title: Komission tiedonanto - EU:n tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva toiminta: komission vastaus suosituksiin, jotka esitettiin riippumattomissa ulkoisissa arvioinneissa viimeisen viisivuotiskauden toimista neljännen puiteohjelman mukaisissa erityisohjelmissa ja YTK:n tutkimuslaitoksissa sekä Euratomin puiteohjelmassa

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 16. 04. 1997 KOM(97) 149 lopull. KOMISSION TIEDONANTO EU:N TUTKIMUSTA JA TEKNOLOGISTA KEHITTÄMISTÄ KOSKEVA TOIMINTA: KOMISSION VASTAUS SUOSITUKSIIN, JOTKA ESITETTIIN RIIPPUMATTOMISSA ULKOISISSA ARVIOINNEISSA VIIMEISEN VIISIVUOTISKAUDEN TOIMISTA NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN MUKAISISSA ERITYISOHJELMISSA JA YTK:N TUTKIMUSLAITOKSISSA SEKÄ EURATOMIN PUITEOHJELMASSA JOHDANTO Komissio kiittää riippumattomien korkean tason asiantuntijalautakuntien laatimista viisivuotisarviointien kertomuksista. Komissio arvostaa lautakuntien pyrkimyksiä tehdä tasapainoisia päätelmiä ja arvokkaita suosituksia. Kutakin erityisohjelmaakoskeva neuvoston päätös ^ edellyttää riippumattomien asiantuntijoiden toteuttamaa ulkopuolista arviota toimista ohjelmaan sisältyvillä aloilla ja hallinnosta kyseistä arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana. Näin ollen on sovellettu uutta, järkiperäistettyä arviointia koskevaa lähestymistapaa^, joka on lainsäädännöllisten vaatimusten mukainen, jossa otetaan huomioon CREST:n-* neuvot ja noudatetaan komission aloitteen (SEM 2000) mukaisia suosituksia parhaiden mahdollisten arviointikäytäntöjen ottamisesta konkreettisesti käyttöön kaikissa komission yksiköissä^. Vuoden 1996 jälkipuoliskolla 18 asiantuntijalautakuntaa arvioi EU:n tukemia erityisohjelmien TTK-toimia arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana. Tämän lisäksi perustettiin seitsemän riippumatonta vierailevaa ryhmää arvioimaan yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toimintaa (YTK:n osallistumista erityisohjelmiin ja sen omia tutkimusohjelmia) ja vielä yksi korkean tason asiantuntijoiden ryhmä tekemään yleinen arviointi ja yhteenveto vierailevien ryhmien kertomuksista. Lisäksi perustettiin ryhmä, jolle annettiin tehtäväksi laatia arvio kaikesta yhteisön TTK-toiminnasta arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana (EY:n ja Euratomin puiteohjelmista). Kaiken kaikkiaan noin 170 korkean tason riippumatonta asiantuntijaa osallistui arviointityöhön, joka koostui kolmannen puiteohjelman mukaisten ohjelmien loppuarvioinneista ja joka tuotti 18 erityisohjelmaa koskevaa kertomusta, seitsemän kertomusta YTK:n tutkimuslaitoksista, yhden yleisen YTK:ta koskevan kertomuksen ja yhden koko puiteohjelmaa koskevan kertomuksen, jonka odotetaan valmistuvan piakkoin. Tässä tiedonannossa esitetään komission vastaukset erityisohjelmia koskevien kertomusten tärkeimpiin suosituksiin. Kyseiset suositukset on sisällytetty tiivistelmiin, jotka on esitetty täydennyksen vuoksi myös tässä asiakirjassa. Tiivistelmissä mainitaan ulkopuolisten asiantuntijalautakuntien mielipiteet, joista ne ovat vastuussa. (Jokainen erityisohjelma esitetään kolmessa osassa: 1 - Tiivistelmä, Il - Komission vastaus ja III - Arviointilautakunta. YTK:ta koskeva jakso koostuu yleisestä arviosta, suppeasta kertomuksesta^ ja niiden asiantuntijoiden luettelosta, jotka toteuttivat seitsemän tutkimuslaitoksen arvioinnit. ) Komissio panee erityisesti merkille asiantuntijalautakuntien huomautukset TTK-ohjelmien hallinnosta ja menettelytavoista ja ehdottaa tarvittaessa toimenpiteitä. ' Neuvoston päätös 94/X01/EY. tehty 23 päivänä marraskuut;) l')94: neuvoston päätös 94/572/l'Y. tehty 27 päivänä heinäkuuta l*)'J4; neuvoston päätös 94/X()2/rY. lehly 23 päivänä marraskuilla l'J'J-1; neuvoston päälös »M/57 l/l Y. lehlv 27 päivänä heinäkuilla l'J'J4; neuvoston päälös »J4/S03/I'Y. lehty 23 päivinä marraskuilla I*>«>-!; neuvosloii päälös 'M/X04/IY. lehly 23 päi\än marraskuilla l'J'J-1: neuvoslon päälös 'M/')|. VI-Y. lehly Is päivänä joulukuilla 1'J'JI: neuvosloii päälös <J|/')| i/l Y. lehly 15 päivänä joulukuilla 1'J'J -I: neuvo ston päälös 'J 1/XOvTY lehlv 2 f päivänä inaiiaskuiiia l'"M m nvosion paalos ' »l/X0/»/l Y lehlv 'i iihiv ! •> päivänä päivänä marraskuilla l'J'M. neuvoslon paalos 'M/')| I/IV. lehlv l*> päivänä loulukiiula 1'J'JI neuvo. Ion paalos ' M / o l s / IY joulukuilla I9'J4: neuvoslon paalos 'J-I/X07/I Y. lehlv 2} päivänä inaiiaskuiiia 1'J'J I; neuvoslon paalos ') l/'J| //| Y. tdilv I s päivänä loulukiiula IW4; neuvoslon päätös »M/9I6/EY. lehlv 15 päivänä joulukuilla l'J'J-1: neuvoslon päälös 9'I/'J20/I matoin, lehlv 15 päivänä joulukuilla I9'M, neuvoston päätös 94/79«)/I uralom. tehty X päivänä joulukuilla 1'J'M: ja yhteisen lulkiuuiskeskuksen täylänlöönpanema neuvoston päälös 94/918/EY. tehty 15 päivänä joulukuuta l'J»Mja neuvoslon päiitös 'M/91'J/Euratom, lehly 15 päivänä joulukuuta 1994 l'J'J-1; neuvoston päälös ')|/'J| l/l Y. lehly 15 päivänä joulukuilla 2 KOM (96) 220. lopullinen. 22. 5. 1996 • CREST:n neuvot neuvostolle ja komissiolle yhteisön tutkimusohjelmien valvonta-ja arviointimenettelyistä. Komission jäsenten Erkki Liikasen ja Anita Gratiinin yhteisymmärryksessä puheenjohtajiin kanssa laatima tiedonanto, SEC (96) 659/5, 29. 4. 1996 • YTK. :» osalta päätösten kyseisissä artikloissa ei edellytetä komission vastausta asiantuntijoiden kertomuksiin. Erityisohjelmia koskevat tuloksista ja hallintoneuvoston kommenteista tiedotetaan erikseen. täydelliset asiantuntijakertomukset julkaistaan erikseen. YTK:n arvioinnin Myös puiteohjelmien kokonaisarvioinnista ja komission vastauksista tiedotetaan erikseen. SISÄLLYSLUETTELO 1. Telematiikan sovellukset 2. Kehittyneet viestintäteknologiat ja -palvelut 3. Tietotekniikka 4. Teollisuusteknologia ja materiaaliteknologia 5. Standardit, mittaukset ja testaus 6. Ympäristö ja ilmasto 7. Meritieteet ja -teknologia 8. Biotekniikka 9. Biolääketiede ja terveys 10. Maatalous ja kalastus sekä maatalouteen liittyvä teollisuus 11. Muu kuin ydinenergia 12. Liikenne 13. Kohdennettu sosiaalistaloudellinen tutkimus 14. Yhteistyö kolmansien maiden kanssa 15. Tulosten levittäminen ja optimointi (innovaatio) 16. Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistäminen 17. Ydinturvallisuus 18. Hallittu lämpöydinfuusio 19. Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) Liitteet: Yksityiskohtaiset ohjeet viisivuotisarviointia varten • Liite 1: Erityisohjelmat • Liite 2: YTK:n tutkimuslaitokset sivu 7 19 27 43 55 61 73 81 91 103 111 119 125 135 147 155 161 169 177 189 190 191 VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 TELEMATIIKAN SOVELLUKSET I T T Ï V I S T E L MA Tärkeimmät päätelmät Tietotekniikka-ja televiestintätekniikkaolijelmaii rakenne 1. Suositellaan yhtä ainoaa jonka pääosa omistetaan sovellusjärjestelmiUe. Näin jatkettaisiin telemaattisia sovelluksia koskevaa ohjelmaa ja säilytettäisiin sen myönteiset ominaisuudet eli käyttäjien tiivis osallistuminen todellisten järjestelmien kehitykseen ja niiden kelpuutukseen eli validointiin. televiestintäohjelmaa, tietotekniikka- ja Tulevaisuudennäkymät ja strateginen ajattelu 2. Ohjelmassa on kehitettävä selkeämpiä tulevaisuudennäkymiä ja strategista ajattelua, jotta rajallisia voimavaroja voidaan keskittää sinne, missä kehitystyö on tehokkainta. Yhteyksiä komission politiikan aloihin on lujitettava. Sovellusjärjestelmiä koskevan osa-alueen rakenne 3. Multimediatelematiikka ja -verkot ovat kehittyneet merkittävästi sen jälkeen, kun telematiikkaohjelma hyväksyttiin vuoden 1991 kesäkuussa, ja niiden kehitys etenee yhä hyvin nopeasti. Neljännestä puiteohjelmasta viidenteen siirryttäessä on mahdollisuus arvioida uudelleen ohjelmaan kuuluvaa sovellusten osa-aluetta tekniikan, markkinoiden ja yhteiskunnallis-poliittisen kehityksen perusteella. Sovelluksia koskevat hankkeet olisi keskitettävä syntyville, uutta telematiikkaa käyttäville aloille sekä aloille, joilla ne ovat erityisen perusteltuja taloudellisista tai sosiaalisista syistä. Tällaisia ovat uuden kehityksen tuottamat ja tietoyhteiskunnan tiedontuottajien osuuteen liittyvät alat. Sovellusjärjestelmiä koskevan osa-alueen sisältö 4. Sovelluksia koskeville hankkeille olisi järjestettävä osa-aluekohtaisten ehdotuspyyntöjen lisäksi erillinen ehdotuspyyntösarja, jonka tavoitteena on luoda kokonaisjärjestelmiä. Näissä järjestelmissä hyödynnettäisiin kahta tai useampaa eri sovellusta osa-alueiden rajojen yli. Ohjelman vaikutuksen tehostamiseksi kaikilla sovelluksia koskevan ohjelman osa-alueilla olisi hyvin tärkeää perustaa konkreettinen ja äly infrastruktuuri, johon kuuluu myös standardointi, ja luoda järjestelmäperustoja, joiden avulla yksittäisiä sovelluksia koskevia hankkeita voidaan toistaa. Tällaisen työn olisi oltava koko ohjelman ensisijainen tavoite. rohkaista Hallinto ja muut seikat runsaiden kasvumahdollisuuksien pienyrityksiä 5. Tähän ohjelmaan ja muihin puiteohjelmiin liittyvä byrokratia on jatkuvasti kasvanut sellaiseksi, että tärkeimmät yritykset ja käyttäjiä edustavat julkiset ryhmät eivät enää halua osallistua ohjelmiin. Tällaisessa ja ohjelmaan tilanteessa on vastuutonta nimenomaan toivottuja uusia hakijoita osallistumaan. Työnjakoa on parannettava ja joutavaa paperityötä on vähennettävä. Ohjelmaan osallistuvat kokevat hankkeidensa estyvän loputtomien niiden ajankäytölle asetettujen vaatimusten vuoksi. Sekä ohjelman että sen eri osa-alueiden toimenpiteitä ja hankkeita, joiden tarkoituksena on tukea ohjelmaa ja hankkeita yleisesti, on neljännessä puiteohjelmassa osallistujien mielestä huomattavasti entistä enemmän. Tämä aiheuttaa hanketyöryhmien ajankäyttöön ja työhön paineita, joita hyödyt eivät voine tasoittaa. Tällaisia yleishankkeita olisi karsittava, ja niitä olisi perustettava vain sovelluksia koskeviin hankkeisiin osallistuvien pyynnöstä. Johdanto 1. Telemaattisten sovellusten ohjelmaa viiden vuoden välein arvioivan lautakunnan tehtävä Telematiikkaa viiden vuoden välein arvioiva lautakunta perustettiin vuoden 1996 alussa käsittelemään vuodesta 1991 vuoden 1996 alkuun telematiikan alalla (eli tieto- ja/tai televiestintätekniikan sovellusten aloilla) toteutettua TTK-toimintaa. Näin ollen lautakunnan tehtävät sisältävät kolmanteen puiteohjelmaan kuuluvan telemaattisten sovellusten ohjelman loppuarvion, neljänteen puiteohjelmaan kuuluvan saman ohjelman väliarvion ohjelman monimutkaisuuden ja laajuuden vuoksi arvolautakunnassa oli 13 jäsentä. Lautakunta haastatteli ohjelman tämän viisivuotisarvion. Telemaattisten sovellusten lisäksi ja johtoa ja muita ohjelman hallinnossa toimineita henkilöitä sekä useita yksittäisiä ohjelman osallistujia. Lautakunta jakautui työryhmiin, ja tutki yksittäisillä osa-alueilla tehtyä työtä. Kyselylomakkeita lähetettiin kaikille kolmannen puiteohjelman tärkeimmille osallistujille (1860) ja sellaisten hankkeiden koordinoijille (370), jotka oli sillä hetkellä hyväksytty neljänteen puiteohjelmaan. 2. Telemaattisten sovellusten ohjelman taustaa Telemaattisten sovellusten ohjelmaa edelsi kolme kartoitusta, jotka perustettiin vuonna 1989 toisen puiteohjelman osana. Ohjelma otettiin kolmanteen puiteohjelmaan, jossa siihen kuului seitsemän osa- aluetta, ja sen talousarvio oli 430 miljoonaa ecua. Neljännessä puiteohjelmassa siihen lisättiin neljä osa- aluetta, ja ohjelman kokonaistalousarvioksi tuli 912 miljoonaa ecua. Kolmannessa puiteohjelmassa rahoitettiin 312 hanketta, ja tähän mennessä neljännessä puiteohjelmassa on rahoitettu 422 hanketta. 3. Yksityiskohtaisen arviointikertomuksen rakenne Lautakunnan yksityiskohtainen arviointikertomus sisältää seuraavat jaksot: tärkeimmät päätelmät tämän lyhennetyn kertomuksen alussa, johdanto, tiivistelmä, joka esitetään selontekona lautakunnan huomioista, lautakunnan tärkeimpiä päätelmiä ja suosituksia esittelevä ja selittävä jakso ja kutakin ohjelman 12 osa- aluetta koskevat päätelmät ja suositukset (osa-alueita koskevat täydelliset kertomukset ovat liitteenä). tilastotietoja Muissa liitteissä analysoidaan kyselylomakkeet ja käsitellään rahoitusta sekä annetaan hankkeista. Tämä lyhennetty kertomus perustuu yksityiskohtaisen kertomuksen selontekojaksoon. Lukijaa kehotetaan tutustumaan yksityiskohtaiseen kertomukseen oikean käsityksen saamiseksi päätelmistä ja niihin perustuvista suosituksista, joita ei tilanpuutteen vuoksi voida esittää tässä lyhennetyssä kertomuksessa. Selonteko lautakunnan tärkeimmistä huomioista 1. Ohjelman saavutukset järjestelmän toimintatavan Telematiikan sovellusten ohjelman ytimenä ovat sovellukset eli tietotekniikka- ja televiestintätekniikan soveltaminen tarkkarajaisten käyttäjäryhmien ongelmiin sellaisten järjestelmien avulla, joilla kehitetään ratkaisuja uusia verkko- ja multimediatekniikoita käyttämällä. Kolmannesta puiteohjelmasta neljänteen siirryttäessä on huomattavasti lisätty käyttäjien osallistumista ohjelmaan. Todelliset loppukäyttäjät voivat kelpuuttaa tai ja käyttäjäliittymät, kuluttajajärjestöt voivat valvoa tutkimus- ja kehitystyön tulosten hyödyntämisiä tämän jälkeen tai ainakin vaikuttaa niiden hyödyntämiseen. Lautakunta totesi, että useimmat ohjelman hankkeista on tarkasti suunnattu havaittujen ongelmien ratkaisuun. Varsinkin neljännessä puiteohjelmassa käyttäjät osallistuvat tiiviisti työsuunnitelmien laatimiseen, sovellusten arviointiin ja hyväksyttyjen hankkeiden toteuttamiseen. Tämä on erittäin myönteistä. Ohjelman ns. "kymmenen käskyä" ovat osoittautuneet erinomaiseksi tavaksi ohjata koko ohjelmaa toivottuun suuntaan ja erityisesti edistää käyttäjien osallistumista. On vielä liian todennäköisyyttä. varhaista saada näyttöä siitä, että tällä tavoin lisättäisiin hankkeen onnistumisen Kuitenkin on kohtuullista odottaa, että käyttäjien todellinen ohjelmaan osallistuminen parantaa telemaattisten sovellusten hyödyntämistä. toimivat käyttäjät ja välittäjinä Aikaisempien komission ohjelmien, kuten ESPRIT:n ja RACEn, suurena saavutuksena on se, että Euroopan akateemiset ja teollisuuden tutkijat ovat oppineet tekemään yhteistyötä näissä ohjelmissa. Nyt telematiikan sovellusten ohjelma on edelläkävijä siinä, että se tuo Euroopan käyttäjät yhteen, mikä lienee kyseisen ohjelman televiestintätekniikoiden eurooppalaisten käyttäjien yhtenäisyys saa aikaan entistä nopeammin reagoivat ja paremmin käyttäjien tarpeista perillä olevat markkinat, mikä hyödyttää kaikkia. saavutus. Käyttäjien tietotekniikka- tärkeä eli ja 2. Muuttunut ympäristö Telemaattisten sovellusten ohjelma on ollut käynnissä suunnilleen viiden vuoden ajan. Viime vuosina lisäännyttyä telemaattisten sovellusten ympäristö on muuttunut perusteellisesti Internetin käytön 10 1. räjähdysmäisesti ja tietoisuuden levittyä telematiikan mahdollisista hyödyistä. Multimedian käytöstä on tullut tuikitavallista. Tietokonelaitteistojen hinnat ja kaistanleveyskustannukset ovat rajussa laskussa, ja niiden ennustetaan laskevan edelleen. Multimediatelematiikan käytön kasvu on tietenkin vasta alussa. Nyt haasteena on nopeuttaa tällaisten järjestelmien tehokasta käyttöä varsinkin siellä, missä niitä on vielä vähän käytössä, ja edistää sovelluskokonaisuuksien kehittymistä. 3. Uuden harkinnan aika Markkinoilla tapahtuneen perusteellisen muutoksen perusteella telemaattisten sovellusten ohjelma näyttää todellisiin hieman tyrehtyvän. Ohjelman hyödyllisiä ominaisuuksia ja erityispiirteitä eli keskittymistä sovelluksiin ja käyttäjien aktiiviseen osallistumiseen ei saa unohtaa, mutta lisäksi rajallisia voimavaroja on käytettävä niin, että vaikutukset ovat mahdollisimman myönteiset ja keskitytään alueille, joilla tarve on suurin ja joilla käyttöä voidaan nopeimmin lisätä. Nykyisillä maailmanlaajuisilla markkinoilla joten hankkeisiin on saatava mukaan laadukkaaseen työhön parhaiten vain laatu tuo menestystä, pystyviä eurooppalaisia organisaatioita. Ohjelman rakennetta on hieman muutettava, ja sen tärkeimpään lisättävä hankkeissa kehitettäviä sovelluksia käyttämällä uusia toimintatapoja, joilla pyritään nopeuttamaan telematiikan käyttöönottoa ja integraatiota sekä sen siirtymistä kohti multimediaa. tavoitteeseen on 3. 1 Euroopan tilaisuus kahden vuosikymmenen liiketoimintamahdollisuudet syntyvässä Tulevan parhaat multimediateollisuudessa. Vieläkään ei ole selvää käsitystä siitä, miten tämä tulevaisuuden teollisuus kehittyy. Näin epävarmassa tilanteessa teollisuuden rakenteen kehitystä muokkaavat ne toimijat, joilla on riskien kohtaamiseen. Koska uusien johdonmukainen strategia mahdollisuuksien hyödyntämiseen sovellusten käyttäjien lukumäärä Euroopassa on vielä paljon USA:n käyttäjälukuja pienempi, Euroopalla on ainutlaatuinen mahdollisuus kehittää näille sovelluksille suuret varhaisvaiheen markkinat, joiden varaan voidaan rakentaa menestys maailmanlaajuisilla markkinoilla. Sovelluksia koskevaa ohjelmaa on harkittava uudelleen tämän mahdollisuuden huomioon ottamiseksi. ovat ja osa-alueilla tarvittavasta tärkeää huolehtia Infrastruktuuri, standardit ja järjestelmäperustat infrastruktuurista, niin että nykyiset markkinat voivat 3. 2 On jatkaa laajentumistaan tehokkaasti ja esteettä. Infrastruktuuri merkitsee standardien tarvetta niiden laajimmassa merkityksessä eli suorituskyky- tai laatustandardeja sekä eritelmästandardeja. Avoimien standardien kehittämistä on edistettävä, jotta käytössä olevat standardit eivät syntyisi vain harvojen kehittäjien käsissä. Kaikilla ohjelman ja älyinfrastruktuurin kehittämistä. Monien käyttäjien osallistuminen ohjelmaan antaa ainutlaatuisen mahdollisuuden tällaisen infrastruktuurin tehokkaaseen toteuttamiseen, jos hankkeissa saavutetaan oikea tasapaino standardien, infrastruktuurien ja kokeilusovellusten välillä. Nykyään ollaan selvästi siirtymässä tilaustyönä tehdyistä järjestelmistä sovellusluokkia palvelevien yleisten järjestelmäperustojen käyttöön. Ohjelmassa on etsittävä tällaisten järjestelmäperustojen kehittämis- ja käyttökeinoja. Standardien, infrastruktuurien järjestelmäperustojen kehitystyö auttaa moninkertaistamaan yksittäisten hankkeiden vaikutuksen. Tällaisen työn edistämistä tarvitaan niin paljon, että olisi harkittava, olisiko se, että hankkeessa on ainakin joitakin näistä ominaisuuksista. sovelluksen välttämättömänä edellytyksenä jokaisen hankkeeseen kuuluvan välttämättömän konkreettisen on painotettava ja Uusia järjestelmiä loppukäyttäjälle 3. 3 joilla pyritään Kaikkialla maailmassa yritykset ovat kehittämässä uusia yksinkertaisia multimediasovellusten helppoon käyttöön. Tällaisten ns. televiestintälaitteiden avulla on mahdollista tuoda "verkottamattomat" massat tiedon aikakaudelle. Uudet televiestintälaitteet avaavat tietä uusille palveluille ja vapaa-ajan harrastuksille. Onnistuneita televiestintälaitejärjestelmiä on varmasti monenkokoisia ja - näköisiä, mutta ohjelmisto tulee olemaan kaikkien olennainen osa. Uudessa ohjelmassa on etsittävä keinoja tällaisten laitteiden kehityksen ja käytön edistämiseksi. laitteita, 11 1. taas lukumäärän lisääntyminen on Sovellusten kohdentaminen ja sovelluskokonaisuudet 3. 4 Ohjelma on osoittautunut toivotulla tavalla joustavaksi, sillä uusia osa-alueita on testattu ja toteutettu uusille käyttäjäryhmille. Tämä on lisännyt ohjelman laajuutta niin, että siinä on nyt 12 osa-aluetta. Osa- alueiden lisännyt nopeasti osa-aluekohtaisten neuvoa-antavien komiteoiden, työsuunnitelmia käsittelevien työryhmien ja ehdotuspyyntöjen määrää. Vaikka ohjelman sovelluksia koskevaa osan organisointia sopiikin jatkaa suurimmaksi osaksi osa-alueittain, joilla kullakin on oma käyttäjäkunta, on aika keskittää rajalliset voimavarat 1) sovelluksiin sellaisilla osa- alueilla, joilla nykyinen käyttö on suhteellisen vähäistä ja joihin on siksi kiinnitettävä huomiota, sekä niillä harvoilla osa-alueilla, joilla niistä on taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti paljon hyötyä, sekä 2) monista käyttäjäryhmistä lähtöisin olevien sovellusten yhdistäminen monien käyttötarkoitusten ja erilaisten käyttäjien yhteisiksi järjestelmiksi. Tähän tarvitaan todennäköisesti erityisiä ehdotuspyyntöjä, kuten sovelluskokonaisuuksia varten suunniteltu ilmoitettu infrastruktuurin ja ehdotuspyyntö. Ennen muuta voimavaroja on keskitettävä 3) standardien, järjestelmäperustojen kehittämiseen niin, että käyttöönottoa nopeutetaan luomalla yhteisiä toimintatapoja. joulukuussa avattavaksi ja vuoden 1996 Tulevaisuudennäkymät ja strateginen ajattelu 3. 5 Kaikilla ohjelman tasoilla on jatkuvasti mukautettava tulevaisuudennäkymiä ja strategista ajattelua. Näin voidaan ottaa kunnolla huomioon nopeasti muuttuva ulkoinen ympäristö rajallisten voimavarojen kohdentamiseksi niille alueille ja niihin menetelmiin, joilla niistä on eniten hyötyä. Tämä vaatii tiivistä yhteistyötä komission eri politiikkojen kanssa. 