 2. Zo ja, waarom heeft de Commissie dit advies tot nu toe niet opgevolgd? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (2 juni 1997) Het Wetenschappelijk Veterinair Comite· heeft in een advies van 21 oktober 1996 gesteld dat bepaalde weefsels van runderen, schapen en geiten buiten de voedselketen van mens en dier dienen te worden gehouden in de landen of regio’s waar een risico aanwezig kan zijn. Voor geen enkele lidstaat kon het comite· de mogelijkheid van een risico uitsluiten. Op grond van dit advies is de Commissie op 11 december 1996 gekomen met een ontwerp-beschikking om ervoor te zorgen dat in de hele Gemeenschap de betrokken weefsels in het slachthuis worden verwijderd en vervolgens worden vernietigd. In het Permanent Veterinair Comite· was er echter geen gekwalificeerde meerderheid voor deze ontwerp-beschikking. Krachtens de geldende procedurele voorschriften is de ontwerp- beschikking dan voorgelegd aan de Raad, die deze op 17 december 1996 met een gewone meerderheid heeft verworpen. De inspecties die eind 1996 in de lidstaten zijn verricht, hebben bepaalde tekortkomingen van de tegen boviene spongiforme encefalopathie genomen maatregelen aan het licht gebracht. De Commissie overweegt daarom verdere actie te ondernemen, waaronder de presentatie van een nieuw ontwerp dat soortgelijke maatregelen bevat als die welke in december 1996 zijn voorgesteld. (98/C 21/119) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1329/97 van Giacomo Santini (UPE) aan de Commissie (10 april 1997) Betreft: Richtlijn 92/50/EEG betreffende overheidsopdrachten Sedert de inwerkingtreding van richtlijn 92/50/EEG (1) en van wetsbesluit 157 van 17 maart 1995 ter uitvoering ervan worden bijna alle overheidsopdrachten voor dienstverlening voor een zo laag mogelijk bedrag toegekend. Dit leidt tot verstoring van de markt, omdat weinig bonafide ondernemingen de overheidsopdrachten krijgen tegen bedragen die niet overeenkomen met de werkelijke kosten die een correct op de markt werkend bedrijf heeft. Artikel 25 van wetsbesluit 157 van 17 maart 1995 schrijft voor dat afwijkende aanbiedingen (dwz. voor een bedrag dat meer dan een vijfde lager ligt dan het gemiddelde van de gedane en toegelaten offertes) door de instantie die de opdracht plaatst moeten worden gecontroleerd. Dit gebeurt regelmatig, maar omdat geen enkele instantie over in officie¤le documenten staande gegevens voor de evaluatie beschikt, is de opdrachtgever niet in staat vast te stellen of een offerte al dan niet afwijkend is en wordt de opdracht ook toegekend bij verlagingen van meer dan 50%. Kan de Commissie mededelen: wat zij denkt te doen, opdat deze afwijkende offertes als zodanig worden beschouwd en van de 1. aanbesteding worden uitgesloten, 2. wat zij denkt te doen om de mogelijkheid van deelneming aan aanbestedingen te waarborgen op grond van technische en financie¤le capaciteiten zonder uitsluiting door de instantie, waarvoor het bedrijf nog nooit diensten heeft verleend,


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1308/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Sikkerhedsforskrifter for fiskeskibe

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Directive
fishing vessel
maritime safety
occupational health
occupational safety
proposal (EU)
technical regulations


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1302/97 af José APOLINÁRIO til Kommissionen. Ansøgning fra Pinhel kommune om støtte fra Samhørighedsfonden

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU financing
Portugal
less-favoured region
water supply


title: 97/276/CE: Decisão da Comissão de 11 de Abril de 1997 que altera a Decisão 93/437/CEE que fixa as condições especiais de importação dos produtos da pesca originários da Argentina (Texto relevante para efeitos do EEE)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1259/97 von Cristiana MUSCARDINI an die Kommission. Globalisierung und Demokratie

eurovoc_concepts:
budget policy
budgetary power
company with share capital
competition
economic policy
euro
financial institution
free movement of capital
free movement of goods
political power


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1320/97 του Gerhard SCHMID προς την Επ τροπή. Ανώτατο ποσόν για την κάλυψη αστικής ευθύνης σε πυρηνικές εγκαταστάσεις

eurovoc_concepts:
State aid
civil liability
damages
electrical energy
insurance
nuclear accident
nuclear power station
restriction on competition