4. Tietotekniikka- ja televiestintätekniikkaohjelma kokonaisuutena Yksi ainoa tietotekniikka- ja televiestintäohjelma 4. 1 Kolmen tietotekniikka- ja televiestintäohjelman välillä on ollut hieman kitkaa jo monen vuoden ajan. Tämä ei ole osoittautunut suureksi ongelmaksi, koska asiaa on voitu käsitellä yhteistyön hengessä. Erityisesti telematiikan sovellusten ohjelman ja ESPRlT-ohjelman välinen yhteistyö näyttää parantuneen viime vuosina, mutta yhden ainoan tietotekniikka- ja televiestintäohjelman perustamista puoltavat syyt ovat edelleen samat. 1) Perusteknologian ja järjestelmä- tai sovelluskehitystyön välillä on ehdottomasti oltava huomattavaa vuorovaikutusta, tehtävä paljon perustyötä. Alueiden välillä on oltava paljon vuorovaikutusta, ja niiden rajat vaihtuvat koko ajan. 2) On epäsuotavaa, että osallistujat ja erityisesti ensikertalaiset eivät hämmennyksessään tiedä, mihin ohjelmaan luovat henkilöstön välisiä heidän olisi osallistuttava. Vielä vähemmän vastakkainasetteluja. Jotta yksi ainoa ohjelma olisi yhtenäinen, ja kunnianhimoinen, sillä olisi oltava energinen, karismaattinen ja asioista hyvin perillä oleva johtaja. ja katkoksia on vältettävä. Joillakin alueilla on vielä tulevaisuudennäkymiltään selkeä toivottavaa on, että he Yksi ainoa hallintorakenne 4. 2 Viidennellä puiteohjelmalla olisi oltava yksi ainoa hallintorakenne. Hallitusten virkamiehistä tai niiden nimittämistä edustajista koostuvien monien komiteoiden tehtävä on kyllä arvokas siksi, että ne pitävät asiasta kiinnostuneet kansallisten hallitusten ryhmät ajan tasalla, mikä on erityisen tärkeää sovellusten tapauksessa. parantaa hallintomenettelyjä, mutta tarpeettomasti yhdenmukaistettujen menettelyjen käyttöönottoa olisi kuitenkin vastustettava. Hyvä pääperiaate hallintorakenteen yksilyiskohlia määrilelläessä on harkita, mikä ryhmä vastaa ohjelman kyseisen osa-alueen käytännön toimivuudesta. Näin ollen ohjelman osa-alueisiin kuuluvia alaluokkia voisivat olla. seuraavat: yhtenäisyyttä Osa-alueiden alaluokkien lisäämällä voidaan välistä 1) Pitkän aikavälin tutkimus Kyse on lähinnä entisestä perustutkimuksesta, johon on lisäily joitakin sovellusten tarpeista syntyviä uusia alueita. Käyttäjäkuntana olisivat akateemisessa maailmassa ja teollisuudessa lyoskenlelevien tietotekniikka ja televiestintätekniikan kehittyneen perustutkimuksen tekijät. Pitkän aikavälin tutkimusta tarvitaan yhtä paljon kuin ennenkin, koska jotkut Euroopan julkisen ja yksityisen sektorin rahoittajat ovat vähentäneet tukeaan. 12 1. 2) Perusteknologia (tai sovellettava teknologia) Kyse on pääasiassa ESPRIT- ja ACTS-ohjelmista, joiden käyttäjäkuntana on ensisijaisesti tietotekniikka-ja televiestintäteollisuuden alat lukuun ottamatta käyttäjäsuuntautunuUa työtä, jonka kohderyhmänä on lähinnä muiden kuin kyseisten teollisuuden alojen käyttäjät. Tätä voidaan pitää osatyönä tai alaluokkaan kuuluvana työnä. 3) Sovellusjärjestelmäkehitys Tähän alaluokkaan kuuluu selkeille käyttäjäryhmille suunnattu työ lukuun ottamatta tietotekniikka- ja televiestintäteollisuuden käyttäjiä ja muiden ohjelmien käyttäjille suunnattujen toimien telematiikkaan liittyviä piirteitä. Tällaista työtä voidaan pitää järjestelmäkokonaisuuksien kehityksenä ja kokeiluna. 5. Sovellusjärjestelmiä koskevan ohjelman osa-alueen rakenne Alajako 5. 1 Sovellusjärjestelmiä koskeva osa-alue olisi jaoteltava luonnollisten käyttäjäryhmien perusteella. Osa- alueiden välisiä sovelluksia ja sovelluskokonaisuuksia on edistettävä. Julkisen sektorin sovelluksia ei pitäisi erotella yksityissektorin sovelluksista sellaisissa tapauksissa, joissa julkisista yhteisöistä voi tulla yksityisiä. Ero ei ole merkittävästi suurempi kuin joidenkin yksityissektorin käyttäjäryhmien välillä. Osa-alueiden lukumäärän vähentäminen 5. 2 Liian monet osa-alueet aiheuttavat kokemattomalle hakijalle sekaannusta. Osa-alueiden rajat ylittäville hankkeille on todennäköisesti vaikeampi saada valintalautakuntien hyväksyntää kuin hankkeille, jotka kuuluvat selkeästi jonkin osa-alueen työsuunnitelmaan. On kuitenkin syytä olettaa, että useammille sovellusalueille ulottuvat hankkeet voivat erityisesti olla tuen arvoisia. Näin ollen osa-alueiden lukumäärää olisi todella vähennettävä. Tasapainon vuoksi on silti parempi säilyttää käyttäjiä yleisesti kiinnostavat hankkeet kuin rikkoa osa-aluerajat ja luoda kokonaisuus ilman mitään erottavia piirteitä. Osa-alueiden rajat ylittäviä ehdotuspyyntöjä olisi kuitenkin laadittava. Arviointilautakunta suosittelee, että nykyisiä osa- alueita on sulautettava aina, kun se on järkevää käyttäjäkuntien lähentämiseksi, mutta sulauttamista ei pidä viedä liian pitkälle. Ensisijaisesti on otettava huomioon se, miten käyttäjäkunnat näkevät oman asemansa. Tarkkarajaisen työsuunnitelman laatiminen on paras tapa vähentää ehdotusten liiallista määrää, kunhan työsuunnitelman laatija on hyvin perillä kyseiselle käyttäjäkunnalle tärkeistä tavoitteista. Tällä tavalla olisi myös toteutettava strateginen markkinatutkimus niiden käyttäjäkuntien löytämiseksi, joille on syytä perustaa uusi ohjelman osa. Osa-alueiden välinen yhteistyö 5. 3 Osa-alueiden välisten sovellusten ja sulautettujen sovellusten tai sovelluskokonaisuuksien edistämiseksi on ryhdyttävä toimiin, esimerkiksi julkaistava erityisiä ehdotuspyyntöjä. Sovelluksia koskevaa alaohjelmaa voisi pitää tietyistä osa-alueista tiettynä ajankohtana tai tietyn ehdotuspyynnön aikana koostuvana ja kuitenkin jonakin toisena ajankohtana tai toisessa ehdotuspyynnössä jatkuvana rajattomana ohjelmana. Käytettävissä olevista varoista tavallisten osa-alueiden sovellusjärjestelmiä koskeviin hankkeisiin, mutta noin 10-20 prosenttia olisi varattava osa-alueiden välisiin ehdotuspyyntöihin. suurin osa on yhä käytettävä 6. Haasteet Viidenteen puiteohjelmaan kuuluvan tietotekniikka- ja televiestintäohjelman sovelluksia koskevan osa- alueen haasteet ovat toisaalta niitä, jotka ovat aina askarruttaneet ohjelman johtajia (ensisijaisten tavoitteiden ja perusteiden määrittely, ohjelman arviointi monikansallisessa ympäristössä, hankkeen rakentava ja luova valvonta ja tulosten käytön edistäminen samalla, kun sellaista työtä kuten standardointia tehdään mahdollisimman paljon) ja toisaalta heidän nyt kohtaamiaan uusia haasteita. Näitä uusia haasteita ovat seuraavat: 13 Käyttäjien osallistuminen 6. 1 Käyttäjien osallistuminen on telematiikan sovellusten ohjelman luonteenomainen ja onnistunut piirre. Käyttäjien osallistuminen hankkeisiin ei kuitenkaan ole ongelmatonta: 1) Käyttäjillä ei useinkaan ole kokemusta tutkimus- ja kehityshankkeisiin osallistumisesta, eivätkä he ole tietoisia menettelystä, jossa muut samaa työtä tekevät arvostelevat heidän työtään. Jotkut ovat tottuneempia poliittisiin menetelmiin kuin tieteelliseen toimintatapaan. Seurauksena voi olla ongelmia, kun sovellusten valintaan kohdistetaan poliittisia paineita. 2) Vaarana on myös se, että käyttäjiä rohkaistaan itse ryhtymään tutkimustyöhön, ja tämä voi heikentää hankkeeseen kuuluvan työn tasoa. 3) Jos käyttäjät pääsevät liikaa vaikuttamaan työsuunnitelmaan ja hankkeiden valintaan, he voivat alkaa vastustaa toivottua innovatiivisten tekniikoiden käyttöönottoa ja kaukokatseisia lähestymistapoja. 4) Monet koekäyttäjät ovat suuria organisaatioita, jotka ehkä haluavat räätälöidä sovelluksen liian tarkasti omiin tarpeisiinsa. Seurauksena on liiallisen erikoistumisen vaara ja sovelluksen heikko siirrettävyys. Näiden ongelmien vähentämiskeinoja ehdotetaan yksityiskohtaisessa arviointikertomuksessa. 6. 2 Hallinnolliset rasitteet 1) Ohjelman hallinnossa Julkisia varoja käyttäviä ohjelmia on välttämätöntä rajoittaa määräyksillä julkisten varojen järkevästä käytöstä. Viime vuosina määräykset ovat lisääntyneet siinä määrin, että ohjelma on tukehtumaisillaan. Monet yksityiset yritykset eivät ole enää valmiita osallistumaan. Koska ehdotusten valmistelusta koituu kustannuksia, hankkeen hyväksymisessä ja lopullisten sopimusten tekemisessä tapahtuu luontaisia viiveitä luovutaan mieluummin ja osallistumisen tuomista eduista. Työnjakoa on siis parannettava. tähän verrattuna suhteellisen vähän, rahoituskelpoisia ehdotuksia on 2) Hankkeissa Kun ehdotus on hyväksytty, sopimus allekirjoitettu ja työ voi alkaa, niin tutkija huomaa muun muassa hanketta koskevan raportoinnin ja yhtenäisen toiminnan aiheuttavan yhä enemmän vaivaa. Komission ylemmät virkamiehet sanovat, että joitakin hallintorasitteita on vähennetty neljännessä puiteohjelmassa, mutta tutkijoiden mielestä ne ovat yleensä kasvaneet ehkä seurauksena horisontaalisten hankkeiden lisääntymisestä. Näistä oheistehtävistä aiheutuu huomattavia lisäkustannuksia, ja ne vievät väistämättä hankkeen johdon aikaa. Lisäkustannuksia on vähennettävä. Pieni huipputekniikkayritys tai ohjelmaan ensi kertaa osallistuvat hakijat eivät hyväksyne lisäkustannuksia ja viiveitä. Pienyrityksillä ei ole varaa sitoa erittäin pätevää, mutta niukkaa henkilöstöään lisätehtäviin, joita puiteohjelman hankkeisiin osallistujalta nykyisellään vaaditaan. Tällaisen yrityksen rohkaiseminen osallistumaan on vastuutonta. Byrokratian vähentäminen on ohjelman tärkein haaste. Joitakin ehdotuksia sen vähentämiseksi esitetään yksityiskohtaisessa kertomuksessa. Tämä haaste ei tietenkään rajoitu telemaattisten sovellusten ohjelmaan. 7. Suhteet pääosastoihin Komission asiaankuuluvista politiikoista vastaavien pääosastojen on erittäin suotavaa olla aktiivisesti kiinnostuneita sovelluksia koskevassa ohjelmassa tehtävään työhön ja olla siihen läheisessä yhteydessä. Joillekin osa-alueille on perustettu erityismenettelyjä tätä varten. Tällaista pidetään erittäin myönteisenä, ja näitä menettelyjä olisi perustettava kaikilla osa-alueilla, joiden työ herättää kiinnostusta kyseisissä pääosastoissa. 14 ÏÏ. KOMISSION VASTAUS Komissio suhtautuu myönteisesti tähän TTK-toimien riippumattomaan arvioon yleistä etua koskevien tekniikoiden tietotekniikka- ja jatkokehityssuunnitelmissa ja hyödyntämisaloitteissa. televiestintätekniikkasovellusten alalla. Suositukset otetaan huomioon ja viidennessä puiteohjelmassa standardointi- neljännessä sekä Telematiikan TTK-toimien käynnistyttyä Euroopan unionin tasolla kolmannessa puiteohjelmassa tietotekniikka- ja televiestintätekniikat ovat kehittyneet niin merkittävästi, että ne ovat saaneet täysin uusia muotoja (esimerkiksi Internet ja CD-ROMit). Niiden jatkuva läheneminen merkitsee niiden kehittymisen tasaista kasvua. Tällaisen teknisen, yhteiskunnallis-taloudellisen ja sääntelyn kehityksen perusteella neljännestä puiteohjelmasta viidenteen siirryttäessä on mahdollisuus harkita uudelleen kaikkien tulevien tarjoaa tietoyhteiskuntaa tutkivien ohjelmien sovelluksia koskevia osia. Lautakunnan viisivuotisarvio erittäin hyödyllisiä keinoja, joita on tutkittava, jotta tulevat toimet voidaan kohdentaa niille alueille, joilla eurooppalainen lisäarvo on suurin ja joilla toimista on eniten taloudellista ja yhteiskunnallista hyötyä. Kuten kertomuksesta käy selvästi ilmi, kolmannessa puiteohjelmassa TTK-työ suunnattiin ensi sijassa sellaisten ratkaisujen kehittämiseen, joilla yleistä etua koskevia palveluja voitiin uudistaa Euroopassa. Neljännessä puiteohjelmassa on lisää tärkeitä tavoitteita: julkisen sektorin laitosten välisillä sekä julkisen ja yksityisen sektorin välisillä kumppanuussuhteilla on valmisteltava sovellusten hyödyntämistä ja edistettävä uusien markkinoiden ja yritysten, erityisesti innovatiivisten pk-yritysten, syntymistä. ja työ muuttui käyttäjien siirryttiin multimediatelematiikkaan Kertomuksessa todetaan selvästi, että siirtyminen kolmannesta puiteohjelmasta neljänteen sisälsi kolme tärkeää painopisteen muutosta. Tutkimuksessa, teknologisessa kehittämisessä ja esittelyssä siirryttiin tekniikan lineaarimallista palautemalliin. datatelematiikasta kehityksen tarpeisiin perustuvaksi. Viimeksi mainitun osalta sanelema kertomuksessa korostetaan, että telematiikan TTK-toimilla on ollut olennainen vaikutus erillisten aihekohtaisten käyttäjäkuntien kehittämiseen. Nämä muutokset olisivat ansainneet kertomuksessa enemmän painoarvoa, koska ne muuttivat perusteellisesti tehtävän työn sisältöä, ohjelmaa ja hankkeen johtoa. Näitä ja myös muita muutoksia olisi vahvistettava myöhemmin viidennessä puiteohjelmassa tehtävässä työssä. Muut muutokset merkitsevät esimerkiksi sitä. että TTK-työtä on keskitettävä tehokkaammin, EU:n politiikkojen tavoitteisiin on osallistuttava enemmän, kontekstuaalinen tutkimusmalli (vuorovaikutteinen vastaan lineaarinen) on toteutettava kaikilta osin, käyttäjiä on otettava järjestelmällisesti mukaan jatkuvan teknis-taloudelliset vaiheet yhteiskunnallis-taloudellisen palautteen saamiseksi (käyttäjien todentaminen laboratoriossa, esittely kenttäkokeiden avulla ja hyödyntämissuunnitelma, joka sisältää sovelluksen onnistuneisuutta tulevaisuudessa arvioivat määrällisesti ilmaistavat perusteet) on otettava entistä laajemmin huomioon. tarpeiden analysointi, toiminnalliset eritelmät, prototyyppien kehittäminen, tärkeimmät ja kaikki tarkoitus julkaista vuoden 1996 Komissio pitää myönteisenä lautakunnan näkemystä, että erillisillä ehdotuspyyntösarjoilla olisi pyrittävä luomaan kokonaisjärjestelmiä, joita kaksi tai sitä useammat sovellukset käyttäisivät osa-alueiden rajojen ylittämiseksi. Jo neljännen puiteohjelman sovelluskokonaisuuksia koskevan ehdotuspyynnön perusteella, joka on joulukuussa, voidaan päätellä, kuinka kiinnostava, merkityksellinen ja toteutettava tällainen lähestymistapa on, ennen kuin seuraava puiteohjelma toteutetaan. Sovelluskokonaisuuksien odotetaan tarjoavan erilaisten sovellusten helpon käyttömahdollisuuden erilaisista järjestelmäperustoista jne. ). Tällä lavoin (PC, verkkotietokone, tietokioskit, digitaaliset muistikirjat digitaalisista alueista saataisiin aikaan sopivanlaajuinen esittelyvaihe niin, että sovellusten yhteiskunnallis- taloudellisista vaikutuksista voidaan tehdä merkittäviä päätelmiä ja että tietoyhteiskuntaan siirtyminen olisi entistä nopeampaa. Mainitun ehdotuspyynnön tuloksista ja hankkeen toteutuksen jatkuvasta arvioinnista saadaan tärkeää tietoa, joka tukee sovelluskokonaisuuksia koskevan mittavamman toiminnan valmistelua viidettä puiteohjelmaa varten. 15 Komissio ottaa huomioon lautakunnan suosituksen, että ohjelman koko työn olisi keskityttävä fyysisen ja älyinfrastruktuurin perustamiseen, johon kuuluu myös standardointi (johon myös teollisuus osallistuu), ja että olisi luotava yksittäisten käyttäjien tarpeisiin räätälöitäviä järjestelmäperustoja, joiden avulla olisi myös mahdollista toistaa muiden osa-alueiden sovelluksia. Näiden teollisuuden erityisten järjestelmäperustojen käyttöä edistetään tulevissa TTK-toimissa käyttäen hyväksi kokemuksia, joita meneillään olevista osa- aluehankkeista ja tulevista sovelluskokonaisuushankkeista saadaan. Tällainen toimintatapa rohkaisisi varmasti osa-alueiden välistä yhteistyötä niin, että toimisivat pikemminkin toimintakokonaisuuksina ilman osa-aluerajoja kuin erillisten osa-alueiden kokoelmina. tulevat ohjelmat 1. Komissio ottaa myös huomioon lautakunnan suosituksen, että täydentävien toimenpiteiden valmistelua, tukitoimia sekä horisontaalisia TTK-toimia sellaisissa hankkeissa, kuten telematiikan tekniikan osa-alueiden hankkeissa, on syytä tutkia huolellisesti. Tätä ennen komissio pitää kyseisiä toimia tärkeinä TTK- hankkeiden tukemisessa ja standardoinnin, tulosten levittämisen sekä innovoinnin edistämisessä. Jotta toimista ei tulisi kertomuksessa tarkoitettuja oheistehtäviä, niiden ihanteellinen painoarvo olisi tietenkin arvioitava neuvottelemalla TTK-hankkeisiin osallistuvien yhteenliittymien kanssa. Toimet olisi valittava entistä selkeämmän menettelyn avulla niin. että odotettavissa olevat hyödyt osoitetaan avoimesti. Komissio on myös vakuuttunut siitä, että TTK-ohjelmien paremmasta koordinoinnista (erityisesti tutkijoiden ja teollisuuden välisen erityistyöryhmän avulla) ja joustavammasta ohjelman johdosta on hyötyä. Eri ohjelmien osallistujat ovat todellakin huomanneet enemmän "byrokratiaa" sellaisena kuin se on määritelty ohjelman hallintamenettelyssä sopimusten tehtävä tekemisessä on kustannuslaskelmien perusteella jne. ) ja hankkeiden johdossa (raportointi, yhtenäinen toiminta jne. ). Tämän byrokratian koetaan jopa ylitsepääsemättömiä hankaluuksia yhteenliittymien johdolle. Viidennen puiteohjelman ensimmäisissä toimintaperiaatteissa, joita komissio on ehdottanut asiakirjassa Huomisen keksiminen esitetään entistä yksinkertaisempaa rakennetta ja joustavampia johtamisideoita viisivuotisarvioinnin suositusten mukaan. luontaisia viiveitä, ehdotuksia saadaan aivan (hankkeiden hyväksymisessä liikaa, mallisopimus on tuottavan huolta ja aiheuttavan lopullisten toisinaan ja 16 III. ARVIOINTILAIJTAKUNTA Knud CHRISTENSEN Johtaja, T&K ja tuotanto, Scandinavian Mobility International A/S. Varapuheenjohtaja, T&K-keskus rakenteisiin suunnitteluun, kuntoutusalalla erikoistunut yrityskonsultti (1988-1990). (1988-1990). Strategiseen tuottavuuteen logistisiin ja Tri Max HERRY Traffic Planning Office Herryn omistaja ja johtaja, Wien, ja INVOPLAN:n omistaja ja johtaja, Munchen. 20 vuoden kokemus kansallisista ja kansainvälisistä liikenne- ja telematiikkahankkeista. Neljännen puiteohjelman mukaisen liikenneohjelman (pääosasto VII) arvioija. DANUBEn (yliopistojen ja teollisuuden välistä vaihtotoimintaa EU:ssa) tai yhteishankkeita hoitavan ryhmän jäsen seitsemässä päätökseen saatetussa ja neljässä parhaillaan toteutettavassa EU:n hankkeessa. johtaja. Hankejohtaja Prof. Hannu JAAKKOLA Tietotekniikan professori. Tampereen teknillisen korkeakoulun Porin yksikkö. Tietotekniikan tutkimuslaitoksen johtaja, Tampereen teknillinen korkeakoulu (1986-1992). Noin 80 tietotekniikkaa ja teknologiajohtamista käsittelevän julkaisun tekijä. Prof. , tri Gunter KROËS Kansantaloustieteen professori, kaupunki- Kansantaloustieteen laitoksen johtaja. Maaseudun aluekehityksen asiantuntija. Telematiikkasovellusohjelman ulkopuolisen seurantalautakunnan puheenjohtaja vuonna 1995. ja aluesuunnittelun tiedekunta, Dortmundin yliopisto. Tri Philippe LAREDO Apulaistutkimusjohtaja. Centre de Sociologie de l'Innovation (CSI), Ecole des Mines de Paris, Ranska (vuodesta 1987). Liikennetalousohjelmien liikenneministeriö. Ranska (1979-1982). tutkimusvastaava, Meriteknologian alan kansallisen ohjelman vastuuhenkilö ja myöhemmin tutkimus- ja teknologia-asioista vastaavan ministeriön arviointiyksikön johtaja (1983-1989). Lukuisten EU:n ja Eurekan ohjelmien arviointi. Lukuisia T&K-ohjelmien arviointeja koskevia kirjoituksia tuottanut asiantuntija. Tri Louis LEE Tietopalvelujen johtaja, Westminsterin yliopisto (vuodesta 1989), vastuualueenaan strateginen suunnittelu, akateemisen maailman tietojenkäsittelyn tekniikka ja kehittäminen, audiovisuaaliset apuvälineet, yliopiston kirjastot (ei ja toimeenpanotehtävissä). Telematiikan käytön asiantuntija yliopistoympäristössä. tietopalvelut. Kirjastojärjestelmiä toimittavan pk-yrityksen -palveluja johtaja ja Tri Jim MOUNTJOY Toimitusjohtaja, Euristix Ltd. Irish National Information Society Steering Committeen jäsen. Aikaisemmin jäsenenä ESPRIT-ohjelman hallintokomiteassa. Televiestintäasioita käsittelevän ylempien virkamiesten komitean ja Euroopan avaruusjärjestön jäsen. Tri Brian OAKLEY (yksi arviointilautakunnan puheenjohtajista ja sen sihteeri) Eläkkeellä. Logican puheenjohtaja, Cambridge, (1987-1993). Alvey-ohjelman johtaja (1983-1987). Science & Engineering Research Councilin sihteeri (1979-1983). ESPRIT-ohjelman hallintokomitean jäsen (1983-1987). ESPRIT-ohjelman neuvoa-antavan komitean jäsen (1987-1992). Telematiikkaohjelman välivaiheen arvioinnin toteuttaneen arviointilautakunnan puheenjohtaja (1993). terveydenhuollon Prof. Torleif OLHEDE Johtaja, tietotekniikan osasto, Sjukvärdens och socialvärdens planerings- och rationaliseringsinstitut (SPRI). Tutkija, Tukholman yliopiston tietojenkäsittelyopin laitos ja kuninkaallinen edustaja teknologian terveydenhuoltoalan työryhmässä. Puolustusvoimien tietotekniikan, viestinnän ja tietoturva-alan strategista vastaavan ryhmänjohtaja ( 1984-1989). Turvallisuusalan tietotekniikan asiantuntija. akatemia. Ruotsin alan 17 1. Tri Hans-Detlef SCHULZ Toimitusjohtaja, Media Transfer GmbH, Darmstadt, Saksa. Telematiikkaohjelman välivaiheen arvioinnin toteuttaneen arviointilautakunnan jäsen (1993). Arviointilautakunnan esittelijä, neljännen puiteohjelman ehdotuspyynnöt. Televiestinnän ja televiestinnän standardien asiantuntija. ITU-T:n multimediastandardien esittelijä, ETSLn ISO. n ja DAVIC:n jäsen. tietotekniikan alan professori Genovan yliopistossa Prof. Vincenzo TAGLIASCO Lääketieteen Italiassa. Toiminut komission tutkimuksissa ja henkistä pääomaa ja asiantuntijana EU:n T&K-ohjelmien vaikutusta koskevissa liikkuvuutta koskevan ohjelman välivaiheen arvioinnissa. Demografisten muutosten ja tekniikan kehityksen tulevien sosiaalis-taloudellisten vaikutusten asiantuntija, joka on myös kirjoittanut näistä aiheista. Tri Georges WANET Belgacomin johtokunnan jäsen vuodesta 1992. Yritysstrategian ja -kehityksen johtaja. Strategisen suunnittelun, tietojenkäsittelyn ja peruspuhelinpalvelujen tehokkuuden parantamiseen tarkoitetun FAST- ohjelman vastuuhenkilö. Toiminut johtajana myös F. N. A:ssa, johon kuuluu 12 teletoiminnan harjoittajaa, rahoitusyhteisölle. Telematiikkaohjelman puolivälin jotka tarjoavat eri arvioinnin toteuttaneen arviointilautakunnan jäsen ( 1993). levyisiä siirtoyhteyspalveluja Nils YVILHJELM (arviointilautakunnan puheenjohtaja) Industriens Realkreditfondin teollisuusministeri Varapuheenjohtaja. Tele Danmark A/S:n johtokunta. (1986-1989). Tanskan toimitusjohtaja (vuodesta 1990). Tanskan hallituksen kauppa- teollisuudenalojen liiton puheenjohtaja ja (1983-1986). VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 KEHITTYNEET VIESTINTÄTEKNOLOGIAT JA -PALVELUT 19 I. TIIVISTELMÄ ensimmäisen Euroopan polven digitaalinen viestintä tasolla, ja on erinomaisella nyt tarvitaan pikaisesti eurooppalaista tietoinfrastruktuuria. Digitaaliset videopalvelut olisi saatava käyttöön mahdollisimman pian. ja Euroopan tietoinfrastruktuuria on laadittava johdonmukainen suunnitelma ja aikataulu. varten t&k:n Euroopan päätavoitteet on saavutettu, mutta. multimediapalvelujen johdonmukain en leviäminen on hidasta. Tutkimusta ja kehittämistä on teknologista jatkettava. on olisi ja GSM:ssä Euroopalla Euro-ISDN :ssä erinomainen ensimmäisen sukupolven digitaalinen viestintäinfrastruktuuri. tasoa. Teknologian kannalta ne ovat hyvää kansainvälistä jatkettava Euroopan kuitenkin viestintätekniikoiden standardoitava turvaamiseksi ja otettava mahdollisimman yhteentoimivuuden jossa Euroopan pian yhdistettäisiin ja televiestintä, radio- ja TV-lähetystoiminnan mahdollisuudet. tietoinfrastruktuuri, tietoverkkojen rakentaminen ehdottomasti kehittämistä, käyttöön pian. saatava käyttöön Erityisesti digitaaliset videopalvelut olisi ja mahdollisimman Digitaaliseen televisiotoimintaan tarvittava teknologia on nyt saatavilla, ja digitaalisten palveluiden yleistymisen nopeuttamisohjelma palveluja vapauttaisi varten. taajuusspektriä muita arvokasta videoon Joitakin Euroopan piirteitä on myös tietoinfrastruktuurin pohdittava Euroopan tasolla, koska Itä-Euroopan ja Välimeren maiden markkinat kasvavat yhä merkittävämmiksi. tulee valtavan Laajakaistapalvelujen tarjoaminen pelkästään kaikkiin EU:n Perusverkon kotitalouksiin kalliiksi. rakentamisessa on edistytty jonkin verran, mutta vielä on paljon tehtävää, ennen kuin se voidaan ulottaa kaikkien kansalaisten ja kipeästi Eurooppa pienyritysten johdonmukaista ja aikataulua Euroopan tietoinfrastruktuurin käyttöön ottoa varten. suunnitelmaa tarvitsee luo. ja on läheskään televiestinnän t&k-ohjelmien (RACE on saatu valmiiksi. ACTS-ohjelma on II) I Euroopan päätavoitteet saavutettu saavutettu. Ohjelmassa teknologiset tavoitteet, mutta teknologian kehittämistehtävää ei ole tuonut tietoisuuteen digitaaliteknologian valtavat mahdollisuudet, mutta leviäminen Euroopan kehittyneiden multimediatelepalvelujen markkinoilla ei ole edennyt odotetulla tavalla. EU:n TTK- toiminla on edistänyt yhteenliitettävyytlä ja yhteentoimivuutta, leviäminen saattaa mutta joissain tapauksissa edellyttää lainsäädäntöä. Lisäksi on paranneltava innovatiivisien korkean yritysten mahdollisuuksia saada käyttöönsä riskipääomaa. johdonmukainen aloittelevien teknologian yritysten ja ei voida teknologian toteuttaa pelkästään Tutkimusta ja teknologista kehittämistä on jatkettava. Euroopan nykyisellä tietoyhteiskuntaa ja teknologialla, oltava tulevassa EU:n TTK-toiininnassa. Etusija on avainasemassa Euroopan annettava tuleviin tietoinfrastruktuurin ja/tai tulisi olla konkreettisiin kaupallisiin sovelluksiin. Niiden huomattavasti jotka hankkeita, pääsääntöisesti Euroopan unioniin ja sen väestöön. jotka kehittymistä kehittämisen hankkeille, vaikuttavat edistävät johtavat on 21 mutta niissä ei enää voida korostaa vain teknisiä standardeja vaan kokeiluja ja levittämistä käyttäjäkunnalle. suurelle EJJ:n TTK-toiminnan hallinnossa on parannettava sopimusmenettelyjä. laajasti pelkästä teknisten Alkuperäiset perustelut tuelle, jota Eurooppa antaa tämän alan TTK-toiminnalle, ovat yhä voimassa, mutta painopistettä on standardien määrittämisestä siirrettävä sovellusten ja laajan levittämisen mahdollistamiseen yhtenäisten ja pohjalta. Eurooppalaisstandardit ovat strateginen keino säilyttää tekninen teollisuudelle aloite Euroopan käsissä vahvempi asema maailmanmarkkinoilla. Tärkeätä on myös ja uuden lyhentää viivettä käsitteellisen suunnitteluvaiheen kehityksen löydettävä toteutuksen välillä. Euroopassa on menetelmiä, joilla saavutetaan todellista markkinavaikutusta. saada Euroopan hyväksyttyjen standardien ja unionin parannettava TTK-toiminnassa Euroopan sopimusmenettelyjä perustuvien tarkistettava sopimusten käytön etuja. Teknisiä saavutuksia on korostettava enemmän kuin tilitystä. Sopimusten tekoa olisi nopeutettava ja tehtävä avoimemmaksi. on tuloksiin ja ohjelmia on yhdennettävä. Ohjelmien yhdentämisestä ja hallinnosta on edelleen haettava riippumattomia neuvoja, ja videoneuvottelujen käyttöä olisi lisättävä. ohjelmien välillä on tehtävä yhteistyötä. Seuraavien yhteisön ohjelmien välille on luotava vahvemmat siteet: Koulutus ja liikkuvuus, ESPRIT Telematiikan sovellukset. Näiden ohjelmien välillä on tarvetta ja myös yhteishankkeita lisätä avoimuutta voitaisiin toteuttaa. ja yhteistyötä, (tietotekniikka) ja ja kansallisten aloitteiden tehoa on lisättävä. Kansallisten isäntäkoneiden käsitettä olisi arvioitava uudelleen, jotta niiden käyttö lisääntyisi. Viidennessä puiteohjelmassa on painotettava tietoyhteiskuntaa, johdonmukaista ja suurempaa viestintä-ja strategiaa joustavuutta. A vain vaatimuksia viestinnässä ovat saumaton käyttömahdollisu us, helppokäyttöisyys, laatu, käyttömahdollisuus palvelun Siinä TTK-aihepiiriin. on keskityttävä viestintä- ja Viidennessä puiteohjelmassa on oltava tietoyhteiskunnan tietotekniikan johdonmukainen näkemys koko viestintä- kehityksestä, yksi yhtenäinen EU:n strategia ja yksi ainoa strategista neuvontaa antava ryhmä, ja ohjelman ori oltava riittävän joustava, jotta resursseja voidaan siirtää aihepiirin sisällä tilanteen kehityksen mukaan. Yksi mahdollisuus olisivat perusteknologiaohjelma laaditut painopisteohjelmat, kuten jaksossa 6. 3. esitetään. ja eri sovellusaloja varten ja ja tunnetuille tuntemattomille infrastruktuurin Päätavoitteena olisi oltava poistaa tekniikan ja nykyään käyttäjien tarpeille asettamat rajoitukset ja edistää kokeiluja, joilla demonstroidaan kentällä ehdotettujen ratkaisujen toimivuutta käyttäjien kannalta. lisättävän kaikissa Koeinfrastruktuurien käyttöä suositellaan jäsenvaltioissa. Käyttäjien kehityksen tarpeiden mukaisen markkinoiden avainedellytyksiä ovat palvelujen saumaton käyttömahdollisuus, käyttömahdollisuus helppokäyttöisyys, kaikkialta ja palvelujen räätälöinti. Erityisesti on nähtävä vaivaa ja käyttömahdollisuuksien parantamiseksi yhteyksien palvelujen laatu, ja 22 kaikkialta ja palvelun räätälöinti. Käyttöönottotekniikoita ja tulevaisuuden näkemyksiä ei saa unohtaa. Suosituksia Standardoinnin "käyttöliittymä-älyn" ja "verkkoälyn" välisen vuorovaikutuksen optimoimiseksi. sitten kokonaisuuden standardoinnin) olisi pysyttävä ensisijaisena tehtävänä. ATM-järjestelmät on myös standardoitava kokonaan, ja multimediastandardeja on kehitettävä yhteistyössä useiden standardointiryhmien kanssa. (ensin osien ja ovat avainaloja Muita mikroaalloilla, suunnittelu, verkkoäly, älykkäät agentit, matkaviestintä tietoturva. optoelektroniikka, vuorovaikutteisuus, levittäminen palvelujen ja ohjelmistot, Näiden lisäksi on myös käsiteltävä tulevaisuuden näkemyksiä, joista esitetään esimerkkejä jaksossa 6. 5. 1. Eurooppa tarvitsee johdonmukaista Euroopan tietoinfrastruktuuria, joka käsittää kaikki uudet viestinnän tarpeet, jollaisia syntyy televiestinnässä, tietoverkoissa ja radio- ja TV-lähetystoiminnassa. Tarvittavien aloitteiden tekeminen on komission vastuulla. 2. Tämä tavoite voidaan saavuttaa vain nopeuttamalla televiestinnän ja radio- ja TV-lähetystoiminnan infrastruktuurin ja palvelujen vapauttamista. 3. Vapauttamista täydentää standardoinnin lisääminen ja nopeuttaminen. Vain yhteiset eurooppalaiset standardit voivat suojata teollisuuden ja kuluttajien investointeja. 4. Digitaalitelevision joukkojen käyttöön on nopeutettava, ja keinot tätä varten on keksittävä. Lisäksi on etsittävä mahdollisuuksia hyödyntää maailmanlaajuisesti kapeiden segmenttien lisäarvollisten yrityspalvelujen markkinoita. ja vuorovaikutteisten multimediapalvelujen leviämistä suurten 5. Rahoituksen saantia innovaatioihin on helpotettava. Komission olisi tehtävä aloitteita paremman toimintaympäristön luomiseksi riskipääoman sijoittamiselle. Kertomuksen jaksossa 1 esitellään joitakin vaihtoehtoja. 6. Kaikkien Euroopan unionin toimielinten on suhtauduttava unionin TTK-toimintaan joustavasti ja käytännöllisesti. Komission on vastattava koordinoinnista, yhteistyöstä ja avoimuudesta ohjelmien toimivaa yhdentämistä olisi jatkettava ja hallinnossa. Kehittyneen viestinnän alalla ohjelmien yhteistyötä muiden ohjelmien kanssa lisättävä. 7. Nyt on jo aika valmistella viidettä puiteohjelmaa ja liittää siihen aiheellisia ja joustavia määräyksiä tieto- ja viestintäteknologian TTK-toiminnasta. Kertomuksessa otetaan esille joitakin avaintekijöitä, ja alustavat tutkimukset olisi jo aloitettava näillä aloilla. 8. Uudet näkemykset ovat ehdottoman tärkeitä, sillä niillä voidaan vahvistaa arvoketjuja ja ne voivat osoittautua Euroopan tulevan kilpailukyvyn perustaksi. 23 IL KOMISSION VASTAUS Komissio on ottanut tyytyväisenä vastaan riippumattoman arvion Euroopan unionin TTK-toiminnasta tarkasteltuna suhteessa kehittyneen viestinnän vaiheisiin Euroopassa. Suositukset otetaan huomioon suunnattaessa tekniikan tulevaa kehittämistä neljännessä ja viidennessä puiteohjelmassa ja niihin liittyvissä standardointi- ja investoinninedistämisaloitteissa. Komissio kantaa vastuunsa johdonmukaisen Euroopan tietoinfrastruktuurin kehityksen alkuun panemisesta. Infrastruktuurin kehittäminen koskee kaikkia uusia viestinnän vaatimuksia, ja siinä otetaan huomioon ja Välimeren maiden markkinoiden erityispiirteet. Tekniikan Euroopan alueicjen, tukemaan kehittäminen RACE- (1994-1998) on toisiaan. Lisäksi yhteentoimivuutta johdonmukaisuus ja yhteentoimivuus ovat avainominaisuuksia tietoyhteiskunnan uudessa viestinnän sääntelyjärjestelmässä. ja ACTS-ohjelmissa lähetystoiminnan televiestinnän, tietoverkkojen Itä-Euroopan (1988-1996) lähentyessä suunnattu ja Vapautuminen ja kilpailu infrastruktuurin ja palvelujen tarjonnassa on viime vuosina ollut yksi EU:n televiestintäpolitiikan päätavoitteita. Komissio pyrkii varmistamaan, että jäsenvaltiot jatkavat televiestinnän vapauttamisprosessia loppuun asti sovitun aikataulun mukaan. Koska kilpailluilla markkinoilla on runsaasti infrastruktuurin ja palvelujen tarjoajia ja koska käytössä on erilaisia palvelujen tarjontatekniikoita, standardointia on tehostettava ja yhteisymmärrystä kehitettävä. EU:n TTK-ohjelmat RACE ja ACTS ovat edistäneet huomattavasti teknistä standardointia, kuten viisivuotisarviossakin todetaan. ACTS-ohjelman jäljellä olevassa osassa jatketaan standardoinnin tukemista asettamalla toimintaperiaatteita ja osallistumalla teollisuusjohtoiseen standardointiin. Euroopan unionin tuntuvan tuen tarve otetaan huomioon komission ehdotuksessa liittyväksi TTK- toiminnaksi viidennessä puiteohjelmassa. tietoyhteiskuntaan Digitaalitelevision ja vuorovaikutteisen multimedian levittäminen suurten käyttäjäjoukkojen keskuuteen on lähinnä yksityissektorin vastuulla. Komissio aikoo kuitenkin käyttää uutta Euroopan laajuisten verkkojen investointien kannustusjärjestelmää käynnistääkseen uusien palvelujen esittelyn johdonmukaisesti ja samanaikaisesti Euroopan unionissa. Lisäarvollisiin yrityspalveluihin kuuluvien kapean segmentin tuotteiden maailmanmarkkinoita voidaan hyödyntää paremmin uusien "sähköisen kaupankäynnin" järjestelmien ansiosta. Komissio toteuttaa vuonna 1997 uuden, yhteensovitetun sähköistä kaupankäyntiä koskevan aloitteen, joka perustuu ACTS-ohjelmassa tehtyyn TTK-työhön ja johtavien teollisuusyritysten ja pk-yritysten järjestöjen hiljattain allekirjoittamaan aiesopimukseen. Komissio hyväksyi vuonna 1996 vihreän kirjan innovaatiosta. Teollisuuden ja jäsenvaltioiden siitä antaman palautteen perusteella komissio aikoo esittää ehdotuksen toimintasuunnitelmaksi. Vihreässä kirjassa käsiteltiin innovaatioiden rahoituksen parantamista erityisesti uusissa teknologiapainotteisissa yrityksissä. Strategisesta tehdyssä kertomuksessa esitettyihin vaihtoehtoihin kiinnitetään erityistä huomiota. tarkastuksesta Myös komissio on sitä mieltä, että TTK-ohjelmien välistä koordinaatiota pitää parantaa ja että ohjelmien joustavampi hallinto olisi eduksi. Viidennen puiteohjelman ensimmäisessä hahmotelmassa, jonka komissio julkaisi nimellä Huomisen keksiminen®, ehdotetaan yksinkertaisempaa joustavampia johtamisideoita, jotka ovat samoilla linjoilla kuin strategisen tarkastuksen suositukset. Jos näkemyksellistä tutkimusta tuetaan voimakkaammin Euroopan tasolla, monia tässä kertomuksessa olevista ajatuksista voidaan edistää. rakennetta ja -1 KOM(96)332 lopullinen. 10. 7. 19% 24 III. ARVIOINTILAIJTAKUNTA Stelios Argyros, Euroopan parlamentin jäsen Stelios Argyros kuuluu Euroopan parlamentin jäsenenä tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia- teollisuuspolitiikkaa käsittelevään asioita käsittelevään valiokuntaan sekä valiokuntaan. Hän on toiminut Kreikassa useiden yritysten hallituksessa ja Kreikan teollisuusliiton hallituksen puheenjohtajana ja on nykyään UNICE:n varapuheenjohtaja. ja raha-asioita ja talous- Max Artigalas Thomson Multimedia Recording Programme Administrationin toimitusjohtaja. Aikaisemmin hän on toiminut Thomson Broadcastin teknisenä johtajana ja siirtyi sen jälkeen Thomson Multimediaan, jossa hän toimii myös äänitealan johtajana yhtymän Corporate Research and Advanced Development -osastolla. Tri Hans Baur Hans Baur on Siemens AG: n entinen toimitusjohtaja. Nykyään hän toimii neuvonantajana useissa kansallisissa ja kansainvälisissä elimissä ja on komission jäsenen Martin Bangemannin neuvonantaja tietoyhteiskuntaa koskevissa kysymyksissä. Siemensin uransa aikana Baur kuului yhtymän johtoryhmään ja vastasi televiestinnän toimialaryhmästä ja elektroniikan komponenttien toimialaryhmästä. Hän on myös ollut Siemens Nixdorf Informationssystems AG:n hallintoneuvoston puheenjohtaja. Umberto de Julio Yksi STET:n toimitusjohtajista, de Julio vastaa strategisesta suunnittelusta, teknologiasta ja uusien palvelujen kehittämisestä. Ennen tuloaan STET. n palvelukseen v. 1995 de Julio oli Telecom Italian verkkojohtaja v. 1994. Hänen uransa SlP:n palveluksessa alkoi v. 1972, ja v. 1986 hänet nimitettiin SIP:n verkkojohtajaksi. Hän on Telecom Italian, Telecom Italia Mohilen, CSELT:n, STREAM:n ja STET Internationalin ja AEI:n varapuheenjohtaja. - de Julion avustajana toimi STET:n t&k-johtaja Giovanni Perucca. ja EURESCOMin yleiskokouksen puheenjohtaja hallituksen jäsen Aimo Eloholma Telecom Finland Oy:n myynti- ja markkinointijohtaja vuodesta 1995. Aimo Eloholma toimi aikaisemmin Telecom Finlandin Yrityspalvelujen johtajana ja Posti- ja telelaitoksella useissa tehtävissä. Hän on Tele Yritysviestintä Oy:n ja Yritysverkot Oy:n hallituksen puheenjohtaja ja useiden komiteoiden jäsen Suomessa. Hän on myös Euroopan komission tietoyhteiskuntafoorumin jäsen. - Eloholman avustajana toimi Telecom Finlandin tutkimuskeskuksen johtaja Timo Rajamäki. Tri Francisco Pinto Balsemäo IMPRESA, S. G. P. S. m puheenjohtaja ja enemmistöosakas. IMPRESA, S. G. P. S. on holding-yhtiö, jolla on hallitseva asema sanomalehdissä, kustannus- ja mainosalalla sekä yksityisessä portugalilaisessa TV- kanavassa. Hän on viestintätieteen professori Lissahonin uudessa yliopistossa, European Institute for the Median puheenjohtaja. Fondation Journalistes en Europe -järjestön varapuheenjohtaja ja Media Business Schoolin hallituksen jäsen. Vuonna 1974 hän oli yksi Demokraattisen kansanpuolueen PPD:n, nykyisen Sosiaalidemokraattisen puolueen (PSD), perustajajäsenistä. Hän toimi Portugalin pääministerinä vuosina 1981-1983. - Pinto Balsemäon avustajana toimi SIC:n tekninen johtaja Antonio Trigo de Sousa. Tri George T. Waters Euroopan yleisradioliiton EBU: n toiminut yleisradioalalla yli 35 vuotta. Hän on toiminut 7-vuotisen kauden Irlannin kansallisen yleisradion RTE:n pääjohtajana. Hän on ollut myös Yhdysvaltojen Academy of Television Arts and Sciences -koulun kansainvälisen neuvoston johtaja sekä Euroopan yleisradioliiton varapuheenjohtaja. Vuonna 1993 hänet nimitettiin Kansainvälisen yleisradioakatemian IAB:n puheenjohtajaksi. johtaja vuodesta 1986. Waters on teknisen osaston 25 VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 TIETOTEKNIIKKA 27 I. TIIVISTELMÄ 1. 0 Arvion laajuus: mitä opittavaa viidettä puiteohjelmaa varten ESPRIT-ohjelman ja Arviointilautakunnan kehittämisohjelman) viisivuotisarvio on tehty tutkimalla komission toimittamia lukuisia asiakirjoja. Niihin kuului muun muassa vuoden 1996 ESPRIT:n tarkastuslautakunnan kertomus, joka tehtiin professori Umberto Colombo ollessa puheenjohtajana. Tarkastuslautakunta on myös haastatellut komission korkeita (ICT) politiikkaa. ja virkamiehiä, Arviointilautakunta pyysi tämän lisäksi myös ESPRIT-ohjelman kansallisten edustajien mielipiteet. televiestintätekniikan jotka käsittelevät tietotekniikan tietotekniikan strategisen (Euroopan tutkimus- alan Tarkastuksessa on keskitytty Euroopan yhteisön kolmannen puiteohjelman (1991-1994) nojalla toteutettuun toimintaan sekä neljännen puiteohjelman alkuvaiheessa eli vuoden 1996 alkuun asti toteutettuihin toimiin. Tämä arvio sisältää kolmannen puiteohjelman mukaisten toimien loppuarvion. ja televiestintätekniikan Arviointilautakunta on keskittynyt erityisesti muutamiin nykyisen ESPRIT-ohjelman erityispiirteisiin ja komission suostumuksella strategisiin kysymyksiin, jotka vaikuttavat viidennen puiteohjelman mukaiseen tietotekniikan kehittämiseen. Arviointilautakunta on antanut useita rakentavia suosituksia, jotka kuvastavat arviointilautakunnan näkemystä ja tietoyhteiskunnan merkityksestä. Arviointilautakunta toivoo, että komissio hyväksyy tämän arvion ja myöntää vähintään nykyistä vastaavan budjetin viidennen puiteohjelman tietotekniikan ja televiestintätekniikan alan ohjelmaa varten, toisin sanoen noin yhden kolmasosan koko puiteohjelman talousarviosta. tutkimuksen ensiarvoisesta asemasta televiestintätekniikan alan teknologiseen tietotekniikan tutkimukseen tulevaa alan ja ja 2. 0 ESPRIT-ohjelman historia lyhyesti: tasaisesti laajentuvat tavoitteet Yhteisön rahoittama tietotekniikan tutkimus ja -kehitystoiminta alkoi vuonna 1984^. Ensimmäisten kymmenen Euroopan tietotekniikkateollisuuden sekä Yhdysvaltain ja Japanin tietotekniikkateollisuuden välistä kuilua. tarkoituksena pienentää ohjelman vuoden lähinnä aikana oli Strategia muuttui merkittävästi, kun vuonna 1994 käynnistettiin neljäs puiteohjelma, jossa otettiin huomioon tietotekniikan tutkimuksen yhä suurempi merkitys koko teollisuuden kilpailukyvylle. Uusi tietotekniikan ohjelma: • edistää alalla tehtävää yhteistyötä tieto- ja televiestintätekniikan käyttäjien ja toimittajien välillä; • kiinnittää aikaisempaa enemmän huomiota siihen, että tulokset kohdennetaan markkinoiden tarpeiden mukaan; • helpottaa uusien teknologoiden saatavuutta ja käyttöönottoa; • kannustaa tuntemaan uudet T&K-tulokset; Neuvoston päätöksellä 84/30. lehly 28 päivänä helmikuilla 10X4. perusteltiin I SI'KI I'-ohjelman osaksi ensimmäisiä puiteohjelman (19X4 - 19X8) ja sen talousarvio oli I 500 miljoonaa ecua. Neuvoston päätöksellä XX/27*), lehly II päivänä huhtikuilla I0SS. jatkettiin ISI'RIT- ohjelmaa osana toista puiteohjelmaa ja sen talousarvio oli 3 200 miljoonaa ecua ja neuvoslon päätöksellä 91/2328. lehly 15 päivänä heinäkuuta 1991, uudistettiin I "SPRII -ohjelma osana kolmatta puiteohjelmaa ja sen talousarvio oli 2 0*5 miljoonaa ecua. Neuvoslon päätöksellä 94/802. tehty 23 päivänä marraskuuta 1994, perustettiin uusi tietoteknologian alan erityisohjelma osaksi neljättä puiteohjelmaa ja sen talousarvio oli 1 911 miljoonaa ecua. 29 • käyttää ohjelman toteutuksessa lukuisia uusia välineitä, kuten osaamisverkot ja kohdennetut tutkimusaiheryhmät (eri tekniikan aloilla tapahtuva toiminta, jolla on yksi tarkoin määritelty päämäärä) Asiakirjan tausta: Euroopan muuttuminen tietoyhteiskunnaksi 3. 