text: C 60/18 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 25. 2. 98 To i·dio ypoyrgei·o, sy·mfvna me to a·ruro 5 toy kanonismoy· ariu. 4254/88 poy tropopoih·uhke apo· ton kanonismo· (EOK) ariu. 2083/93 (3) o·son afora· to Eyrvpai¤ko· Tamei·o Perifereiakh·w Ana·ptyjhw, ype·bale sthn Epitroph·, stiw 21 Marti·oy 1997, ai·thsh xrhmatodo·thshw gia ta fra·gmata tvn «Rii Monti Nieddu e Is Canargius», me synoliko· ko·stow 62 MECUS. H sygkekrime·nh ai·thsh xrhmatodo·thshw ejeta·zetai epi· toy paro·ntow apo· thn Epitroph·. (1) EE L 175 thw 5. 7. 1985 (2) EE L 206 thw 22. 7. 1992 (3) EE L 193 thw 31. 7. 1993 (98/C 60/37) GRAPTH ERVTHSH E-1320/97 ypobolh· : Gerhard Schmid (PSE) prow thn Epitroph· (11 Aprili·oy 1997) Ue·ma: Anv· tato poso·n gia thn ka·lych astikh·w eyuy·nhw se pyrhnike·w egkatasta·seiw O germaniko·w no·mow peri· atomikh·w ene·rgeiaw ori·zei sto a·ruro 13 par. 3 o·ti h problepo·menh ka·lych gia thn katabolh· apozhmiv· sevn apo· ton fore·a ekmeta·lleyshw pyrhnikv· n egkatasta·sevn periori·zetai kat(cid:146) anv· tato o·rio se 500 ekat. G. M. Oi anameno·menew zhmi·ew se peri·ptvsh sobaroy· atyxh·matow se pyrhnike·w egkatasta·seiw ua ei·nai pollaplv· w ychlo·terew, kai sthn peri·ptvsh ayth· ua pre·pei to kra·tow na kaly·cei tiw zhmi·ew poy yperbai·noyn to en lo·gv o·rio. Ervtv· thn Epitroph·: 1. Synista· h en lo·gv ry·umish e·mmesh kratikh· epido·thsh poy pre·pei na ty·xei egkri·sevw; 2. Synista· h en lo·gv ry·umish stre·blvsh toy antagvnismoy· e·nanti a·llvn fore·vn paragvgh·w ene·rgeiaw; Apa· nthsh toy k. Van Miert ej ono·matow thw Epitroph· w (4 Ioyni·oy 1997) Oi diata·jeiw toy germanikoy· no·moy peri· atomikh·w ene·rgeiaw o·son afora· thn astikh· eyuy·nh gia tiw pyrhnike·w zhmi·ew symfvnoy·n me tiw isxy·oysew dieunei·w symba·seiw gia to sxetiko· ue·ma, sto baumo· poy o germaniko·w no·mow proble·pei thn merikh· katabolh· apozhmi·vshw apo· to kra·tow. Ba·sei thw sy·mbashw thw Bie·nnhw sxetika· me thn astikh· eyuy·nh gia tiw pyrhnike·w zhmi·ew kauv· w kai ba·sei thw sy·mbashw tvn Parisi·vn o·son afora· thn astikh· eyuy·nh ston tome·a thw pyrhnikh·w ene·rgeiaw, o fore·aw ekmeta·lleyshw pyrhnikv· n egkatasta·sevn ypoxreoy·tai na pare·xei xrhmatooikonomikh· asfa·leia h opoi·a na kaly·ptei thn eyuy·nh gia tiw pyrhnike·w zhmi·ew se poso· poy kauori·zetai apo· to kra·tow egkata·stashw. H en lo·gv asfa·leia mporei· na ei·nai asfalistikoy· h· a·lloy xrhmatooikonomikoy· ty·poy, gia para·deigma kratikh· eggy·hsh. H sy·mbash tvn Bryjellv· n, h opoi·a symplhrv· nei th sy·mbash tvn Parisi·vn, sthn opoi·a h Germani·a o·pvw kai ta perisso·tera kra·th me·lh, ei·nai symballo·meno me·row, ori·zei eidiko·tera o·ti, gia e·na sygkekrime·no poso· kai me·xri eno·w kauorisme·noy ori·oy, oi pyrhnike·w zhmi·ew kaly·ptontai me dhmo·sioyw po·royw poy diati·uentai katarxh·n apo· to symballo·meno me·row, sto e·dafow toy opoi·oy bri·sketai h pyrhnikh· egkata·stash toy fore·a ekmeta·lleyshw kai sth syne·xeia apo· ta symballo·mena me·rh thw en lo·gv sy·mbashw ba·sei symfvnhuei·saw ry·umishw. Vw ek toy·toy, h en lo·gv dia·tajh den apotelei· ek prv· thw o·cevw kratikh· eni·sxysh kata· thn e·nnoia toy a·ruroy 92 thw Synuh·khw EK, dedome·noy o·ti basi·zetai se dieunh· symfvni·a me sto·xo th ue·spish eno·w genika· efarmozo·menoy plaisi·oy asfa·leiaw gia toyw kindy·noyw apo· tiw pyrhnike·w drasthrio·thtew. Ka·ue tome·aw ene·rgeiaw die·petai apo· sygkekrime·noyw kano·new o·son afora· thn asfa· leia h· thn periballontikh· prostasi·a poy antapokri·nontai ston idiai·tero xarakth·ra tvn diaforetikv· n phgv· n ene·rgeiaw. Vsto·so, ako·mh kai an uevrhuoy·n vw kratike·w enisxy·seiw oi en lo·gv diata·jeiw empi·ptoyn endexome·nvw sthn pare·kklish toy a· ruroy 92, para·grafow 2, stoixei·o b), dedome·noy o·ti aposkopoy·n sthn epano·ruvsh zhmiv· n poy prokaloy·ntai apo· e·ktakta gegono·ta. (98/C 60/38) GRAPTH ERVTHSH E-1421/97 ypobolh· : Anita Pollack (PSE) prow thn Epitroph· (23 Aprili·oy 1997) Ue·ma: Ejoikono·mhsh ene·rgeiaw sthn Oykrani·a Lamba·nontaw ypo·ch o·ti apo· orisme·new phge·w plhrofo·rhshw proky·ptei o·ti h energeiakh· epa·rkeia thw Oykrani·aw antistoixei· peri·poy sto 30% toy me·soy o·roy tvn xvrv· n melv· n toy OOSA


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1312/97 do Deputado Amedeo AMADEO à Comissão. Identificação de bovinos e dos produtos à base de carne de bovino

eurovoc_concepts:
beef
cattle
database
health control
labelling
meat product
product quality


title: Risoluzione sulla comunicazione della Commissione sulla parità di opportunità per i disabili (COM(96)0406 C4-0582/ 96)

eurovoc_concepts:
disabled person
equal treatment


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1264/97 del David THOMAS a la Comisión. Directiva 96/15/CE

eurovoc_concepts:
citrus fruit
parasitology
plant disease
plant health control
plant health legislation
protected area
protection of plant life