0 Arviointilautakunnan kertomuksen taustalla on tietotekniikan ja televiestintätekniikan alan merkityksen, kehityksen ja käytön nopea muutos. Nyt on sopiva aika esittää joitakin uusia ajatuksia, joiden avulla Eurooppa pystyy mukautumaan vähintään neljään tärkeään muutokseen: • Eurooppa on alkanut muuttua tietoyhteiskunnaksi, ja se on elintärkeä haaste Euroopan taloudelle ja yhteiskunnalle; • Euroopan muuttumista tietoyhteiskunnaksi; televiestintää koskeva sääntely poistuu reilun vuoden kuluttua, ja se helpottaa • Internetin käytön nopea kasvu antaa uusia mahdollisuuksia yrityksille ja kansalaisille; • multimediateknologiat leviävät liike-elämään, mediaan, julkisiin palveluihin ja koulutukseen. Tässä kertomuksessa kehotetaan tekemään merkittäviä muutoksia tietotekniikan ja televiestintätekniikan alan ohjelmien järjestelyissä ja suunnittelussa, jotta EU voisi paremmin vastata kyseiseen kehitykseen. Ensisijaiset aiheet: yhteinen tietotekniikan ja televiestintätekniikan alan ohjelma, joka tuo 4. 0 enemmän tuotteita markkinoille Arviointilautakunnan suosituksissa yksilöitiin ja käsiteltiin kaksi ensisijaista tavoitetta. 4. 1 ACTS-, telematiikka- ja ESPRIT-ohjelmat yhdistettävä Lautakunta on tullut siihen tulokseen, että näiden erillisten ohjelmien tavoitteisiin päästäisiin paremmin, jos ne yhdistettäisiin yhdeksi ohjelmaksi, joka kattaisi kaikki tietoyhteiskunnan edellyttämät tietotekniikan ja televiestintätekniikan näkökohdat. Arviointilautakunta on sitä mieltä, että useat tämänsuuntaiset muutokset voidaan toteuttaa askel askelelta neljännestä puiteohjelmasta jäljellä olevana aikana, kun otetaan huomioon, että ESPRIT-ohjelma toimii vuotuisten työohjelmien perusteella. Tämä helpottaa siirtymistä viidenteen puiteohjelmaan, joka alkaa vuonna 1999. Ohjelmien yhdistämistä koskevan aikataulun määritteleminen ei kuitenkaan kuulunut arviointilautakunnan toimivaltuuksiin. Lautakunta on kuitenkin sitä mieltä, että kolmen ohjelman yhteisen koordinointikomitean perustaminen edistäisi valmistautumista ohjelmien yhdistämiseen. Arviointilautakunta on tietoinen siitä, ja ennen kaikkea että se esitlää perinpohjaista hallinnollisten ja tietotekniikan televiestintätekniikan alan ohjelmia. joka edellyttää huolellista suunnittelua esteiden välttämistä, mikä parantaisi merkittävästi Euroopan inuulosia, 4. 2 Tutkimustulosten kaupallisten sovellusten on valmistuttava paljon entistä nopeammin Arviointilautakunta totesi, että ESPRIT-ohjelman tavoitteet on täytetty tyydyttävästi. Ohjelma on muun muassa edistänyt merkittävästi rajat ylittävää yhteistyötä pienten ja suurten teollisuusyritysten, yliopistojen ja tutkimuskeskusten välillä. Ohjelma olisi kuitenkin vieläkin tehokkaampi, jos parempien käytäntöjen, ensikäyttäjätoiminnan ja arvioinnin tutkimustulosten kaupallisen hyödyntämisen varmistamiseksi. Voitaisiin suunnitella lukuisia toimia, kuten: lisäksi perustettaisiin parempia käytäntöjä tulosten keskittäminen selkeämmin tehtäviin, jotka myötävaikuttavat Euroopan tietoyhteiskunnan • toteutumiseen; 30 • aloitteet tutkimustulosten kaupallisen hyödyntämisen edistämiseksi; 3. • välineiden kehittäminen Euroopan vastaanoton ja markkinaosuuksien mittaamiseksi ja seuraamiseksi; tietotekniikan ja televiestintätekniikan alan kehityksen, innovaatiovalmiuksia omaavien pk-yritysten rohkaiseminen • lisäarvollisten tuotteidensa markkinoille saattamista; lisäämään ja nopeuttamaan uusien • ohjelman hallinnon tehokkuuden ja tulosvastuun parantaminen osittain tekemällä siitä tuloksiin suuntautuneemman ; • Pitkäaikaisen strategian määrittäminen Euroopan tutkimukselle ja teknologian kehittämiselle. tietotekniikan ja televiestintätekniikan alan 5. 0 Arviointilautakunnan tärkeimmät havainnot Arviointilautakunnan havainnot koskevat viiden vuoden arviointijaksoa, tulevaisuuden ohjelman tarpeita. ja niissä ennakoidaan Arviointikausi 1991-1996 5. 1 5. 1. 1 Ohjelman tavoitteet: on aika vastata koko yhteiskunnan tarpeisiin Arviointilautakuntaan mielestä ESPRIT-ohjelman tavoitteet ovat olleet asiallisia. Lautakunta kannattaa myös ohjelman suuntaamista vastaamaan liike-elämän ja teollisuuden tarpeisiin kilpailukykyä ja työllisyyttä lisäävänä välineenä. Tavoitteita on nyt kuitenkin laajennettava edelleen niin, että ne koskevat koko yhteiskunnan tarpeita, joihin on vastattava tietoyhteiskunnan kehittyvissä infrastruktuureissa, palveluissa ja sovelluksissa. Arvioitaessa ohjelman saavutuksia suhteessa sen tavoitteisiin erityistä huomiota on kiinnitetty seuraaviin: • ESPRIT-ohjelman dynamiikan ja näkökulman myönteinen muutos siirryttäessä kolmannesta puiteohjelmasta neljänteen; tärkeisiin aiheisiin keskittyminen on mahdollistettu tutkimustehtävien • jatkuvasti ajantasaistetulla työohjelmalla; laajalla kuvauksella ja • epätasapaino käyttäjien tarpeiden, markkinajohtoisten tavoitteiden ja pitkäjänteisen tutkimuksen vaatimuksen välillä. Uusi painotus on tervetullut, mutta arviointilautakunta on huolissaan siitä, että tarvittava tasapaino pitkäjänteisen tutkimuksen kanssa on vaarassa. 5. 1. 2 Ohjelman tehokkuus: asianmukaiset pyrkimykset, puutteita on edelleen Arviointilautakunnan mielestä ohjelman hallinto on pyrkinyt lisäämään sen tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Merkittäviä muutoksia on lisäksi toteutettu, jolla ohjelmasta saataisiin joustavampi joustavuuden on oltava ominaista viidennelle puiteohjelmalle. Joustavuuden etsintä on kuitenkin johtanut siihen, että on yritetty tekijöiden erityistarpeet ja tämä, yllättävää kyllä, on tehnyt jotkut ohjelman näkökohdista hyvin monimutkaisiksi (esimerkiksi useat toiminta- ja tietokokonaisuudet, tarjousten tekijöiden eri tyypit). tarjouksen täyttää Arviointilautakunta haluaa kiinnittää huomiota myös yleisempään, hallinnollisten viiveiden ongelmaan. Viiveet ovat luonteenomaisia koko puiteohjelmalle erityisesti saatettaessa sopimusneuvotteluja päätökseen ja suoritettaessa maksuja. 31 5. 2 ESPRIT-ohjelman tulevaisuus: viidennen puiteohjelman viisi haastetta Arviointilautakunta on yksilöinyt viisi aluetta, joita on käsiteltävä viidennessä puiteohjelmassa: 3. (i) (ii) (iii) (iv) (v) ohjelman strategia ja ohjelmasuunnitelma ohjelman hallintoja arviointi tietoyhteiskunta kilpailukyky ja tutkimustulosten hyödyntäminen pk-yritykset ja vasta perustetut yritykset 5. 2. 1 Ohjelman strategia ja ohjelmasuunnitelma: kolmesta yhdeksi ohjelmaksi Nykyisin ESPRIT-, ACTS- ja telematiikkaohjelmat ovat useilta osin päällekkäisiä, mikä on muutettava synergiaksi. Tämä tapahtuu parhaiten yhdistämällä kyseiset ohjelmat yhdeksi ohjelmaksi. Yhteisessä ohjelmassa on luotava asianmukainen tasapaino markkinoita lähellä olevien innovaatiosovellusten ja pitkäaikaisen tutkimuksen välille. Arviointilautakunnan yksityiskohtaisissa suosituksissa otetaan esille tietotekniikan ja televiestintätekniikan alan ohjelman sovellusten ja tekniikoiden ryhmittäminen. Tällä on kaksi selkeää tavoitetta, voimakkaasti kehittyvien tekniikoiden innovaatiosovellusten rohkaiseminen sekä strategisen ja pitkäaikaisen tutkimuksen vaatimusten täyttäminen. 5. 2. 2 Ohjelman hallinto ja arviointi: yleistä tarkistusta tarvitaan Kaikki puiteohjelman toteuttama kysely kansallisista näkemyksistä vahvistavat, että ohjelman hallinto on muuttunut tehokkaammaksi. Arviointilautakunta tukee kuitenkin yleistä mielipidettä, että vielä on paljon parannettavaa. ja sen osien arviot ja arviointilautakunnan Se, että hanke-ehdotuksia tulee liian paljon, on tuttu ongelma yhteisön lukemien aloitteiden kohdalla ja aiheuttaa suuria kustannuksia ja rasitteita tarjousten tekijöille. Ongelman ratkaiseminen on tärkeää, koska se aiheuttaa pettymyksiä luopumaan kiinnostuksestaan. ESPRIT-ohjelman kaksivaiheisen menettelyn rajallinen käyttöönotto on osoittautunut erittäin hyödylliseksi tässä tilanteessa. Arviointilautakunta ehdottaa, että sen käyttö laajennetaan koko ohjelmaan. ja voi johtaa saada vireät yritykset tyytymättömyyttä ja Arviointilautakunnan yksityiskohtaisten suositusten tietotekniikan ja televiestintätekniikan alan ohjelmasta alan eurooppalaisyhteisöä varten tehokas väline, jossa viiveet vähenisivät puolella, ja arvioida ohjelman saavutukset paljon tiukemmin. tavoitteena on tehdä tulevasta 5. 2. 3 Tietoyhteiskunta: tieto- ja televiestintätekniikka taloudellisen kasvun, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja henkilökohtaisen kehityksen välineenä Tietoyhteiskunnan kehittyessä tietotekniikka- ja televiestintätekniikkaohjelman ja sen sovellusten käytöstä tulee entistä ja sosiaalista elämää. Jos Eurooppa siirtyy tietoyhteiskuntaan nopeasti, sen kilpailukyky maailmanmarkkinoilla vahvistuu huomattavasti, ja nopeampi talouskasvu lisää työpaikkoja ja nostaa elämisen laatua. tärkeämpi osa poliittista, taloudellista Jos taas Eurooppa on hitaampi kuin jotkut sen kilpailijoista, Euroopan valtioiden lulee olemaan hyvin vaikea säilyttää kilpailukykynsä useilla talouselämänsä aloilla, puhumattakaan sen lisäämisestä. Merkittävä este tietoyhteiskunnan toteutumiselle on se, että Euroopan yritykset ja yksittäiset kansalaiset ovat Yhdysvaltoja ja muutamia muita maita selvästi jäljessä televiestintätekniikan omaksumisessa tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisessä niin yrityksissä kuin yksityisestikin. Tietotekniikan ja televiestintätekniikan käytön yhdistäminen koulutukseen on ensiarvoisen tärkeää sekä käyttövalmiuksien hankkimisen että oppimisvälineenä käyttämisen kannalta. tietotekniikan ja ja niiden 32 Arviointilautakunnan yksityiskohtaisten suositusten tarkoituksena on varmistaa, että tuleva tietotekniikka- ja televiestintätekniikkaohjelma toimii tietoyhteiskunnan rakentamisen tukipilarina. Ohjelman olisi tuettava hankkeita, jotka auttavat jakamaan käyttäjien tarpeisiin soveltuvia, julkiseen käyttöön tarkoitettuja laitteita, jotka käynnistävät helppokäyttöisten sovellusten tekniikoiden markkinoiden kasvua. tekemisen ja jotka edistävät uusien 5. 2. 4 Kilpailukyky kasvaa, jos tutkimuksen hyödyntäminen onnistuu ja toisaalta Tietotekniikan ja televiestintätekniikan alan innovatiivisen kehityksen ja käytön on toisaalta avattava näkymiä kilpailukykynsä maailmanmarkkinoilla ja lisätä sitä. Hyvä kilpailukyky luo työpaikkoja. Kilpailukyvyn ja työpaikkojen säilyminen voidaan varmistaa, jos Eurooppa tukee tietotekniikkaa ja televiestintätekniikkaa tuottavan ja käyttävän huippuluokan tutkimuksen kehittämistä ja vastaanottamista yhä parempia sovelluksia ja palveluja varten. jotta Eurooppa keskittynyttä, säilyttää oltava voi ESPRIT-hankkeiden tutkimustulosten parempi kaupallinen hyödyntäminen johtaisi jatkuvaan toiminnan liian hitaasti paranemiseen. Mahdollisuuksia jää usein käyttämättä, koska toiminta on mukautettu käytössä olevat nopeisiin muutoksiin. Arviointilautakunnan mielestä markkinoiden valintaperusteet sekä useat käytännöt ovat ryhmien joskus muodostamiseen, joilta puuttuvat kaupalliset tavoitteet. Joidenkin perusteiden löysääminen ja yhteisten kaupallisten tavoitteiden korostaminen varmasti parantaisivat tilannetta. nykyisin jokseenkin keinotekoisten johtaneet Arviointilautakunnan yksityiskohtaisten suositusten tavoitteena on tulevan ohjelman tietotekniikkaan ja televiestintätekniikkaan perustuvan kilpailukyvyn vertaaminen kilpailijoihin, tuotteiden nopeampi markkinoille saattaminen, sellaisten hankkeiden rohkaiseminen, joiden lopullinen tavoite on yrittäjyyden kannustaminen, ja tutkimustulosten kaupallista hyödyntämistä edistävien toimenpiteiden tukeminen. 5. 2. 5 Pk-yritykset erityistarpeisiin ja vasta perustetut yritykset: oikeiden vastausten löytäminen Noin 80 prosenttia Euroopan työpaikoista on pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. ESPRIT-ohjelma voi hyvin tarjota erityistä tukea pk-yrityksille ja vasta perustetuille yrityksille, mutta kaikkia sen edellytyksiä ei hyödynnetä. Siitä huolimatta, että pk-yritykset edustavat 30 prosenttia ohjelmaan osallistujista, ohjelman yksinkertaistaminen kannattaisi, ja se myös rohkaisisi niitä pk-yrityksiä, jotka ovat vakavasti pyrkineet kehittämään kaupallisia tietoteknisiä ja televiestintätekniikan sovelluksia. Pk-yrityksille myönnetään liian vähän rahoitusta niille avointen kaupallisten mahdollisuuksien hyödyntämiseen. Arviointilautakunnan yksityiskohtaisten suositusten tarkoituksena on varustaa tuleva tietotekniikka- ja televiestintätekniikkaohjelma pk-yritysten kannalta helppokäyttöisemmilla menettelyillä, toimivammilla rakenteilla, joustavammilla rahoitussäännöillä ja erityistoimenpiteillä, jotka rohkaisevat riskien ottamiseen ja tukevat yritysten perustamista. Suositukset Kaikki seuraavat suositukset on muotoiltu niin, että ne koskevat tulevaa yhteistä tietotekniikka- ja televiestintätekniikkaohjelmaa lukuun ottamatta A-ryhmään kuuluvia suosituksia, jotka koskevat koko puiteohjelmaa. 33 A. Järjestelmän parantaminen A. l Viiveiden vähentäminen 3. a) Komission olisi tarkistettava nykyisiä hallinnollisia tehtäviään ja järjestettävä uudelleen tärkeimmät menettelyt niin, että viiveet vähenevät puoleen. Erityisesti maksumenettelyjä on tehostettava, tosiasialliseen suorittamiseen lyhenisi 30 päivään. jotta nykyinen 90 päivän viive jättämisestä laskun sen b) Tärkeimpiä hallinnollisia menettelyjä olisi jakamalla vastuuta oikeille tasoille ja vähentämällä päätöksentekotasoja. tarkistettava päätöksenteon nopeuttamiseksi e) Hankekumppaneiden olisi saatava laskuttaa kulunsa siitä päivästä alkaen, jona hanke hyväksytään, niin että myös sopimusten neuvotteluvaiheen kulut voidaan ottaa huomioon. Ensimmäinen maksu olisi suoritettava välittömästi sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. d) Nykyisestä kulujen ilmoittamiseen perustuvasta maksujärjestelmästä olisi luovuttava ja käyttöön olisi otettava toimituksiin perustuva maksujärjestelmä. Tämä sekä yksinkertaistaa menettelyjä että rohkaisee tehokkaampiin ja tuottavampiin hankkeisiin. e) Jotkut komission henkilöstön hoitamat vähemmän tärkeät johtotehtävät olisi siirrettävä kokonaan tai osittain asiantunteville ulkopuolisille organisaatioille tehokkuuden, ripeyden ja toimivuuden lisäämiseksi. A. 2 Hankkeen tehokas jälkiarviointi On kehitettävä yksinkertainen menetelmä hankkeiden arvioimiseksi niiden päättymisen jonkinlaisissa hanketyyppeihin. Sopimuspuolten on oltava velvollisia antamaan komissiolle tekemiseksi tarvittavat tiedot. ja toimintaohjeissa on kerrottava, miten ja milloin kyseistä menetelmää sovelletaan eri jälkiarvion tehokkaan jälkeen, B. Ohjelman strategia ja suunnitelma B. 1 Voimien yhdistäminen a) Erilliset telematiikka-, ACTS- ja ESPRlT-ohjelmat olisi korvattava yhden yhdistetyn tietotekniikka- ja televiestintäohjelman alaisilla sovellusten ja tekniikoiden ryhmillä. Näin kaikki tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi tarvittavat tekniikat voidaan yhdistää. b) Myönnettäessä varoja viidennen puiteohjelman mukaiselle yhdennetylle tietotekniikka- ja televiestintätekniikkaohjelmalle arviointilautakunta suosittelee vahvasti, että sille myönnetään neljännen puiteohjelman kaikkien televiestintätekniikan alan ohjelmien budjettien mukainen talousarvio, joka olisi vähintään yksi kolmasosa viidennen puiteohjelman talousarviosta. tietotekniikan ja B. 2 Uusien ajatusten edistäminen a) Uudessa tietotekniikka- ja televiestintäohjelmassa on korostettava sitä, että Euroopan on muututtava innovatiivisemmaksi, ja rohkaistava voimakkaasti kehittyviä ja perusteknologioita käyttävien innovatiivisten sovellusten kehittämistä. 34 3. b) Tutkijoiden, yritysten insinöörien sekä esimerkiksi sairaaloiden, koulujen ja julkisten palvelujen ammattilaisten vaihtotoimintaa olisi rohkaistava, jotta tekniikan keksijät, kehittäjät ja käyttäjät ymmärtäisivät ja televiestintätekniikan alan uusien kehitelmien soveltamista. toisiaan paremmin. Tämä nopeuttaisi tietotekniikan B. 3 Näkemyksen sisällyttäminen ohjelmaan a) Strategista näkemystä Euroopan tietoyhteiskunnan tulevasta organisaatiosta ja toiminnasta on jatkuvasti kehitettävä ja tarkistettava. b) Olisi perustettava tietotekniikka-ja televiestintätekniikan visiointilautakunta (ICT Foresight Board) pitkäjänteistä koskevan yhteisen ja markkinoiden eurooppalaisen näkemyksen kehittämiseksi. suuntauksia tutkimusta c) Pitkäjänteinen tutkimus vaikuttaa merkittävästi Euroopan tulevaisuuden muotoutumiseen, ja sen asema Euroopan tietotekniikan ja televiestintätekniikan tutkimuksessa ja teknologisessa kehittämisessä on vakiinnutettava. Talousarviosta noin 15 prosenttia olisi varattava pitkäjänteiseen perustutkimukseen, strategiseen tutkimukseen ja mullistaviin innovaatioihin. tuleva puiteohjelma d) Samalla kun tarpeet, Euroopan parlamentin ja ministerineuvoston olisi vaikutettava aktiivisemmin strategisten tavoitteiden, arviointiperusteiden ja menetelmien määrittämiseen sekä arviointiohjelmien tulosten arviointiin ja ohjelman suunnan määrittämiseen. laajenee käsittämään koko yhteiskunnan C. Ohjelman hallinto ja ohjelman arviointi Cl Asiakkaan palveleminen a) Tulevan tietotekniikan ja televiestintätekniikan alan ohjelman on oltava tehokkaampi väline Euroopan yhteisön tietotekniikan ja televiestintätekniikan käyttäjien ja toimittajien kannalta. b) Ohjelman joillakin alueilla käyttöön otettua kaksivaiheista ehdotusta olisi käytettävä kaikilla alueilla hakemusten valtaisan määrän vähentämiseksi. Se voisi perustua lyhyeen, 2-4- sivuiseen alustavaan ehdotukseen, jonka jälkeen tehtäisiin varsinainen ehdotus vain siinä tapauksessa, että alustava ehdotus hyväksytään. c) Neljännen puiteohjelman mukaisessa ESPRIT-ohjelmassa ensi kertaa käytettyjä keskitettyjä tutkimusaiheryhmiä ja televiestintätekniikan alan ohjelmassa. tietotekniikan seuraavassa laajemmin käytettävä olisi C. 2 Lisääntynyt tulosvastuu a) Tulevassa puiteohjelmassa olisi asetettava tarkat tavoitteet Euroopan tietotekniikan ja televiestintätekniikan kehitykselle, käyttöönotolle ja markkinaosuuksille sekä työllisyyden kasvulle. b) Olisi määriteltävä suuntaa antavasti mittarit, joilla voidaan todeta, miten ohjelma onnistuu tietoyhteiskunnan rakentamisessa, ohjelman tehokkuuden osoittamiseksi kaikille osallisille; jäsenvaltioille, alueille ja niiden kansalaisille. 35 D. Tietoyhteiskunta D. l. Tietoyhteiskunnan mahdollistaminen ja tietotekniikka- järjestettävä a) Tulevaan tietoyhteiskuntaryhmä edistämään tietoyhteiskuntateknologian kehitystä ja käyttöönottoa mm. ja yrityksiä varten aineiston tarkoitetuissa sovelluksissa. Ryhmään olisi voitava ja vastaanottaa hanke-ehdotuksia. jatkuvasti sisällyttää ajatuksia televiestintätekniikkaohjelmaan ja kansalaisia, yhteisöjä tiedonhallinnassa luomisessa, olisi b) Etusija olisi ja televiestintätekniikan toimittajat ja käyttäjät toimimaan yhdessä tietoyhteiskuntateknologian ja -palvelujen määrittämiseksi, kehittämiseksi, toimittamiseksi ja käyttöön ottamiseksi. tietotekniikan ehdotuksille, annettava sellaisille saavat jotka c) Komissioon olisi perustettava yksi tietoyhteiskuntahankkeiden yhteyspiste, joka olisi erityisesti vastuussa koordinoinnista tietotekniikka- ja televiestintätekniikkaohjelman varojen myöntämisen ja rakennerahastojen välillä. D. 2. Kansalaisten ja yhteisöjen verkottaminen ja a) Olisi yksilöitävä kokeiluhankkeita, joilla tuetaan tietoyhteiskunnan ymmärtämistä ja sen hyväksymistä televiestintätekniikan käyttöön jokapäiväisessä elämässä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä niihin, joilla voi olla erityisiä vaikeuksia päästä käsiksi teknologiaan tai käyttää sitä, kuten ikääntyneisiin, työttömiin ja vammaisiin. tietotekniikan rohkaistaan joilla ja b) Ohjelman ja koulutuksesta vastaavien eurooppalaisten viranomaisten (etenkin alueellisten viranomaisten) välille on luotava tiiviimpiä yhteyksiä tietotekniikan ja televiestintätekniikan käytön ja ymmärtämisen lisäämiseksi. e) Kansallisia ja alueellisia viranomaisia sekä kansalais- ja ammatillisia järjestöjä (esimerkiksi hanke-ehdotuksia, mieluiten opettajien pystysuuntaisesi yhdistyneinä ja televiestintätekniikan arvoketjun (/CT value chain) kaikista kohdista, toimittajista käyttäjiin. joihin kuuluu osallistujia tietotekniikan rohkaistava lääkärien) jättämään ryhminä, olisi ja D. 3 Kansalaisten valmistaminen tietoyhteiskuntaa varten a) Sellaisia erityishankkeita olisi tuettava vahvasti, jotka kohdistuvat työllisyyskysymyksiin, ja sovellusten opettamiseen, uudelleenkoulutukseen ja elinikäiseen kuten teknologioiden oppimiseen. Hanke-ehdotuksen todennäköiset työllisyysvaikutukset olisi myös sisällytettävä arviointiperusteisiin. b) Tulevan tietotekniikka- ja televiestintätekniikkaohjelman olisi tuettava asianmukaisten ja markkinoiden kehittymisen teknisten standardien määrittämistä sekä rohkaisemiseksi erityisesti multimedia- aineistoteollisuudeu ja elektronisen kaupankäynnin alalla. etlä kansalaisten oikeuksien suojelemiseksi liiketoiminnan c) Ohjelman on rohkaistava tietojen saatavuutta edullisesti. ja lueltava hankkeita, jolka käsilleleväl erityisesti julkisien d) Tulevan tietotekniikka- ja televiestintätekniikkaohjelman on kannustettava ja tuettava hankkeita, televiestintätekniikan tavoitteena on parantaa käyttäjäliittymiä sovelluksissa yleensä ja koulutusjärjestelmissä erityisesti. tietotekniikan joiden ja 36 E. Tietotekniikan ja televiestintätekniikan kilpailukyky ja hyödyntäminen E. l. Tavoitteiden asettaminen a) Komission on kehitettävä yhdessä teollisuuden kanssa pitkäaikainen strategia Euroopan kilpailukyvyn ja ylläpitämiseksi televiestintätekniikkaa ja ottamalla sitä käyttöön. Strategialla on oltava selkeät tavoitteet mm. markkinaosuuksien suhteen ja sille, millainen TTK-toiminnasta saatavan osuuden on oltava. Olisi perustettava yksikkö seuraamaan, kuinka Eurooppa lähestyy tavoitteitaan. tietotekniikkaa kehittämällä lisäämiseksi ja E. 2 Maailmanmarkkinoille pääsyn nopeuttaminen a) Ohjelman on kannustettava televiestintäteknisiä sovelluksia markkinoille lyhyemmässä ajassa. teollisuutta kehittämään ja saattamaan tietoteknisiä ja tutkimustulosten kaupallisessa b) Ohjelmassa on painotettava yhteistyön merkitystä lähestymistavan käyttöönottoa ja helpotettava markkinasuuntautuneen hyödyntämisessä lyhentämällä hankkeiden ikää niin, että tuotteen saattamiseen markkinoille kuluu noin 1-2 vuotta. E. 3 Parhaat valittava a) Ohjelman on tuettava niitä, jotka voivat ja haluavat hyödyntää EU:n rahoittaman T&K- toiminnan, tuloksia ja rajoitettava sellaisten yhteistyökumppaneiden osallistumista, joilla ei ole todellista kiinnostusta tai valmiuksia hyödyntää tuloksia. b) Tehokkaampia yhteistyömalleja olisi kannustettava ja pienempiä kumppanuuksia luotava aitojen kiinnostuksenkohteiden ympärille. Ryhmän kullakin yhteistyökumppanilla on oltava tulosten kaupallisia oma hyödyntämismahdollisuuksia on ehdotuksia arvioitaessa painotettava aiempaa enemmän. tehtävänsä. Ryhmän ja hankkeen tarpeellinen tehokkuutta E. 4 Tutkimustulosten hyödyntäminen asialistan kärkeen a) Komission olisi perustettava palvelupiste, joka muodostuisi kaupallisten sovellusten, markkinoinnin, yrityspääoman asiantuntijoista, tutkimustulosten kaupallista hyödyntämistä varten ja kannustavat vertailua kilpailijoihin (benchmarking). kauppaoikeuden, tarjota koordinoitua teollisuus- jotka ja tarjoavat pankkitoiminnan tukea ja b) Tämän lisäksi olisi perustettava innovaatioiden rahoituksen palvelupiste ja liitettävä se toimintasuunnitelmassa puiteohjelmaan, niin kuin komission ehdotetaan. innovaatiota koskevassa e) Komission olisi rohkaistava sellaisen neuvoa-antavan ryhmän perustamista, johon kuuluisi telelaitokset, sääntelijät), jotka vaikuttavat sellaisia ratkaisevasti televiestintätekniikan tietotekniikan yhtenäismarkkinoiden kehittymiseen. toimijoita (esim. posti- ja eurooppalaisten toimivien tärkeitä ja joissa eurooppalaisia d) Komission olisi perustettava sovelluksia voidaan esitellä. Kyseiset esittelyt on julkistettava tehokkaasti, ja niihin on voitava päästä www-sivujen kautta. Paikallista käyttöä edistäviä ympäristöjä olisi perustettava suurille potentiaalisille markkinoille Yhdysvaltoihin, Japaniin ja kaukoitään. rahoitettava viiteympäristöjä, ja 37 tavoitteena, johon e) Maailmanmarkkinoille pääsyn nopeuttamisen on oltava ensisijaisena päästään auttamalla yrityksiä perustamaan ja yhteisyrityksiä kehittyneille markkinoille. Niitä olisi kohdeltava vasta perustettuina yrityksinä uuden puiteohjelman mukaiseen TTK-toimintaan liittyvistä syistä, jos ne luovat työpaikkoja Eurooppaan. tytäryhtiöitä 3. F. Pk-yritykset ja vasta perustetut yritykset F. l Toiminnan helpottaminen a) Komission olisi perustettava pk-yritysten palvelupiste, ja ohjelman välisenä kohtauspaikkana. Palvelupisteen tarkoituksena olisi täyden tuen tarjoaminen ja yritysten nykyisten, eri ohjelmien välillä sukkuloimiseen liittyvien ongelmien poistaminen. Palvelupiste arvioisi ehdotusten ajatukset sekä antaisi tietoa siitä, mitä ehdotusten esittäjiltä vaaditaan missäkin vaiheessa. toimisi pk-yritysten joka b) Olisi perustettava uusi luokka lähinnä pk-yrityksiin kohdistuville pienille ja keskisuurille hankkeille, joiden toteutus kestää alle vuoden ja jotka saavat komission rahoitusta korkeintaan 500 000 ecua hanketta kohden. ja keskisuuria nopeutettu c) Pieniä liity tuenmyöntämismenettely, mihinkään tiettyyn ehdotuspyyntöön. Pk-yritysten palvelupistettä voisivat käyttää pk-yritykset, jotka haluavat toteuttaa pieniä hankkeita. jolla voitaisiin hyväksyä sellaisia ehdotuksia, jotka eivät perustettava hankkeita varten olisi televiestintäohjelman tulevasta rahoituksesta noin 5 prosenttia olisi d) Tietotekniikka- ja varattava erityisiä ehdotuspyyntöjä varten sellaisten kumppanuuksien tukemiseksi, joissa pk- yritykset ovat ja hyödyntämisessä. Rahoituksen riittävyys olisi arvioitava sen perusteella, miten järjestelmässä on onnistuttu luomaana näitä erittäin toivottavia kumppanuuksia. tutkimustulosten kehittämisessä johtavassa asemassa e) Olisi pyrittävä siihen, että pk-yritykset ja televiestintäohjelman ja sen tavoitteet. Tähän voidaan päästä ottamalla ne tiiviimmin mukaan neuvottelumenettelyyn ja käyttämällä laajalti pk-yrityksiä edustavia ulkopuolisia arvioijia ja hankkeiden tarkastajia. tietotekniikka- tuntisivat tulevan täysin F. 2 EU:n rahoitusosuus suhteessa hankkeen omarahoitusosuuteen a) Ohjelman rahoituksesta on tehtävä joustavampi, jotta voitaisiin tukea erityisesti sellaisia pk-yrityksiä, joilla on hyödynnettäviä ajatuksia. b) Rahoitusta olisi lisättävä 60 prosenttiin silloin, kun hyödynnettävän hankkeen mahdollista kaupallista kannattavuutta tuetaan yritysten pääomatuella, tai kun suuryritys maksaa vähintään 10 prosenttia hankkeen kustannuksista osallistumatta siihen itse. F. 3 Yritysten perustamisen rohkaiseminen a) Suurin mahdollinen rahoitus eli 75 prosenttia olisi tarjottava sellaisille hankkeille, joilla on hyvät mahdollisuudet hyödyntää tutkimustuloksia, mukaan lukien sellaiset vasta perustetut yritykset, jotka eivät ole muiden yritysten tytäryrityksiä. b) Määrärahoja olisi oltava käytettävissä sellaisten yritysten perustamista varten, jotka ovat kumppaneita kaupalliseen onnistuneissa ja varmislamiskuslannukset. Tällaiset hyödyntämiseen tarkoitettujen lill myönsi hanketta varten määrärahat voisivat olla 10-15 prosenttia määrästä, jonka yrityksen perustamiseen. hankkeissa, investointien etsimis- lulkimuslulosten kattamaan 38 IT. KOMISSION VASTAUS laati arvioinnin ohjelmasta Professori Roberto Carneiron johtama korkean tason asiantuntijaryhmä viimeisten viiden vuoden ajalta. Arvio perustuu komission asiakirjoihin, mm. loppukertomukseen, joka tuotettiin professori Umberto Colombo ollessa puheenjohtajana ja jossa arvioitiin edellisestä puiteohjelmasta tuettuja toimia. Komissio kiittää arviointilautakuntaa suosituksista, erityisesti niistä, jotka kohdistuvat ohjelman tuleviin suuntauksiin. toimittamiin Komissio pitää keskeisiä havaintoja ja suosituksia yleisesti hyödyllisinä nykyisen puiteohjelman jäljellä olevan kauden kannalta ja katsoo niiden toimivan suuntaviivoina viidennen puiteohjelman valmistelusta käytävissä keskusteluissa. Komissio pitää kiinnostavana suositusta, että nykyisen ohjelman lukuisat uudet lähestymistavat (esimerkiksi säännöllisesti tarkistettavat työsuunnitelmat, säännölliset ehdotuspyynnöt ja kaksivaiheiset arvioinnit) yleistetään tarpeen mukaan viidennessä puiteohjelmassa. helppokäyttöisen tietoyhteiskunnan Huomisen keksimistä koskevassa tiedonannossa on painotettu eri teknologioiden ja toimien yhdistämisen tarvetta vastaan arviointilautakunnan näkemykset tästä aiheesta ja on arviointilautakunnan kanssa samaa mieltä, että eri saroilla tehtävää työtä on lähennettävä ja että tarvitaan yksi yhteinen tietotekniikka- ja televiestintä ohjelma. Kuten tarkistettavaa työohjelmaa ja aloitetaan muutosten tekeminen neljännen puiteohjelman aikana, jotta siirtyminen viidenteen puiteohjelmaan helpottuu. tiivistelmässä ehdotetaan, ohjelmassa hyödynnetään luomiseksi. Komissio ottaa mielellään säännöllisesti Komissio tukee erityisesti mielipidettä, että teknologian käyttöönottoa olisi edelleen painotettava tulevassa ohjelmassa tietotekniikan ja televiestintätekniikan alan kilpailukyvyn parantamiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi tieto- ja televiestintätekniikoiden lisääntyvän käytön avulla. Komissio pitää tärkeänä sitä, että lautakunta korostaa kansalaisten ja yhteisöjen merkitystä. Tekniikan kehitys kyseisillä tekniikan aloilla riippuu yhä selvemmin siitä, onko uusille tuotteille ja palveluille markkinoita, toisin sanoen siitä, voivatko ja haluavatko kansalaiset ja työntekijät käyttää uutta tieto- ja televiestintätekniikkaa. Pitkäaikaisen tutkimuksen ja teknologian vastaanottamista koskevien toimien välinen tasapaino on määriteltävä tulevan tulevaisuuteen ohjelman tavoitteiden mukaan. Strateginen suuntautunut näkemys tutkimuksesta ja yhteiskunnan kehityksestä on todellakin lupaavien teknologioiden ja markkinoiden yksilöimiseksi, kuten innovaatiota koskevassa toimintasuunnitelmassa todetaan. ja sosiaalistaloudellisten ja tarpeen teollisten Komissio on kiitollinen suosituksista, joiden tarkoituksena on parantaa pk-yritysten pääsyä ohjelmaan. tukevat "Huomisen keksimisen" ehdotusta pk-yritysten Arviointilautakunnan ohjelmaan pääsyn edistämisestä kehittämällä luomalla yhteyksiä yrityspääoman ja rahoitusvälineiden välille. teknologiansiirtomenetelmiä tekemät ehdotukset ja Komissio kannattaa myös mielipidettä, että puiteohjelman tasolla tarvitaan lisää ponnisteluja hallinnollisten menettelyjen joustavuuden ja tehokkuuden parantamiseksi, määräaikojen lyhentämiseksi ja hallinnollisten kustannusten vähentämiseksi vireiden yritysten, erityisesti pk-yritysten, rohkaisemiseksi osallistumaan tulevaan ohjelmaan. 39 ITT. ARVTOTNTTLAIJTAKUNTA Prof. Roberto Carneiro (puheenjohtaja), TVLn johtaja, Televisäo Independent S. A. (osakkeenomistajien johtokunta) Forum-ryhmä, SGPS. Portugalin koulutus- ja urheiluasioista vastaava ministeri (1987-91), Maailmanpankin (IBRD ja IDA) Latinalaisen Amerikan ja Afrikan hankkeiden vanhempi konsultti (1975-87); vuodesta 1978 OECD:n koulutuspolitiikan, henkilöstösuunnittelun ja julkisen johtamisen vanhempi konsultti; ja UNESCO:n koulutuksen ja koulutuspolitiikan vanhempi konsultti ja asiantuntija. Viimeaikaiseen kansainväliseen toimintaan kuuluu toimiminen konsulttikoordinaattorina SIGMA:ssa, ETY:n ja OECD:n yhteishankkeessa, jonka tarkoituksena oli Keski- ja Itä-Euroopan maiden valtionuudistuksen toteuttaminen (1992-93); Ranskan koulutuspolitiikan tutkija OECD. ssä (1993); Seuraavan vuosituhannen koulutusta käsittelevän kansainvälisen komission jäsen (International Commission for Education in the 21st Century) (UNESCO, 93/95); tietoyhteiskuntafoorumin varapuheenjohtaja ja komission jäsenen Edith Cressonin suojeluksessa Euroopan komission koulutusasioita käsittelevää työryhmää koordinoivan yksikön jäsen. Andrew Bos well, Enterprise Technology)! toimitusjohtaja ja ICL. n tekninen johtaja Puheenjohtaja, the UK National Information Infrastructure Task Force, joka käsittelee kauppa- ja teollisuusministeriössä tietotekniikan ja televiestintätekniikan alaan liittyviä kysymyksiä. Nimitetty G7- komiteaan, joka vastaa tietotekniikan ja televiestintätekniikan alan standardoinnin nopeuttamisesta, mistä tehtiin aloite vuoden 1995 G7-maiden huippukokouksessa. suurlähetystön Jean-Michel Chassériaux, ERC/M. n toimitusjohtaja ja INRlA. ti kansainvälisistä suhteista vastaava johtaja Ranskan (1973-77), ulkoministeriön ja teollisuusministeriön vanhempi konsultti (1977-84). Teollisuusministeriön tietotekniikan ja televiestintätekniikan teollisuudenalojen yksikön koulutus- ja tutkimusasioista sekä alueellisista asioista vastaava varajohtaja (1984-87). Tutkimus- ja avaruusasioita käsittelevän ministeriön kansainvälisistä suhteista vastaava johtaja (1988-93). Professori, Université Paris VII, vuodesta 1983. lähetystöavustaja Lontoossa asioista vastaava tieteellisistä Bernt Ericson, tutkimus- ja teknologiajohtaja, Telefonaktieholaget LM Ericsson. Tuli Ericssonin palvelukseen vuonna 1969 yli-insinööriksi ja liike-elämän strategiaryhmän jäseneksi; strategisen tuotesuunnitteluosaston strategisten hankkeiden osastopäällikkö; sovellettujen tutkimusasiain johtaja akatemiaan (Ingenjörvetenskapsakademien) ja Euroopan komission Euroopan tiede- ja teknologiakokoukseen (ESTA). lopulta vara-puheenjohtaja. Valittu jäseneksi Ruotsin insinööritieteiden ja Roberto Galimberti, Etnoteamin puheenjohtaja ja pääjohtaja Labenin digitaalisen tietojenkäsittelyosaston johtaja vuosina 1968-1973. /taitelin palveluksessa tutkimus- ja kehittämisjohtajana ja myöhemmin keskusosaston johtajana. Vuodesta 1982 Etnoteamin puheenjohtajana ja pääjohtajana. Vuodesta 1994 puheenjohtajana I. NET:ssä, Internet-yritysyhteyksien markkinajohtaja. CED Borsan (Italian arvopaperipörssin tietojenkäsittelyjärjestelmästä vastaava yritys) ja Intercai Etnoteamin varajohtaja. Anasinin (Italian tietojenkäsittelypalveluja!jeslo) johtokunnan jäsen. ja pääjohtajana Hartmut Raffler, Siemensin vanhempi johtaja Tuli Siemens AG: n palvelukseen vuonna 1979. Tietoliikennettä koskevan innovaatiohankkeen vastuuhenkilö. Vuosina 1993-1996 ohjelmisto- ja ohjelmistosuunnitteluasioita käsittelevän osastonjohtaja. Huhtikuusta 1996 tiedotus- ja viestintäosaston johtaja. Erikoisalat: tietotekniikka ja mediateknologia, verkot ja videoviestintä, turvajärjestelmät, tietojenkäsittely sekä ihmisen ja koneen välinen vuorovaikutus 40 Josep Maria Vila Solanes, INDRA-ryhmän toimitusjohtaja, INDRA SSI:n pääjohtaja INDRA SCA. n pääjohtaja ERITEL:n toimitusjohtaja. Vuoden 1992 Barcelonan olympialaisten järjestelykomitean johtaja. ENHER:n varajohtaja ja UNISYS. n osastonjohtaja. DATAMATION-lehden (espanjalainen julkaisu) toimitusjohtaja. Professori, ydinteknologian laitos, Universidad Politécnica de Barcelona, ja toiminut aikaisemmin professorina Barcelonan muissa yliopistoissa ja tutkimuskeskuksissa. Herbert Wotke, Itävallan teollisuuden tutkimusta tukevan rahasto)) (FFF) toimitusjohtaja Toiminut enemmän kuin kaksi vuosikymmentä FFF:ssä (Forschungs Förde rungs Fonds fur die gewerhliche Wirtschaft) kansallisessa ja kansainvälisessä rahoitustoiminnassa» mukaan lukien teknologiapolitiikka, EUREKA ja hallituksen innovaatio-ja teknologiarahasto. 41 VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 TEOLLISUUSTEKNOLOGIA JA MATERIAALITEKNOLOGIA 43 T. TTTVTSTELiVIA 1. 0 Teollisuusteknologia-ja materiaaliteknologiaohjelmien kehitys tuotantoteollisuuden Euroopan päättäjät ovat yhtä mieltä siitä, että teollisuusteknologia ja materiaaliteknologia vaikuttavat merkittävästi Euroopan ja materiaaliteknologiaohjelma eli Brite-Euram-ohjelma perustuu kahteen TTK-ohjelmaan, Brite-ohjelmaan ja Euram-ohjelmaan, joita toteutettiin ensimmäisessä puiteohjelmassa. Brite-ohjelma koski useita teollisuuden tuotantoteknologioita ja Euram-ohjelma keskittyi kehittyneisiin materiaaleihin. Nämä kaksi aluetta yhdistettiin liittyvä lentokoneteollisuus. Tällainen järjestely on jatkunut ja nykyisessä neljännessä puiteohjelmassa siihen on lisätty vielä maa- ja vesiliikenneteknologiat. toisessa puiteohjelmassa Brite-Euram-ohjelmaksi, tulevaan menestykseen. Nykyinen teollisuus- lisättiin työhön siihen ja Kyseisissä ohjelmissa on lähinnä keskitytty kansalliset rajat ylittävään, yhteistyönä tehtävään, kilpailukykyä edistävään perustutkimukseen, johon osallistuvat teollisuus, tutkimuskeskukset ja yliopistot. Tavoitteena on aina ollut Euroopan teknologisen perustan vahvistaminen sekä sen ja kansainvälisen kilpailukyvyn lisääminen. Erityistä huomiota on kiinnitetty pk-yritysten tukemiseen ja Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen yhtenäisyyden kehittämiseen. teollisuuden tieteellisen Myöhempien teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelmien alaa on laajennettu ja rahoitusta on teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelma on lisätty. Neljännen puiteohjelman mukainen huomattavasti laajempi kuin vastaava kolmannen puiteohjelman mukainen ohjelma, ja sillä on laaja- alaisemmat tavoitteet, joihin kuuluu kestävän taloudellisen kasvun edistämisen ohella myös elämän laadun parantaminen. Teollisuusteknologia-ja materiaaliteknologiaohjelman rahoitus kuvataan lyhyesti tässä: ensimmäinen puiteohjelma 220 milj. ecua (Brite + Euram) toinen puiteohjelma 500 milj. ecua (Brite-Euram) kolmas puiteohjelma 748 milj. ecua (Brite-Euram II) neljäs puiteohjelma 1 617 milj. ecua (Brite-Euram III) 2. 0 Kyseisen viisivuotisarvioinnin laajuus Tämä viisivuotisarviointi käsittää kolmannen puiteohjelman (1991-1994) ja neljännen puiteohjelman (1994-1998) ensimmäisen vuoden perusteella toteutetut teollisuus- ja materiaaliohjelmat. Yksityiskohtaisten ohjeiden mukaisesti arvioidaan ohjelmien kolme tärkeintä näkökohtaa eli tavoitteiden oleellisuus, ohjelmien toteutuksen tehokkuus ja ohjelmien toimivuus. Kyseisen arvioinnin perusteella annetaan tulevia ohjelmia koskevia suosituksia. tiivistelmä on 1. asiakirjan ensimmäinen osa. joka sisältää myös komission vastaukset Tämä arviointilautakunnan suosituksiin. Arviointilautakunnan koko kertomus esitetään 2. asiakirjassa. Tähän arvioon sisältyy kolmannen puiteohjelman loppuarviointi. Samalla arviointilautakunta haluaa kuitenkin kiinnittää huomiota kahteen jälkiarviointikertomukseen, joista ensimmäinen koskee tämän ohjelman aloja I ja 2 (EUR 17457) ja toinen alaa 3 (EUR 16948). Asiaa tuntevat ja kokeneet henkilöt tekivät kyseiset jälkiarviointia koskevat kertomukset perusteellisesti ja laativat erityiset päätelmät ja suositukset, joihin on syytä kiinnittää huomiota. Nykyisen arviointilautakunnan tavoitteena on tarjota käytännöllinen yleinen näkökulma omassa yleiskatsauksessaan, mutta tämän tarkoituksena ei ole kiinnittää huomiota pois jälkiarviointikertomuksista tai vähentää niiden arvoa. 45 3. 0 Arviointilautakunnan huomautukset ja havainnot 4. Tavoitteiden aiheellisuus 3. 1 Teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelmille on asetettu useita tavoitteita, jotka ovat laajempia kuin teollisuuden tai kansallisesti toteutettujen tavanomaisten ohjelmien tavoitteet. Arviointilautakunnan mielestä tavoitteet ovat yleisesti perusteltuja ja edelleen aiheellisia, mutta ne on vaikea toteuttaa kaikki yhtäaikaisesti hanketasolla. Tavoitteet on asetettava tärkeysjärjestykseen, samoin kuin hankkeiden valintaperusteetkin, jotta ohjelma toimisi parhaalla mahdollisella tavalla ja jotta hankkeen varoja ei ja levitettäisi tuotantotekniikan globaalistuminen kiihtyy ja kun Euroopan yhtenäisyyttä on vahvistettava. samalla kun kaupankäynnin, palvelujen ja vähennettäisi keskittyneisyyttä, liikaa Viidennen puiteohjelman mukaista teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelmaa olisi suotavaa toteuttaa niin, että siihen kuuluu useiden alojen perustoimintaa ja keskittyneempää, alakohtaisemman lähestymistavan mukaista toimintaa joillakin valikoiduilla aloilla. Tällaiset painopistealueet voisivat liittyä Task Force -erityisryhmien toiminta-alueisiin, vaikka muitakin olisi pidettävä tarvittaessa mahdollisina. Tällaisen ohjelmatyypin yksityiskohtaisia sääntöjä olisi tarkasteltava, ja myös ylimääräisten TTK- välineiden mahdollista käyttöönottoa. Valintaperusteita ovat olleet yleensä korkea tieteellinen ja tekninen taso, taloudellinen ja sosiaalinen tutkimus, yhtenäisyys, kestävä kehitys ja elämän kansainvälinen osallistuminen, pk-yritysten tehokas osallistuminen ja tutkimustulosten hyödyntämiskyky. laatu, perustutkimus ja kilpailukykyä edistävä Tehokkuuden arviointi 3. 2 Kustannustehokkuuden mittaaminen sillä, miten varoja on käytetty ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi, koskee sekä komission varoja että ohjelmaan osallistujien varoja. Komission rahoitustuki on yleensä ollut kannattavaa. Rahoitussäännöt ovat kannustaneet osallistumista samalla, kun niissä on edellytetty osallistujilta ohjelmaan sitoutumisen varmistavaa investointia. Kannattavuus osallistujien varojen osalta riippuu tasapainosta komission rahoitusosuuden avulla tehdyn yhteistyön ja tarvitun ylimääräisen hallinnointityön välillä. Yleensä tämä tasapaino on myönteinen, mutta ehdotusten valmistelu vaatii huomattavia ponnisteluja ja siihen kuluu keskimäärin 5 prosenttia hankkeen kustannuksista kutakin ehdotusta kohden. Ohjelmaan tulee myös paljon sellaisia ehdotuksia, joita ei valita, vaikka näyttääkin siltä, että lähes puolet näistä tutkimuksista tehdään joka tapauksessa. Onnistumissuhteen parantaminen vähintään 50 prosentilla olisi oltava tavoitteena, jotta ehdotusten kokonaiskustannukset pienenisivät ja jotta mahdolliset osallistujat eivät jättäisi hakematta. Olisi harkittava kaksivaiheista menettelyä, jossa mielenkiinnottomat ehdotukset hylätään ensimmäisessä vaiheessa jätettävän vähemmän yksityiskohtaisen ehdotuksen perusteella. lyönjohtamiseen Ohjelman hallinnan tehokkuus liittyy ohjelman alkua edeltävään toimintaan sekä varsinaisen toiminnan aikana. Sekä ohjelmaan osallistujia että aikaisempia riippumattomia arviointiryhmiä on huolestuttanut ehdotuspyyntöjen ja työn alkamisen väliin jäävä pitkä viive. Sekä kolmannen että neljännen puiteohjelman mukaisissa teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelmissa viive oli 9-15 kuukautta. Tämä on selvä heikkous verrattuna kansallisesti toteutettuihin ohjelmiin ja merkittävien kilpailijoiden kuten Yhdysvaltain ohjelmiin. Kyseinen viive olisi lyhennettävä korkeintaan kuuteen kuukauteen. Olisi tutkittava menettelyjä, jotka mahdollistaisivat töiden aloittamisen ennen lopullisen sopimuksen allekirjoittamista osasopimuksen turvin. Sekä komissio että hankeyhteenliittymä ovat yleensä hallinnoineet ja valvoneet sopimuksenalaisia töitä tyydyttävästi. Komission ja perehtyneisyydestä on tehty kiittäviä huomautuksia. On kuitenkin todisteita siitä, että komission henkilöstö joutuu selviytymään suuremmista paineista, kun teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelma laajenee, jäsenvaltioiden määrä kasvaa ja useat ehdotukset muuttuvat entistä monimutkaisimmiksi. Ohjelman tehokkuus vaarantuu, ja organisaatiota ja menettelyjä on tarkistettava. asiantuntevuudesta, pätevyydestä virkamiesten tieteellisen alan 46 Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttäminen komission henkilöstön neuvomiseen ja avustamiseen voi lisätä ohjelmanjohdon tehokkuutta ja vaikuttavuutta esimerkiksi antamalla riippumattoman näkemyksen asiasta hankkeiden kriittisissä tarkistuksissa ja kannustamalla toimintaa. Arviointilautakunta haluaa kuitenkin korostaa, että tehokkuus- ja jatkuvuussyistä on olennaisen tärkeää säilyttää riittävä määrä teknisesti pätevää henkilöstöä komissiossa. Ohjelmakohtaisilla komiteoilla, joissa komissio ja jäsenvaltiot kohtaavat ohjelman tasolla, on ollut merkittävä asema suunnittelussa ja toteuttamisessa. On suotavaa ottaa mukaan erityisasiantuntijoiden arviointilautakunta silloin, kun tiettyjä varoja myönnetään määrätylle alalle kuten lentokoneteollisuuteen sen varmistamiseksi, että ohjelma kehittyy edelleen markkinoiden tarpeiden mukaan. Task Force -erityisryhmien vaikutus teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelmaan on toistaiseksi ollut vähäinen. Kyseiset ryhmät perustettiin vasta maaliskuussa 1995, jolloin kolmas puiteohjelma oli päättymässä, neljäs puiteohjelma oli laadittuja ensimmäiset ehdotuspyyntömenettelyt oli käynnistetty. jälkiarviointi antaa perusteellisen koko ohjelmaa koskevan Ulkoisen seurannan osalta vakiintunut yleisnäkymän. joka perustuu asiakirjoihin, haastatteluihin, vierailuihin ja kyselylomakkeisiin. Tältä pohjalta tehdään arvokkaita huomautuksia ja suosituksia tulevaisuutta varten, ja käytäntöä olisi jatkettava. Jälkiarviointia täydentää hyödyllinen vastaperustettu vuosittainen ulkopuolinen seuranta, jossa tarkastellaan ohjelman kehitystä vuosittain ja menettelyjen mukautuksista. Menettelyn arvoa lisäisi kuitenkin se, että arviointilautakunta saisi tietää asianomaisten tahojen näkemykset esimerkiksi yksipäiväisissä seminaareissa, joissa on kansallisia edustajia ja hankkeiden osallistujia. joka näin muodostaa perustan päätettäessä mm. painotusten ja Arviointilautakunnan mielestä maailmanlaajuisen kilpailun lisääntyessä komission olisi nyt harkittava toimintamallien ja välineiden täydentämistä markkinoita lähempänä olevalla TTK-toiminnalla. joka ei kuitenkaan ole tuotekehittelyä, samalla kun kilpailukykyä edistävän perustutkimuksen merkittävä asema säilytettäisiin. Tietyissä tapauksissa olisi lisäksi tarkasteltava perustamissopimuksen 130 k, 130 1 ja 130 m artiklan mukaista TTK-toimintaa niin, että lisättäisiin sellaisen suunnatun tutkimuksen osuutta, jota komissio on strategisesti suunnitellut tai jota on suunniteltu komission puolesta, ns. tilatun tutkimuksen täydentämiseksi. Teollisuuden kannalta merkittävät perustutkimushankkeet, joihin osallistuu yhteistyötä teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelman TTK-toimintaa, ja niitä olisi jatkettava. teollisuusyritysten kanssa ja yliopistoja, ovat osoittautuneet hyvin arvokkaaksi osaksi tutkimuslaitoksia tekeviä Komissio tuntee pk-yritysten merkityksen Euroopan teollisuudelle oikein hyvin, ja arviointilautakunta on asiassa samaa mieltä. Teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelmissa pk-yrityksiä on tuettu ja kannustettu ottamalla toimintaan laajasti mukaan teollisuuden TTK-hankkeissa teknologista kyvykkyyttä osoittavia pk-yrityksiä ii ottamalla käyttöön ja kehittämällä CRAFT-suunnitelma. Suunnitelmalla tuetaan yhteistyönä tällä hetkellä sisäisiä TTK-valmiuksia. tutkimusta, jonka ovat tilanneet sellaiset pk-yritysryhmät, joilta puuttuu toteutettua tilaisuuden käyttää uusia Teknologista kyvykkyyttä osoittavien pk-yritysten osallistuminen TTK-hankkeisiin on lisääntynyt viime vuosina. Suurempien yritysten ja akateemisen maailman kansalliset rajat ylittävä mukaantulo on tarjonnut pk-yrityksille ja hyödyntää uusia kaupallisia jotkut pk-yritykset eivät ole osallistuneet hanke- mahdollisuuksia. Toisaalta on todisteita siitä, että ehdotuksiin pitkien aikataulujen ja alhaisen onnistumistason vuoksi tai koska ne ovat pelänneet, että ne eivät voi sopeutuvat yleensä joustavasti hankkeeseen osallistumisen aikana. Pk-yritykset kerkeämmin nopeasti muuttuviin olosuhteisiin kuin suuremmat organisaatiot. teknologisia vaihtoehtoja toimia 47 CRAFT-suunnitelma on osoittautunut erinomaiseksi keinoksi lisätä sellaisten pk-yritysten valmiuksia, joilla on suhteellisen alhainen teknologinen perusta. Kaksivaiheinen arviointimenettely on erittäin onnistunut. Arviointilautakunnan mielestä CRAIT-ohjelma on tärkeimpiä loimia, ja on oikein, että sille on annettu enemmän rahoitusta neljännestä puiteohjelmasta. CRAFT-toiminta edellyttää kuitenkin aiempaa enemmän tulevaisuudessa olisi kiinnitettävä enemmän huomiota hallintotyötä komissiolta, ja CRAFT-ohjelman henkilöstötarpeeseen. Toiminnan hajauttamista jäsenvaltioihin olisi kannustettava ja alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa (hottom-up) olisi säilytettävä. Arviointilautakunta haluaa korostaa myös, että pk-yritysten edut ja tarpeet on pidettävä tasapainossa suhteessa suurempien yritysten etuihin ja tarpeisiin, koska sekä suurien että pk-yritysten toiminta on tärkeää EU:n kannalta. osalta neljännen ja Yhteensovittamismenettelyjen tutkimusaiheryhmät ovat oikeastaan vielä alkuvaiheessa. Jotta niiden mahdollisuuksia voitaisiin täysin hyödyntää, toiminnassa on tarpeen mennä pidemmälle kuin ainoastaan sovittaa yhteen lukuisiin komission lähestymistapa on ohjelma-aloihin kuuluvia erillisiä ja yksittäisiä TTK-toimia. Aktiivinen strateginen tarpeen sellaisten yhtenäisten monitieteellisten hankeryhmien perustamiseksi, joiden suunnitelmat kattavat kaikki kaupallisen hyödyntämisen edellyttämät näkökohdat kilpailukykyisessä aikataulussa. aihepiirikohtaiset puiteohjelman verkostot ja mukaisten puiteohjelman teollisuusteknologia- Tehokkuuden arviointi 3. 3 Kolmannen materiaaliteknologiaohjelmien jälkiarviointikertomukset osoittavat, että alkuperäiset tavoitteet on täytetty suurelta osin. Tavoitteita olivat teknisen tutkimuksen edistäminen kaikissa jäsenvaltioissa, pk-yritysten tukeminen ja kannustaminen sekä teollisuuden, tutkimuslaitosten ja yliopistojen kansalliset rajat ylittävä yhteistyö. Kertomuksissa pidetään myönteisenä myös hanke- ja ohjelmakohtaisten lukien Euroopan yhtenäistymisen ja taloudellisen kehityksen edistäminen. Patenttihakemuksia jätettiin keskimäärin yksi hanketta saavutuksia. innovaatioita ei voida patentoida, Teollisuusteknologia- esimerkiksi eri tiedealojen kehitystä, kuten rakenneanalyysin ja nestemekaniikan. Huomattavasti laajempi neljäs puiteohjelma on yhä alkuvaiheessaan, ja sen vuoksi sitä on vaikea arvioida, mutta useimmilla ohjelma-aloilla näyttää tapahtuvan huomattavaa edistystä. ja materiaaliteknologiaohjelman voida tärkeimpiä yleispätevästi mitata patenttien määrällä täyttämistä, mukaan kohden, mutta tavoitteiden ei Teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelmien yleiset tavoitteet on täytetty viimeisten viiden vuoden aikana tieteellisten ja teknisten saavutusten osalta. Avoimena onkin se, ovatko tulokset olleet riittäviä Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi suhteessa kilpailijamaiden entistä vahvempaan TTK- toimintaan. Tieteellisen ja teknologisen perustan vahvistaminen on hyödyttänyt pk-yrityksiä, suuryrityksiä, yliopistoja ja tutkimuslaitoksia koko EU:ssa. Tutkimustulosten määrä kasvaa ja se edistää yhteistyösuhteiden luomista hankkeiden päättymisenkin jälkeen sekä lisää erityisesti osallistuvien pk-yritysten itseluottamusta osallistua huipputeknologiatoiminfaan. Tältä osin CRAFT-suunnitelmaan osallistuminen on hyödyttänyt erityisesti sellaisia pk-yrityksiä, joilla ei ole ollut sisäisiä TTK-valmiuksia. Kansalliset rajat ylittävän yhteistyön sekä pk-yritysten, tulkimuslailoslen ja yliopistojen välisen yhteistyön voidaan todeta vaikuttaneen olennaisen tärkeisiin yhteisön politiikkoihin. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on vahvistunut. Työpaikkojen määrä on vähän kasvanut, koska hankkeisiin on palkattu työpaikkoja. On myös saatu väkeä ja koska tuhlauksen merkittäviä vähentäminen ja pakokaasupäästöt). tieteellisiä ja teknisiä tuloksia ympäristöön ympäristöystävällisemmät materiaalit, liittyviltä aloilta (esim. kierrätys, teollisuuden sovelluksissa lentokoneiden melu tuotantotekniikassa, voi syntyä tulevissa lisää Tutkimustulosten levittämisessä ja hyödyntämisessä on saavutettava tasapaino kaupallista hyödyntämistä koskevissa kysymyksissä yksinomaan työhön investoineiden hankekumppaneiden osalta suhteessa tulosten ja laajempaan teollisuusteknologia- puiteohjelman levittämiseen Kolmannen EU:ssa. 48 materiaaliteknologiaohjelmien tuloksia on levitetty rajoitetusti lukuisilla tietopäivillä, seminaareissa ja konferensseissa. Näistä merkittävistä ponnisteluista huolimatta pelätään kuitenkin, että monia teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelmien tuloksista mahdollisesti hyötyviä eurooppalaisia ei ole vielä saavutettu, joten komission on kiinnitettävä enemmän huomiota tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen. Komission kanssa tehdyn sopimuksen perusteella laadituissa kertomuksissa esiintyvät määrälliset arviot tutkimustulosten hyödyntämismahdollisuuksista ovat osoittaneet, että ohjelmiin investointi on ollut taloudellisesti hyvin kannattavaa. Näitä arvioita ja todellisia saavutettuja tuloja olisi vertailtava tutkimalla muutamaa hanketta uudelleen 3-5 vuotta sen jälkeen, kun ne on saatettu päätökseen. Teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelman merkitys tärkeä ja materiaaliteknologiaohjelma 3. 4 ohjelma. Teollisuusteknologia- Teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelmien talousarvio on edelleenkin suhteellisen pieni verrattuna kyseisen alan koko TTK-kustannuksiin Euroopassa, vaikka se onkin selvästi suurempi neljännessä puiteohjelmassa kuin kolmannessa puiteohjelmassa. Teollisuuden esittämien korkealaatuisia tutkimushankkeita koskevien hakemusten suuri määrä osoittaa, että Euroopan teollisuus-ja tutkimusyhteisö haluaa osallistua ohjelmiin, rahoitusta on laajennettava niin, että komissio voi vastata riittävästi sekä niiden toiveisiin että Euroopan teollisuuden teknologisen kilpailukyvyn vahvistamisen haasteeseen. teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelmien erinomainen on ja ja 4. 0 Suositukset ja materiaaliteknologiaohjelmaa pidetään 1. Teollisuusteknologia- ja erinomaisena ohjelmana. Sen osuutta neljännessä puiteohjelmassa olisi lisättävä huomattavasti, ja huomiota olisi kiinnitettävä erityisesti Euroopan lisäämiseen. Teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelman käytettävissä olevat taloudelliset varat ja henkilöstö ovat vaatimattomat toteutettavaan tehtävään nähden, ja niitä olisi lisättävä merkittävästi. teknologisen kilpailukyvyn teollisuudenalojen tärkeänä 2. Teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelman olisi tulevaisuudessa yhdistettävä laaja- alainen perustutkimus useisiin valikoituihin aloihin, joilla toteutetaan keskittyneempää alakohtaista lähestymistapaa. 3. Valittujen ehdotusten osuus olisi pyrittävä nostamaan suuremmaksi kuin 50 %. Nykyisen matalan onnistumistason katsotaan vaikuttavan siihen, että monet, jotka voisivat osallistua, jättävät esittämättä ehdotuksensa, jotka voisivat olla merkittäviä Euroopan tulevan kilpailukyvyn kannalta. 4. Kaksivaiheisen menettelyn käyttö on suositeltavaa, kustannukset ja työmäärä vähenisivät ja jotta menettelyihin kuluva aika lyhenisi. jotta ehdotusten valmisteluun liittyvät 5. Ehdotuksen jättämisen ja töiden rahoittamisen alkamisen välinen aika saisi olla korkeintaan 6 kuukautta, |;i toimivampi. inaleriaalileknologiaohjclinasla teollisuusteknologia- tehokkaampi tulisi jotta ja 6. Teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelman kannalta hakukelpoisia pk-yrityksiä olisi rohkaistava jättämään hakemuksia. Tiedotusta ja viestintää pk-yrityksille on lisättävä laajennetuilla verkoilla ja tarvittaessa muilla keinoilla. 7. CRAFT on erinomainen osa teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelman toimintaa, ja sen merkitystä olisi edelleen korostettava. Komission henkilöstön määrää CRAFT-toiminnassa olisi lisättävä. Olisi myös harkittava sitä. että CRAFT-toimintaan osallistumisen kannustaminen hajautettaisiin osittain jäsenvaltioihin. 49 8. Olisi otettava käyttöön parempia keinoja teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiahankkeiden tulosten levittämistä varten, ja olisi keskityttävä kannustamaan enemmän tulosten hyödyntämistä. 9. Jotkut teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiahankkeet olisi arvioitava uudelleen 3-5 vuotta sen jälkeen, kun ne on saatettu päätökseen, jotta voitaisiin vertailla todella saavutettua taloudellista tuottoa aikaisempiin arvioihin tulosten hyödyntämismahdollisuuksista. 10. Erityisen tiedotus-ja neuvontayksikön perustamista suositellaan ensisijaisesti lentokoneteollisuuden tulosten sovelluksiin hyödyntämiseksi myös muilla tietoisuuden lisäämiseksi. ja materiaaliteknologiahankkeiden tällaista kehitystä koskevan ja teollisuusteknologia- teollisuudenaloilla tarkoitettujen 11. Korkeakoulujen ja tutkimuskeskusten kokemuksen hyödyntämistä erityisesti perustutkimuksessa suositellaan korostettavan edelleen. Teollisuusteknologiaa tukevaa perustutkimusta pidetään erityisen tärkeänä teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelmassa. 12. Komission ja jäsenvaltioiden, teollisuuden ja tutkimusyhteisön olisi harkittava laaja-alaisempien välineiden käyttämistä valikoiden ja materiaaliteknologiaohjelman TTK- toiminnassa. teollisuusteknologia- 13. Patenttien hankkiminen olisi sisällytettävä tavoitteisiin silloin, kun hanke-ehdotuksen tekijät ja komissio ovat sitä mieltä, että patentit ovat olennainen osa innovaatiotoimintaa. 14. Arviointilautakunta suosittelee kahden jälkiarviointi kertomuksen (EUR 17457 ja EUR 16948) ja vuoden 1995 ulkopuolisen valvontakertomuksen tarkastelemista. 50 IT. KOMISSION VASTAUS työstä kauden 1991-1995 Komissio kiittää viisivuotisarvioinnin tehnyttä arviomtilautakuntaa sen tekemästä perinpohjaisesta ja yksityiskohtaisesta ja materiaaliteknologiaohjelmien mukaisten toimien tutkimisessa. Komissio pitää kertomusta oikeudenmukaisena ja tasapuolisena. Komissio kiittää arviointilautakunnan myönteisistä nykyistä ohjelmaa koskevista huomautuksista. Ohjelman hallinnon tehokkuuteen liittyviä parannuksia toteutetaan nykyaikaisen tietotekniikan keinoin ja yhdenmukaistamalla hankekertomusten tekemistä, rahoituksen valvontaa ja ulkopuolista teknistä apua. Tällaisilla toimilla vastataan huolenaiheisiin, jotka koskevat sekä rajallisia varoja CRAFT-toiminnassa että perinteisten TTK- yhteishankkeiden johtamista. teollisuusteknologia- laatimista. Arviointilautakunta pitää oikeutetusti Toiminnan tehokas hallinnointi edellyttää avoimia menettelyjä ja julkisten varojen sitomista sekä järkevien toimia. Ehdotusten aikataulujen arviointimenettelyjä tarkistetaan jatkuvasti. Ehdotusten arvioinnin ja suosittelun jälkeisten neuvottelu- ja hallintomenettelyjen nopeuttaminen sekä komissiossa että jäsenvaltioissa sääntelykomitean avulla on tarpeen ajan säästämiseksi. Arviointilautakunta on todennut, että pk-yritysten osallistumista olisi lisättävä. Osallistumiseen kannustetaan jatkuvasti, ja käyttämällä entistä tehokkaampaa hajautettua verkkoa pk- yritysten kannustamiseksi varmistetaan, että hankkeiden eurooppalainen ulottuvuus on huomattavan suuri. tärkeinä kyseisiä Tutkimustulosten hyödyntämistoimista tulee olennainen osa ohjelman tehokkuutta sitä mukaa kuin ja sitä edeltäviin ohjelmiin kuuluvat hankkeet teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelman edistyvät. mukaisten liitännäistoimenpiteiden lisääntyvä käyttö varmistaa, että tulosten hyödyntämisestä tulee näkyvämpää. toimenpidekokonaisuuden puiteohjelman kolmannen Neljännen tulosten vastaanottamisesta. Henkisen omaisuuden, "Ensimmäisessä Euroopan innovaatioita koskevassa toimintasuunnitelmassa" (KOM(96) 589) on tärkeitä viestejä ja kokemuksen siirto eri teollisuudenalojen välillä on olennaisen tärkeää. Patenteista ja lisensseistä, täydentävistä rahoitusvälineistä, ja pk-yritysten tekemisen teknologian mahdollisuuksien kannustamisesta Euroopan mittakaavassa lähestyttäessä seuraavaa vuosituhatta. tehokkaasta edistämisestä tulee ensiarvoisen siirtoa koskevien sopimusten taitotiedon tärkeitä Teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelman ja vastaavien ohjelmien vahvuus on siinä, että on saavutettu tasapaino perustutkimuksen ja sovelletun tutkimuksen välillä sekä yleisen teknisen sisällön ja valikoidun, alakohtaisen, strategisiin aiheisiin keskittymisen välillä. Kun kokemukset karttuvat hankkeiden valinnan ja hallitsemisen kautta ja kun hankkeiden mittareista ja tarkistuksista saadaan palautetta, kuten tämä arviointilautakunnan tekemä viisivuotisarvioi, toiminta vaikuttaa edelleen myönteisesti Euroopan teolliseen TTK-perustaan tulevaisuudessa. 51 III. ARVIOINTILAUTAKUNTA Prof. Colin Seabrook Colin Seabrook toimii nykyisin vierailevana professorina Bathin yliopiston teknillisen suunnittelun laitoksella pitkän insinöörinuran jälkeen. Hän on myös saanut lukuisia apurahoja. Hän toimii edelleen lukuisissa komiteoissa ja Yhdistyneen kuningaskunnan koneenrakennusinstituutissa sekä on avustanut kauppa- ja teollisuusministeriön neuvoa-antavissa lautakunnissa sekä muissa elimissä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 1. H. Fenner & Co. Ltd:ssä. Hän on Hän toimi aikaisemmin ryhmätutkimus- ja kehittämisalan johtajana nykyisin CSMA Ltd:n johtaja ja hän johtaa tekniikan konsulttiyritystä. Frits Klostermann Frits Klostermannilla on fysiikan ja koneenrakennusalan koulutus ja hän on ollut lähes koko 32-vuotisen ammatillisen uransa Philips Research Laboratoriesin palveluksessa Eindhovenissa, jossa hän ennen eläkkeelle suhteessa Euroopan T&K-alan jäämistään yhteistyöohjelmiin. Hän johtaa nykyisin pientä konsulttiyritystä, laitteisiin, fysiikan alaan, johtamiskoulutukseen ja tutkimusten arviointiin. joka erikoistuu elektronisiin tutkimuspolitiikasta kansainvälisestä Philipsin vastasi Prof. Luis Oro Professori Oro on nykyisin kemian professorina Zaragozan yliopistossa, ja hän tuntee hyvin useita T&K-alan teknologisen kehittämisen kansallisen suunnitteluosaston aihepiirejä Espanjan pääsihteerin asemansa vuoksi. Hänellä on laaja kokemus OECD:n tiedepolitiikasta ja pk-yritysten ohjelmista ja vaatimuksista. Professori Oro on Euroopan tiedesäätiön varapuheenjohtaja. Hän on tehnyt tutkimustyötä aiheista metallo-orgaaninen kemia ja homogeeninen katalyysi. Hän on julkaissut useita alaa koskevia kirjoituksia. tutkimuksen ja tieteellistä Tri Jacques Lukasik Lafarge-ryhmän (45 maassa toimiva suuri rakennusalan yritys) tieteellisenä johtajana tohtori Lukasikilla on paljon kokemusta tutkimushankkeiden arvioinnista ja toimimisesta omaa yritystään laajemmassa tieteellisessä ja teknisessä yhteisössä. Hän on toiminut aikaisemmin CNRS:n tutkimusjohtajan asemassa ja keskittynyt erityisesti kansainvälisiin suhteisiin toiminut vierailevana professorina Yhdysvalloissa, Brasiliassa ja Egyptissä. Hänellä on kokemusta ydin- ja molekyylifysiikan, kvanttioptiikan, Optoelektroniikan ja lasereiden perustutkimuksesta. teollisuussuhteisiin. Hän on ja Tri Hans Jörgen Pedersen Tri Pedersen on nykyisin Danfossin yritysteknologia- ja yritystutkimusosaston varajohtaja Nordborgissa ja teollisuusteknologia- II Tanskassa. Hän oli aikaisemmin Brite-Euram materiaaliteknologiaohjelman tarkistukselle antoi hänen viisivuotisarviointilautakunnan osallistumisensa teollisuusteknologia- toimiessaan Tanskan toimintaan. Pedersen on hankkinut materiaalitiedeohjelman kansallisen komitean puheenjohtajana ja kansallisena edustajana Euroopan testaus- ja sertifiointijärjestössä lulkiiuustyölä erityisesti pinnoitustekniikassa, mikrojärjestelmissä ja laatujohtamisessa. ja materiaaliteknologiaohjelman laajan kokemuksen jäsen. Jatkuvuutta kyseiselle tutkimusjohtamisesta 'Tri Pedersen on tarkistusryhmän (1991-1994) -ohjelman (EOTC). tehnyt toimi aikaisemmin DLR:n Tekniikan tri Heinrich Bergniann Tri Bergniann tutkimuslaitos) rakennemekaniikkainstituutin johtajana ja on yhdistänyt kokemuksensa avaruusaluksissa ja lentokonekoneissa käytettävistä materiaaleista ja rakenteista sekä lentokoneiden rakennustekniikasta laaja-alaiseen toimintaan neuvoa-antavissa komiteoissa kansallisille ja kansainvälisille T&K-ohjelmille. Hän on toiminut Euroopan avaruusjärjestön ESAn konsulttina HERMES:n neuvoa-antavassa turvallisuusasiain komiteassa (HERMES toimii mekaniikan professorina Hannoverin yliopistossa, Safety Advisory Committee). Tri Bergniann vierailevana of Technologyssa vierailevana rakennusmekaniikan professorina Virginia Polytech -koulussa Yhdysvalloissa. professorina. California ilmailualan ilmailualan avaruus- Institute (Saksan ja ja 52 Frank Armstrong (esittelijä) Frank Armstrong, joka toimi aikaisemmin johtajana yrityksessä Aerospace Vehicles RAE Farnborough ja toimii nykyisin konsulttina, on toiminut vanhempana virkamiehenä Yhdistyneessä kuningaskunnassa valtion ilmailualan tutkimuslaitoksissa. Hänen tehtäviinsä on kuulunut ilma-alusteknologiaa koskevien kansallisten tutkimus- yhteensovittaminen. Hän oli arviointilautakunnan jäsenenä vuosina 1990-1994 teollisuusteknologia-ja materiaaliteknologia-ohjelman alalla 3 - ilmailu - ja toimi teollisuusteknologia- ja materiaaliteknologiaohjelman viisivuotisarvioinnin tehneen arviointilautakunnan esittelijänä. suunnitteleminen, esittelyohjelmien johtaminen ja ja 4. r>3 VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 STANDARDIT, MITTAUKSET JA TESTAUS 55 I. TTIVISTELMÀ EU:n toisen, kolmannen ja neljännen puiteohjelman alaiset standardeja, mittausta ja testausta koskevat erityisohjelmat ovat muuttuneet monella tapaa. Toisen puiteohjelman BCR-ohjelma oli suljettu, lähinnä tilaustyyppinen ohjelma, josta sittemmin tuli mittaus- ja testausohjelma (M&T), jossa järjestettiin avoimia tarjouspyyntöjä puiteohjelman standardien, mittausten ja testauksen alaa koskevasta erityisohjelmasta (SMT) tuli avoimia ehdotuspyyntöjä järjestävä ohjelma, jolla on laajat aihepiirit ja johon kuuluu myös pieni osa, joka käsittää Euroopan standardointielinten ja komission kiireisiin tarpeisiin reagoivat ehdotuspyynnöt. tietyistä kolmanteen puiteohjelmaan aiheista. Neljännen liittyvistä tavoitteet ovat Euroopan sisämarkkinoiden Mainittujen kolmen erityisohjelman yhteiset toiminnan ja Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn vahvistaminen sekä yhteiskunnan tarpeisiin vastaaminen. Ohjelmien aihepiirejä on laajennettu varmistettujen vertailuaineiden valmistuksesta ja yhteisön politiikan mittaustuesta eurooppalaisten laatutuotteiden mittauksiin, standardeja koskevaan tutkimukseen ja kaupan tekniseen tukeen sekä yhteiskunnan tarpeita palveleviin mittauksiin. Ohjelman laajuutta kuvaa myös talousarvion kasvaminen BCR-ohjelman 59,2 miljoonasta ecusta standardien, mittausten ja testauksen alaa koskevan erityisohjelman 184 miljoonaan ecuun. Lukuihin eivät kuulu yhteiselle tutkimuskeskukselle (YTK) tarkoitetut varat, koska tämä arviointi ei käsittele YKT:ta. Eurooppalaisuuden lisäarvo on hyvin korkea BCR-ohjelmassa, mittaus- ja testausohjelmassa sekä standardien, mittausten ja testauksen ohjelmassa, koska ne kohdistuvat EU:n toiminnan kannalta merkityksellisille aloille. Eurooppalaisuuden merkitys on nykyisin paljon suurempi kuin BCR-ohjelman aikana. Laaditut direktiivit ja niiden noudattamista on valvottava. Noudattamista on arvioitava, ja arvion tekeminen riippuu yhdenmukaistetuista ja jäljitettävistä mittauksista sekä yhdenmukaisesta ja luotettavasta mittauksia ja testausta koskevasta infrastruktuurista. Standardien kehittäminen on lisäksi valtavasti ruuhkautunut. Kaikki tällainen toiminta edellyttää vahvaa tukea standardien, mittausten ja testauksen erityisohjelmista. ja standardit ovat käytössä, Arviointilautakunta teki kaikkia kolmea ohjelmaa koskevan viisivuotisarviointinsa laajojen haastattelujen, ohjelmien osien aikaisempien arviointien ja ohjelman henkilöstön toimittaman aineiston perusteella. Ohjelman johto voi toteuttaa osan arviointilautakunnan tekemistä suosituksista lähes välittömästi. Joidenkin suositusten toteuttamisesta on saatava komission päätös, mutta niitä voidaan silti toteuttaa nykyisen standardien, mittausten tarkoitettu toteutettaviksi viidennen puiteohjelman aikana. testauksen erityisohjelman aikana, loput suosituksista on ja ja tieteellinen osallistuminen ohjelmaan on muuttunut, Ohjelman henkilöstön asema on kehittynyt huomattavasti arvioinnin aikana. Komission tieteellisen alan virkamiesten aikaisempi ja heidän nykyiseen asemaansa liittyy aiempaa enemmän hallintoa, neuvontaa ja valvontaa. Tämä on lisännyt tehokkuutta, ja yksi tieteellisen alan virkamies käsittelee nykyisin useampia hankkeita kuin ennen. Kyseinen muutos on välillä aiheuttanut vaikeuksia, eikä ohjelman johto ole aina kyennyt vastaamaan muuttuviin tarpeisiin. Hankeryhmien ja sääntelykomitean jäsenten mielestä standardien, mittausten ja testauksen alaa koskeva erityisohjelma on nykyisin hyvin hoidettu, ja henkilöstön jäseniä pidetään avuliaina ja heidän katsotaan vastaavan tarpeisiin. Arviointilautakunta suosittelee ohjelmanjohdon kehittämistä aiempaa enemmän ryhmäkeskeiseksi, niin että tehtäviä jaetaan ja että koko ryhmä osallistuu toimintaan. ja vuokrasopimuksia. Ongelma on ja monimutkaisia Ongelmallisena pidetään sitä, että puiteohjelman yleiset menettelyt ovat hitaita hyväksyttäessä hanke-ehdotuksia keskitettyjen tarjouspyyntöjen kohdalla, jolloin hankkeen ehdottamisesta sopimuksen allekirjoittamiseen kuluu vähintään kaksi vuotta. Puolueettomuutta ja riippumattomuutta varmistamaan luotujen menettelyjen katsotaan luovan mahdollisesti väärää tarjouspyynnön voimassaolon päättymisestä sopimuksen allekirjoittamiseen hyväksyttyjen hankkeiden osalta kuluisi korkeintaan kuusi kuukautta ja että kiireellisten eurooppalaistarpeiden ratkaisemiseen tarkoitettuja pieniä ja lyhyitä hankkeita varten olisi luotava erityinen hyväksyntämenettely, johon aikaa kuluisi korkeintaan kolme kuukautta. tunnetta. Arviointilautakunta suosittelee, että suurimmillaan turvallisuuden 57 5. BCR-ohjelman yksittäisten hankkeiden tutkimustulosten levittäminen ja hyödyntäminen ei ollut ongelma, koska tutkimustuloksilla, kuten kehitetyillä viitemateriaaleilla ja keskinäisillä vertailuilla, oli selvä käyttäjäryhmä, jolle tiedottaminen oli helppoa. Myöhemmissä ohjelmissa tämä kysymys vaatii enemmän laajalti ja niitä saadaan useilta eri aloilta. huomiota, koska hankkeiden Hankkeiden tuotto on jo vaikuttava huolimatta siitä, että ainoastaan 36 hanketta mittaus-ja testausohjelman 173 hankkeesta on saatettu päätökseen. Arviointilautakunta suosittelee, että mittaus- ja testausohjelman ja ja hyödyntämistä kannustavaa toimintaa olisi jatkettava tehokkaasti ja entistä järjestelmällisemmin ja että sille olisi järjestettävä jatkoa niin, että hanketuloksista saadaan suurin mahdollinen hyöty. tulevan standardien, mittausten testauksen erityisohjelman tuloksia voidaan käyttää levittämistä tulosten ja Standardien, mittausten ja testauksen ohjelmassa käytettyä yksittäisten ehdotuspyyntöjen käytäntöä on pidetty erittäin hyvänä. Arviointilautakunnan mielestä kyseinen käytäntö on sopiva tuomaan ratkaisuja Euroopan standardoinnin, mittausten ja testauksen alan erityistarpeisiin. Arviointilautakunta suosittelee yksittäisten ehdotuspyyntöjen käytännön käytön jatkamista ja sen kehittämistä edelleen myöntämällä enemmän varoja tähän tarkoitukseen, lisäämällä sellaisten eurooppalaisten ryhmittymien määrää, jotka esittävät ehdotuksia kyseisissä ehdotuspyynnöissä, sekä nopeuttamalla pyyntöihin vastauksena tulleiden hanke-ehdotusten hyväksymismenettelyjä. BCR-ohjelma, mittaus- ja testausohjelma sekä standardien, mittausten ja testauksen alan ohjelma ovat kaikki vaikuttaneet merkittävästi EU:n politiikan täytäntöönpanoon, kuten jo aikaisemmin todettiin. Arviointilautakunta yhtyy usein esitettyyn toiveeseen, että viidennen puiteohjelman mukainen standardien, mittausten ja testauksen alan ohjelma on säilytettävä erillisenä ohjelmana ja sitä on vahvistettava tai asia on järjestettävä muilla tavoin varmistaen sen pysyminen vahvana yksikkönä, jolla on oma identiteetti ja rahoitus. Nykyisen standardien, mittausten ja testauksen erityisohjelman yleisiä tavoitteita voidaan käyttää seuraavan ohjelman perustana, mutta arviointilautakunta suosittelee joidenkin painopistealueiden ja tavoitteiden tarkistusta sekä sellaisten yksityiskohtaisten tavoitteiden lisäämistä, joiden avulla ohjelman edistymistä voidaan mitata. Arviointilautakunta suosittelee, että tulevassa standardien, mittausten ja testauksen ohjelmassa käytetään erityisiä aihepiirejä koskevia ja avoimia ehdotuspyyntöjä. Tällä tavoin voidaan ottaa huomioon Euroopassa esiintyvät kaikentyyppiset tarpeet. Varojen myöntämistä eri ehdotuspyyntöjä ja aihepiirejä varten olisi voitava mukauttaa myöhemmin esimerkiksi sääntelykomitean toimesta niin, että päättyneistä ehdotuspyynnöistä saadut kokemukset ja esiin tulleet uudet tarpeet voidaan ottaa huomioon. Ohjelmien jatkuvien suurten tarpeiden vuoksi tulevan ohjelman koko rahavarojen määrä suositellaan nostettavaksi 300 miljoonaan ecuun, kun mukaan ei lasketa YTK:lie myönnettävää talousarvion osuutta. Viidennessä puiteohjelmassa standardien, mittausten ja testauksen ohjelman suhteellisen rahoitusosuuden olisi oltava selvästi nykyistä suurempi. Varmistettujen vertailuaineiden tuotanto on vaikuttanut merkittävästi Euroopan mittausjärjestelmään arvioitujen ohjelmien mukaan. Arviointilautakunnan mielestä kyseistä toimintaa on tuettava myös tulevassa ohjelmassa. Tämä olisi järjestettävä ehdotetussa järjestelmässä niin, että täytetään tärkeät Euroopan tarpeet sekä varmistetaan ja säilytetään varmistettujen vertailuaineiden korkea laatu. Arviointilautakunnan oli tehtävä tämä arvio hyvin nopeasti kolmessa kuukaudessa. Standardien, mittausten ja testauksen erityisohjelman henkilöstön apu oli hyvin arvokasta, eikä arviota olisi saatu tehtyä annetussa jäsenet ovat osallistuneet aktiivisesti kertomuksen aikataulussa laatimiseen, ja päätelmät on tehty ja suositukset annettu yksimielisesti. ilman sitä. Arviointilautakunnan 58 II. KOMISSION VASTAUS kiittää viisivuotisarvioinnin Komissio ja yksityiskohtaisesta työstä kauden 1991-1995 standardien, mittausten ja testauksen alan ohjelman (SMT) toimien tutkimisessa. Arviointilautakunnan tekemät rakentavat ehdotukset ovat tervetulleita ja ne otetaan huomioon neljännen puiteohjelman aikana sekä suunniteltaessa viidennen puiteohjelman standardi-, mittaus- ja testaustoimintaa. arviointilautakuntaa perinpohjaisesta tehnyttä sen Standardien, mittausten ja testauksen erityisohjelma on muuttunut laajuudeltaan ja toimintatavaltaan suuresti viimeisten viiden vuoden aikana, niin kuin arviointilautakunta totesi. Muutokset olivat tarpeen sen varmistamiseksi, että ohjelmaa hallinnoidaan samalla tavalla kuin muita neljännen puiteohjelman mukaisia erityisiin teollisuuden aloihin liittyviä tutkimusohjelmia. Tämä kehitys jatkuu kohti sellaista suuntausta, että tehtäviä jaetaan ja ryhmätyötä tehdään aiempaa enemmän. Muiden lyhyellä aikavälillä toteutettavien suositusten osalta komissio ymmärtää täysin, kuinka tärkeää on varmistaa, ettei ehdotuspyyntöjä tule liikaa, että hankkeiden arviointi- ja valintamenettelyä nopeutetaan ja että hankkeiden tulosten hyödyntäminen ja levittäminen varmistetaan. Nyt ja tulevaisuudessa toimintaa pyritään kehittämään tähän suuntaan. Yksi merkittävä kehitysaskel on se, että hankkeiden edistymistä valvotaan selkeillä laatuvaatimuksilla, mikä osaltaan edistää tutkimustulosten hyödyntämistä ja levittämistä. Komission alustavissa suuntaviivoissa viidettä puiteohjelmaa varten (komission asiakirjoissa KOM (96) 332 ja KOM (96) 595) toistetaan arviointilautakunnan suositukset, joiden mukaan on suotavaa keskittää yhteisön tutkimusponnisteluja, tutkimusohjelmien joustavuutta vastata esille tuleviin tarpeisiin ja vähentää hankkeiden arviointiin ja valintaan kuluvaa aikaa. lisätä yhteisön Komissio arvostaa erityisesti sitä, että arviointilautakunta totesi standardien, mittausten ja testauksen ohjelman erityisten ehdotuspyyntöjen käytännön arvokkaaksi. Tämä perustamisvaiheessaan varsin kokeellinen järjestelmä on kehittynyt huomattavasti ja kehittyy edelleen neljännessä puiteohjelmassa. Sen ansiosta yhteisön standardointiin liittyvä TTK-toiminta voidaan keskittää tarkasti ja tehokkaasti todellisiin kiireellisiin tarpeisiin, ja järjestelmä voi toimia mallina viidenteen puiteohjelmaan perustettaville vastaaville järjestelmille. Komissio on täysin samaa mieltä arviointilautakunnan kanssa standardien, mittausten ja testauksen huomattavasta merkityksestä Euroopan teollisuuden tulevalle kilpailukyvylle maailmanmarkkinoilla ja koko yhteiskunnan hyvinvoinnille. 59 III. ARVIOINTILAUTAKUNTA toimii nykyisin kemian professorina Antwerpenin yliopistossa, Prof. Freddy ADAMS (esittelijä) ja Adams tutkimusneuvoston puheenjohtajana hän toimi lokakuuhun 1995 asti. Hän on jäsenenä lukuisissa Belgian tutkimuslaitoksissa. ja materiaalitieteeseen. ympäristökemiaan Tutkimustyössään keskittynyt erityisesti rehtorina jonka hän on Michael BROCK Michael Brock on opiskellut sähkötekniikkaa ja akustiikkaa ja toimii mittausanturiosaston johtajana Bruelissä ja Kjaerissa. Hän toimii lisäksi lukuisten teknologian alan yritysten johtamista ja strategista suunnittelua koskevien kysymysten konsulttina. Pierre CROON Pierre Croon on nykyisin Belgian standardointi-instituutin pääjohtaja. Hän osallistuu aktiivisesti Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CEN-CENELEC) toimintaan. Göran LINDHOLM (puheenjohtaja) Göran Lindholm on NORDTESTin johtaja. Hän on aikaisemmin toiminut kansainvälisen tason johtajana sähkö-ja tietotekniikan alalla. Tri Walter RAULS Toimii koskevan standardointikomission toimitusjohtajana. Hän osallistuu myös aktiivisesti lukuisien CEN:n työryhmien toimintaan. standardointi-instituutti) materiaalien nykyisin DI N: n testausta (Saksan Michel ROUSSEAU Michael Rousseaulla on koneenrakennusalan koulutus akkreditointikomiteassa (COFRAC). ja hän toimii tilintarkastajana Ranskan Tri James TWEED Tri Tweed toimii nykyisin testausta ja suunnittelumenetelmiä koskevien ohjelmien teknisenä johtajana, AEA Technology Harwell (Yhdistynyt kuningaskunta). Hän on tutkinut polymeerejä ja metalliyhdisteitä. 60 VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 YMPÄRISTÖ JA ILMASTO 61 I. TIIVISTELMÄ 1. 0 Johdanto Viisivuotisarviomti Tämä on tiivistelmä ympäristön ja ilmaston alan erityisohjelmien tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) viisivuotisarvioinnista vuodelta 1996. Se koskee kaikkea komission tukemaa puiteohjelmaan kuuluvaa näiden alojen tutkimustoimintaa vuodesta 1991 vuoden 1996 puoliväliin. Mukaan kuuluvat kolmannesta puiteohjelmasta (1990-1994) tuetut toimet ja neljänteen puiteohjelmaan (1994-1998) kuuluvat toimet tähän asti. Tämä viisivuotisarviomti on KOM-asiakirjan (KOM (96) 220, 22. 5. 1996) mukainen kolmannen puiteohjelman ympäristöalan ohjelman loppuarviointi. jonka tehtävänä oli toimittamista asiakirjoista, haastatellakseen komission henkilöstöä sekä toteuttaa viisivuotisarviomti, kokoontui useaan otteeseen Arviointilautakunta, ja keskustellakseen komission laatiakseen arviointikertomuksen. ympäristötutkimukseen osallistuneiden Arviointilautakunnan yksittäiset tiedeyhteisöjen korkea- arvoisimpien jäsenten kanssa. Technopolis Ltd. lähetti myös kyselylomakkeen kaikille ympäristöohjelman (1990-1994) ja ympäristö- ja ilmasto-ohjelman (1994-1998) hankekoordinaattoreille. Kyselylomakkeita lähetettiin yhteensä 805, ja 402 koordinaattoria vastasi kyselyyn määräajassa syyskuun puoliväliin mennessä (vastausprosentti oli 50). jäsenet keskustelivat erikseen Euroopan järjestöjen edustajia Ympäristö- ja ilmastoakin ohjelmat Ympäristöalan TTK-toimia koskevan erityisohjelman (1990-1994) tarkoituksena oli tukea EU:n politiikan toteuttamisen tieteellistä ja teknistä perustaa. Ohjelmaan kuuluivat seuraavat alat: osallistuminen ilmastonmuutosta koskeviin ohjelmiin ympäristöteknologiat ja -tekniikka ympäristökysymysten taloudellisia ja sosiaalisia näkökohtia koskeva tutkimus, tekniikan vaarat ja luonnonuhat Ohjelman aikana rahoitettiin noin 554 hanketta. Ohjelman hanketalousarvio oli 300 miljoonaa ecua ja koko talousarvio 315 miljoonaa ecua. Ympäristö- ja edeltävässä ohjelmassa. Sen tarkoituksena oli muun muassa: ilmastoakin TTK-erityisohjelman (1994-1998) tavoitteet olivat samankaltaisia kuin ja toissijaisuudesta tukea yhteenkuuluvuutta edistää maailmanlaajuisia ilmastonmuutosta koskevia tutkimusohjelmia, täyttää vaatimukset edistämällä Euroopan korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja teollisuuden välistä tieteellistä ja teknistä yhteistyötä sekä yhdentymistä, sovittaa toimintansa yhteen jäsenvaltioiden toimien kanssa. olla korkealaatuinen ja vahvistaa tieteellistä perustaa Euroopassa, kehittää ympäristöpolitiikan toimeksiannoissa tarvittavaa tieteellistä tietoa ja teknistä pätevyyttä, lisätä merkittävästi kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä sekä rohkaista pk-yrityksiä osallistumaan ohjelmaan. Ohjelmalla on 567 miljoonan ecun talousarvio, ja se jakaantuu neljälle painopistealueelle: luonto, ympäristön tila ja ilmastonmuutos (47 % talousarviosta) ympäristöteknologia (25 %) avaruustekniikka ympäristön havainnoinnin ja tutkimuksen välineenä (20,5 %) yhteiskuntatieteellinen ympäristönmuutoksen tutkimus (7,5 %). 63 Vuoden 1996 puoliväliin mennessä tukea oli saanut 313 hanketta, eli EU:n tukea oli myönnetty 246 miljoonaa ecua. Lisäksi oli vahvistettu 22 yhtenäisen toiminnan periaatteella toteutettavaa hanketta, joissa EU:n osuus oli 5,3 milj. ecua. tutkimuslaitokset Korkeakoulut, Kustannustenjakoperiaatteella korkeakouluja, 863 organisaatioita. Teollisuuden osallistuminen oli vähäistä. ja toteutettavaan tutkimuslaitoksia teknologian ja alan laitokset osallistuvat ohjelmaan toimintaan osallistui 2 125 laitosta, joista teknologian alan laitoksia, 123 yrityksiä eniten. l 040 oli ja 99 muita 2. 0 Arviointilautakunnan havainnot Tutkimusta ja teknologista kehittämistä (TTK) koskevat ympäristöalan (1991-1994) ja ympäristö- ja ilmastoalan (1994-1998) erityisohjelmat ovat vaikuttaneet merkittävästi ympäristötieteiden kehitykseen. Ohjelmien tavoitteet olivat erittäin merkityksellisiä ympäristötieteiden toimintasuunnitelmien kannalta sekä Euroopassa että koko maailmassa, ja tehty työ vaikutti ympäristöpolitiikan kehitykseen. Ohjelman toteutus oli useimmiten tyydyttävää, ja tieteellisten saavutusten osalta tavoitteet saavutettiin useimmiten varsin hyvin ja joskus erinomaisesti. Toiminta vaikutti politiikan kehittämiseen kuitenkin varsin vähän, ja koska teollisuus ei juuri osallistunut ohjelmaan, sen vaikutus Euroopan kilpailukykyyn oli hyvin vähäinen. Merkitys Ympäristö- ja ilmastoalalla tarvitaan edelleen TTK-toimia sisältävää ohjelmaa. Kestävää kehitystä tuetaan parhaiten erittäin näkyvällä Euroopan ympäristötutkimusyhteisön toimintaa tukevalla ohjelmalla, jonka luomista aikaisemmat ja nykyiset tutkimusohjelmat ovat edistäneet. Tällaisen tuen keskeisenä osana olisi oltava erityinen puiteohjelma, jossa yhdistetään nykyinen ympäristö jä ilmasto-ohjelma sekä MAST-ohjelma. Tarvitaan tehokkaita menetelmiä näiden toimien yhdistämiseksi komission ympäristöasioista vastaavan pääosaston (PO XI) ympäristötutkimustarpeisiin ja -toimiin sekä muiden asianomaisten pääosastojen tutkimustarpeisiin. Nämä toimet olisi myös liitettävä muiden elinten ja toimistojen, kuten Euroopan ympäristöviraston (EEA), Euroopan avaruusjärjestön (ESA) ja Euroopan sääsatelliittien yhteisen tutkimuskeskuksen ympäristöntutkimuslaitoksen kanssa, jotta kyseisen YTK:n laitoksen toiminta olisi näkyvämpää Euroopan ympäristöalan tiedeyhteisössä. (EUMETSAT) työhön. On käyttöjärjestön tiivistettävä yhteyksiä Ohjelman tavoitteet ovat yhä asianmukaiset. Euroopan tieteellistä perustaa on edelleen vahvistettava ja ylläpidettävä, ja tutkimuksen on oltava olennaista politiikan kannalta. Teollisuuden osallistumisen varmistaminen on myös tärkeää tällaisten ympäristön kannalta parhaiden menetelmien yleistämiseksi, kun niiden merkitys kilpailukykyä lisäävänä tekijänä kasvaa. Ohjelmien sisältö vastasi suurelta osin ohjelmien tavoitteita. Ympäristö- ja ilmastoalan hankkeet koskivat sekä perustutkimusta että sovellettua tutkimusta, mikä oli tarpeen tietämyksen lisäämiseksi ja osittain myös politiikan kehittämiseksi. Osallistujien mielestä hankkeet levittivät olemassa olevaa taitotietoa luomalla uusia Euroopan laajuisia verkkoja ja kehittämällä uusia välineitä ja tekniikoita, mikä onnistui siksi, että voitiin käyttää muiden Euroopan organisaatioiden asiantuntemusta lisänä. Teollisuuden kilpailukyvyn lisääminen ei kuitenkaan ollut tavoitteena suurimmalla osalla hankkeista Tehokkuus Ympäristöohjelmat saivat useimmiten riittävästi rahoitusta ja niissä toteutettu työ oli tehokasta. Näyttää siltä, että ohjelmaa on toteutettu kannattavasti. Ohjelmanjohto ja ohjelman hallinto oli useimmiten onnistunutta. Jotkut ohjelmanjohtoa koskevat ongelmat olisi ratkaistava nimittämällä uusi ohjelmanjohtaja. Yleinen hallinto oli tyydyttävää ja hankevirkamiesten toiminta kiitettävää. Osallistujat arvostivat hankevirkamiesten ohjelman kaikissa vaiheissa antamaa apua. Useimpien mielestä komission hanke-ehdotusten tekemismenettelyt olivat selkeät ja helpot, vaikkakin liian hitaat. Koko tiedeyhteisön valituksista suurin osa koski maksujen viivästymistä. 64 Komission yksiköiden ja ohjelman hallintokomitean (COPEC) välisissä suhteissa oli vakavia ongelmia. ja Siirtyminen neuvoa-antavasta elimestä hallintokomiteaan ei sujunut tulevaisuudessa on ponnisteltava tuottavien suhteiden luomiseksi. sulavasti eikä hallitusti, Ohjelmasta löydettiin myös lukuisia muita hallinnollisia ongelmia. Yksittäin arvioituna mikään niistä ei vaikuttanut erityisen vakavalta, mutta hallinnollisten tehtävien, menettelyjen ja varojen ja näistä erityisesti henkilöstöpolitiikan ja -käytännön oikea-aikainen tarkistus estäisi ongelmien syntymistä ja tukisi nykyisen suoritustason säilymistä. Komission käyttämien tukimuotojen (kustannustenjakoperiaatteella toteutetut toimet, yhtenäiset toimet ja liitännäistoimenpiteet) valikoima oli tyydyttävä, vaikka jotkin niiden käyttöön liittyvät näkökohdat eivät sitä olleetkaan. Valitettavana pidettiin sitä, että useita laitoksia yhdistäviä hankkeita varten ei ollut tarjolla tukea. Tällaisiin hankkeisiin osallistumisesta saatavat edut ovat usein arvokkaampia kuin niiden suhteellisen suuret koordinointi- ja viestintäkulut, ja tämän vuoksi niiden sisällyttämistä ohjelmaan suositellaan. Todettiin, että vallalla tuntui olevan suuntaus vähentää hankkeen rahoitusta vähentämättä hankkeen tavoitteita tai pyrkimyksiä vastaavasti. Tällaista olisi vältettävä. Uusista avoimista hanke- ehdotusten arviointimenetelmistä oltiin tyytyväisiä. Toimivuus Osallistujien tyytyväisyydestä hankkeiden saavutuksiin ei juuri ollut epäilyksiä. Verkottumista ja taloudellista turvallisuutta koskevat tavoitteet saavutettiin välittömästi, kun taas tietojen lisäyksen osalta saavutettuja tuloksia pidettiin keskinkertaisina. Hankekoordinaattorit olivat vakuuttuneita, että niiden tieteelliset tavoitteet olivat toteutuneet hankkeissa ja että Euroopan ympäristötieteellinen perusta oli vahvistunut tämän johdosta. Verkkojen luominen oli edistänyt Euroopan tutkimusyhteisön vireyttämistä ja sen yhdentämistä kansallisiin ja maailmanlaajuisiin tutkimussuunnitelmiin ja niiden yhteisöihin. Osa tutkimustuloksista oli vaikuttanut politiikkaa koskeviin keskusteluihin, vaikka yleisesti ottaen poliittinen vaikutus oli rajallista. Tämä johtuu toteutetun työn luonteesta ja siitä monimutkaisesta, pitkähköstä ja polveilevasta tavasta, jolla tieteelliset todisteet vaikuttavat politiikan ympäristöön ja päätöksiin. Poliittinen vaikuttaminen on ollut vähäistä myös sen vuoksi, että yhteydet pääosaston XII (tiede, tutkimus ja kehitystyö) tutkimusyhteisön ja politiikasta päättävien tahojen kuten pääosaston XI (ympäristö) sekä muiden ympäristöasioista kiinnostuneiden tahojen välillä ovat olleet vähäisiä. Ohjelmaan liittyvä verkkojen luominen on vaikuttanut suuresti EU:n koheesiopolitiikkaan, vaikka muita heikommassa asemassa olevien alueiden hankkeita hyväksyttiin edelleen suhteellisen vähän. Kilpailukykyä lisäävät vaikutukset olivat yleensä vähäisiä, mikä johtui siitä, että teollisuus ei juuri osallistunut ohjelmaan. Tulevaisuudessa teollisuutta on rohkaistava osallistumaan hankkeisiin ja verkkoihin sekä toteuttamaan hankkeiden teollisia mahdollisuuksia aiempaa enemmän. Erityisohjelmien ja kansallisten ohjelmien painopistealueiden päällekkäisyys riittää varmistamaan sen, että erityisohjelmia tarvitaan vastaamaan kansallisiin tarpeisiin, mutta niiden ei tarvitse olla niin laajoja, että niiden katsottaisiin korvaavan kansalliset ponnistelut. toissijaisuusperiaatetta Kaikki käytettävissä olevat todisteet osoittavat, että ohjelma on aidosti täydentävä, että ohjelmassa noudatetaan lisää kansainvälistä ulottuvuutta mahdollistamalla pääsyn täydentäviin voimavaroihin, joita ei ole saatavissa kansallisten rajojen sisäpuolella. Lukuisia maailmanlaajuisia ja alueellisia kysymyksiä käsitteleviä hankkeita ei olisi voitu toteuttaa ilman komission tukea. ja että osallistuminen EU:n erityisohjelmiin 65 Tietoa hankkeiden tuloksista on levitetty muille ohjelmaan osallistujille ja tiedeyhteisölle. Tulosten levittäminen politiikasta päättäville loppukäyttäjille ja teollisuuteen on ollut paljon vähäisempää, ja tähän tarkoitukseen olisi luotava uusia menetelmiä. Voitaisiin esimerkiksi käyttää ulkopuolisia konsultteja antamaan neuvoja tulosten levittämistä koskevista strategioista, ja joitakin tulevia toimia voitaisiin järjestää uudelleen käyttäjäkeskeisiksi alueiksi, jotka asianmukaiset käyttäjäryhmät voivat osin määritellä. 3. 0 Arviointilautakunnan suositukset Jatkuvuus ilmastoalan TTK-toimia koskevaa erityisohjelmaa olisi jatkettava viidennessä Ympäristö- ja puiteohjelmassa. Y'mpäristöön liittyvien TTK-toimien hajoittaminen muihin ohjelmiin ei ole kannattava eikä toivottava vaihtoehto. Tarvitaan riittävää määrää hyvin näkyvää ympäristöön liittyvää tutkimusta, jos kestävää kehitystä pidetään merkittävänä osana viidettä puiteohjelmaa. Tällä ei kuitenkaan tarkoiteta sitä, että kaikki ympäristö tutkimus olisi keskitettävä pääosastoon XII (tiede, tutkimus ja kehitystyö). Muita pääosastoja, erityisesti pääosastoja XI (ympäristö), VI (maatalous), VII ( liikenne) ja XVII (energia), olisi liittyviä TTK-toimiaan käyttäen parannettuja rohkaistava menetelmiä, jotka aiheuttavat synergiaa päällekkäisyyden sijaan. laajentamaan ympäristöön jatkamaan ja Yhdistäminen Meritieteiden ja -teknologian alan TTK-toimia koskeva erityisohjelma (MAST) olisi yhdistettävä laajennettuun ympäristö- ja ilmastoalan TTK- ohjelmaan. Yhdistämistä puoltavia perusteita on enemmän kuin yhdistämisen vastaisia. Ympäristöön liittyvän TTK-toiminnan suhteellista asemaa on vahvistettava, jotta kestävä kehitys säilyy keskeisenä viidennessä puiteohjelmassa, ja tämä onnistuu parhaiten siten, että terävintä kärkeä edustavaa TTK-toimintaa on riittävästi erittäin näkyvässä erityisohjelmassa. Verkottaminen Ympäristö- ja ilmastoalan TTK- erityisohjelmien välisten verkkojen luomisen merkitystä olisi edelleen korostettava ja vahvistettava. Ympäristötutkimusyhteisö arvosti suuresti eurooppalaisverkkojen luomista, ja se toteutui helposti. Tällaiset saavutetut hyödyt jäävät kuitenkin lyhytaikaisiksi, jos kulttuurien välistä yhteistyötä, yhteistoimintaa ja verkkojen luomista ei tueta jatkuvasti. Arviointilautakunta suositteleekin keskittymistä edelleen seuraavien tahojen välisten verkkojen luomiseen ja ylläpitämiseen: osallistujat yksittäisissä hankkeissa eri hankkeisiin osallistuvat kaikki erityisistä aihepiireistä aiheista kiinnostuneet tahot, etenkin monitieteellistä lähestymistapaa vaativista aiheista. Erityisesti teollisuus olisi pyrittävä sisällyttämään ympäristö-ja ilmastoalan verkkoihin ja hankkeisiin. Eriyttäminen rakenne olisi eriytettävä käyttäjäkeskeiseen tutkimukseen. Ohjelman Politiikkavetoisten. asiakassuuntautuneiden käyttäjäkeskeisten tuominen ohjelmaan keskittäisi ohjelman toimintaa ja lisäisi politiikan kannalta merkityksellisen työn mahdollisuuksia vaikuttaa politiikkaan toivotulla tavalla. Käyttäjäkeskeisten tutkimusalojen lukumäärää olisi rajoitettava, ne voisivat käsittää korkeintaan 20 % koko talousarviosta, niillä olisi tunnistettavat käyttäjäryhmät ympäristö- ja teollisuusalojen politiikasta päättävissä piireissä ja niiden poliittinen vaikutus olisi suuri lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Kaikkien muut ehdotukset olisi suunnattava keskipitkälle ja pitkälle aikavälille. Käyttäjäkeskeisiin tutkimusaloihin voisi kuulua seuraaviin aiheisiin kohdistuvia toimia: ja muuntyyppiseen tutkimusalojen • maailmanlaajuiset kysymykset toimintasuunnitelmaan liittyvät epävarmuudet, • monikansallisten alueellisten järjestelmien ja aluepolitiikasta päättävien tahojen tarpeet, esim. aluemeriä koskevat kysymykset. ilmastonmuutosta koskevaan ja huolenaiheet, esim. 66 jotkin teollisuuden ja teollisuuspoliittiset erityistarpeet, esim. puhtaampia tuotantotekniikoita • koskeva tutkimus, jotkin pääosaston XI (ympäristö) erityistarpeet, jotka liittyvät Yhdistyneiden Kansakuntien • ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen täytäntöönpanoon; jätteiden käsittelytekniikat; ympäristökysymyksiä koskeva yleinen mielipide. 6. Valinta että ja muiden tutkimushankkeiden välinen käyttäjäkeskeisiin hankkeisiin ero olisi otettava huomioon Käyttäjäkeskeisten valintamenettelyissä niin, sovellettaisiin ylimääräisiä valintaperusteita. Sen lisäksi, että käyttäjäkeskeiset tutkimusalueet täyttävät laatuvaatimukset, niissä olisi eriteltävä poliittinen merkitys, mahdolliset käyttäjät ja tavat, joilla hanketuloksia voidaan hyödyntää politiikan kehittämisessä, ja nämä tiedot olisi otettava huomioon valintapäätöksiä tehtäessä. Muiden kuin käyttäjäkeskeisten hanke-ehdotusten ei edellytettäisi sisältävän mahdollisia hyödyntämistapoja koskevia yksityiskohtaisia tietoja, vaikka ne olisivatkin tervetulleita, koska kaikkien erityisohjelmasta tuettujen hankkeiden olisi oltava joko suoraan tai välillisesti merkityksellisiä ympäristöpolitiikan laatimiselle. Ohjelman muokkaus Tietyillä käyttäjäkeskeisillä tutkimusaloilla olisi kuultava yksittäisiä asiakasryhmiä (esimerkiksi ympäristöasioiden pääosastoa XI, muita pääosastoja, kansallisia poliitikkoja ja teollisuutta) ja saatava heidät osallistumaan laajemmin tutkimussuunnitelmien ja työohjelmien laatimiseen ja määrittelemiseen. Näin tutkimussuunnitelmissa keskityttäisiin tiiviimmin asiakkaiden tarpeisiin ja saataisiin käyttäjäryhmät tiedostamaan tutkimustulokset ja niiden käyttömahdollisuudet. Komission olisi määriteltävä ohjelman laajuus sen tiedeyhteisöä) kiinnostavat tutkimusalat. loppuajaksi määrittelemällä lukuisia käyttäjäryhmiä (myös laajat, itse Yhteydet Pääosastojen XII (tiede, tutkimus ja kehitys) ja XI (ympäristö) välisiä yhteyksiä on parannettava erityisesti politiikan kannalta merkityksellisillä käyttäjäkeskeisillä tutkimusaloilla. Nykyisin ympäristöpääosasto XI ei "näe" tieteen, tutkimuksen ja kehitystyön pääosaston XII tukeman työn tuloksia tai arvosta niiden poliittista merkittävyyttä. Tällaista tilannetta voidaan osittain parantaa tuomalla tuotteet paremmin esille ja parantamalla kyseisten kahden pääosaston välisiä tiedotuskanavia ja -menetelmiä. Poliittisesti merkityksellisten tutkimustulosten asiakkaana pääosaston XI on kuitenkin tunnettava enemmän huolta työohjelman määrittelemiseen käyttäjäkeskeiselle tutkimusalalle, joka kohdistuu sen lyhyen ja keskipitkän aikavälin tarpeisiin. Pääosaston XI olisi erityisesti julkaistava keskipitkän aikavälin työsuunnitelmansa ja tiedotettava sen vaikutuksista tutkimukseen. Vastaavasti muita ympäristökysymyksistä kiinnostuneita pääosastoja (esimerkiksi maatalouden, energian ja liikenteen pääosastoja) olisi rohkaistava osallistumaan enemmän pääosaston XII tutkimussuunnitelmien laatimiseen. tutkimussuunnitelman ja osallistuttava syvällisemmin ja Tutkimustulosten levittäminen Tutkimustuloksia koskevien tietojen levittämiskäytäntöjä olisi parannettava tuomalla ne paremmin esille, kohdistamalla ne paremmin ja toimittamalla tutkimustulokset käyttäjäryhmille niiden tarpeisiin sopivalla tavalla. Määrittämällä käyttäjäkeskeiset tutkimusalat ja ottamalla asianmukaiset käyttäjäryhmät mukaan suunnitelmien laatimiseen parannetaan väistämättä valmiuksia omaksua poliittisesti merkityksellisiä tutkimustuloksia. Tutkimustulosten toimitusmenetelmiä voidaan kuitenkin vielä parantaa. Käyttäjäryhmät ovat kiinnostuneita ongelmien ratkaisemisesta ja siksi myös tiedoista, jotka auttavat niitä ratkaisemaan ongelmia, olipa tietojen alkuperä mikä tahansa. Näin ollen pääosaston XII (tiede, tutkimus ja kehitys!;-';")) tukeman ympäristötutkimuksen tuottamat, politiikan kannalta merkitykselliset tulokset onkin näin ollen tuotava paremmin esille yhdessä muiden erityisongelmien kannalta merkityksellisten tietojen kanssa Tällaiset tiedot on sitten toimitettava hyvin määritetyille kohderyhmille monin tavoin, kuten julkaisujen, esitteiden ja seminaarien avulla. Pääosaston XII olisi edelleen tutkittava tiedon levittämiskeinoja ehkä käyttäen ulkopuolisia konsultteja tehokkaan tutkimustulosten levittämisstrategian määrittelemiseksi. 67 Teollisuus Teollisuuden osallistumista ohjelmaan olisi pyrittävä lisäämään yritysten tarpeisiin suuntautuvan alaohjelman avulla. Ympäristöystävällisempien teknologioiden kehittäminen ja käyttöönotto vaikuttaa merkittävästi kestävän kehityksen käsitteeseen. Siitä huolimatta teollisuuden osallistuminen ohjelmaan on nykyisin vähäistä. Osallistumisen esteitä olisi pyrittävä vähentämään ja osallistuminen olisi tehtävä kiinnostavaksi. Joihinkin teollisuuden tarpeisiin vastaavan tutkimusalan perustamista suositellaan yhdeksi tutkimusalaksi. Teollisuuden hakemusten ohjaamista muihin käyttäjien erityisohjelmiin kuten teollisuusteknologia-ja materiaaliteknologiaohjelmaan ei suositella vaihtoehdoksi. tarpeisiin keskittyväksi Hallintokomitea Komission ja ympäristö- ja ilmastoalan TTK-toimia koskevan erityisohjelman hallintokomitean (COPEC) välisiin suhteisiin olisi kiinnitettävä huomiota. Komitean muuttuminen neuvoa-antavasta komiteasta hallintokomiteaksi on johtanut siihen, että komitean ja komission välisistä suhteista on tullut aiempaa muodollisemmat ja kireät. Molemminpuolinen luottamus ja yhteistyösuhde on pyrittävä palauttamaan. Tasapainon luomiseen komission ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien välille on kiinnitettävä huomiota. Rahoitus Paineita vähentää yksittäisten hankkeiden rahoittamista ja varojen levittämistä liian laajalle on vastustettava tarmokkaasti. Hankkeisiin osallistuvat saavat yleensä vähemmän rahoitusta, kuin ne pyytävät ehdotuksissaan, mutta hankkeen laajuutta tai tavoitteita ei juuri vähennetä vastaavasti. Monille tämä tarkoittaa täydentävän rahoituksen etsimistä ja komission kattamien kokonaiskustannusten osuuden voimakasta vähentämistä. Lisävarojen tarve osoittaa, että alkuperäiset pyynnöt eivät ole paisuteltuja, ja että työn tieteellinen eheys voi kärsiä, jos rahoituspyyntöihin ei vastata täysin. Siksi komission olisi harkittava leikkauksia tarkoin ja vastustettava paineita levittää varoja liian laajalle. Olisi harkittava neuvojen pyytämistä sellaisilta henkilöiltä, jotka pystyvät järkevästi arvioimaan hankkeiden rahoituspyyntöjä, johtamiskokemusta omaavilta henkilöiltä, nimittämällä ulkopuolisia esimerkiksi T&K-hankkeiden asiantuntijaryhmiä. Hallinnolliset menettelyt ja voimavarat ja myöhään ilmastoalan TTK-toimia käsittelevien komission yksiköiden hallinnollisia Komission ympäristö- ja menettelyjä ja voimavaroja olisi tarkistettava. Hitaat hakumenettelyt johtuvat monimutkaisesta byrokraattisista menettelyistä. Arviointilautakunnalle kerrottiin myös, että työmäärä kasvoi suhteessa enemmän kuin komission henkilöstön määrä viimeisten viiden vuoden aikana ja että joillakin ohjelma-alueilla työmäärän suuruus oli akuutti ongelma. Jos tilanne todellakin on tällainen, sitä on ryhdyttävä parantamaan välittömästi. Tutkimusyhteisö on pitänyt ohjelmanjohtoa hyvänä toistaiseksi ja on tärkeää, ettei liian pienen henkilöstön määrän anneta heikentää tätä tilannetta. suoritetut maksut 68 TT. KOMISSION VASTAUS Komissio kiittää EU:n ympäristö- ja suositukset huomioon erityisohjelmaa ja laatiessaan viidettä puiteohjelmaa tämän vuosisadan viimeisiksi vuosiksi. ilmastoakin TTK-toimia koskevasta arvioinnista ja ottaa sen toteuttaessaan parhaillaan käynnissä olevaa neljännen puiteohjelman mukaista tarpeisiin ja pyrkimyksiin vastaamiseksi Komissio hyväksyy näkemyksen, jonka mukaan EU:n tasoinen ympäristötutkimus on olennaisen tärkeä yhteiskunnan ilmaa koskevien perusongelmien käsittelemiseksi. Sen avulla voidaan myös varmistaa turvallisempi ja terveempi ympäristö kestävän kehityksen ja kasvun yhteydessä. Siksi yksi viidennen puiteohjelmien tärkeimpiä aiheita pitää olla elävän luonnon ja ekosysteemin voimavarojen saaminen käyttöön. Viidennessä puiteohjelmassa käsitellään suuria ongelmia, kuten suuronnettomuuksilta suojautumista, ekojohtamista ja kaupunkiympäristöä. tulevaisuuden vesihuoltoa, ympäristöä sekä maata, merta terveyttä, ja ja sisäiset ja Eurooppaa Euroopan laajemmat verkot ovat olleet olennainen osa menestyksekästä ympäristötutkimusta. Eurooppalaiset tutkimusryhmät ovat olleet ratkaisevassa asemassa vastattaessa koko maailmaa koskeviin haasteisiin osallistuessaan sellaisiin kansainvälisiin aloitteisiin kuin hallitustenväliseen ilmastonmuutospaneeliin IPCC:hen, kansainväliseen geosfääri- ja biosfääriohjelmaan IGBP:hen, maailman ilmastontutkimusohjelmaan WCRP:hen inhimillistä ulottuvuutta käsittelevään ohjelmaan HDP:hen. Tällaiset yhteydet ovat edelleen elintärkeitä etsittäessä ratkaisuja sellaisiin kysymyksiin ja ongelmiin, jotka eivät keskity pelkästään Eurooppaan. ja maailman ympäristönmuutoksen kansainvälistä Mahdollisimman lukuisten eturyhmien ottaminen mukaan tulevan ympäristötutkimuksen muotoiluun ja johtamiseen on tärkeää avoimuuden varmistamiseksi ja kansalaisten tarpeiden täyttämiseksi. Tämä on edelleen komission ensisijainen tavoite sen kehittäessä ja toteuttaessa tutkimustoimia. Tutkimustoimintaa toimintaa harjoittavien pääosastojen välisiä yhteyksiä on jo harjoittavien pääosastojen vahvistettu paremman synergian ja yhtenäisyyden varmistamiseksi, ja tätä prosessia kehitetään edelleen. ja poliittista tehtävää julkisen ja yksityisen sektorin sekä akateemisen maailman ja Komission yksiköt toteavat, että teollisuuden - sekä suuryritysten että pienten ja keskisuurten yritysten - osallistumismahdollisuuksia on edelleen parannettava. Tällaisia mahdollisuuksia käytetään nykyisissä tutkimustoimissa erityisaloilla, kuten ympäristöteknologian alalla ja avaruusalalla. Vielä on kuitenkin paljon teollisuuden välisten synergioiden lisäämiseksi niin, että yhteistyön mahdollisuudet ja sen tuoma hyöty ympäristötutkimuksessa tarvittavan tai sen käytetään parhaalla mahdollisella rahoituksen sektorille. Komission mielestä arviointilautakunnan ehdottama keino, erityisesti teollisuuden tarpeisiin suunnatun teollisuuden alaohjelman perustaminen, ei ole paras tapa varmistaa synergiaa tai teollisuuden osallistumisia. tutkimuksen julkiselle tavalla. Tällaisen toteutuksessa yksinomaan kuuluvan katsoa saa ei Paljon on jo tehty EU:n rahoittaman ympäristötutkimuksen käyttämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla. Komissiossa on kuitenkin tehtävä lisää työtä, jotta EU:n ympäristötutkimuksen tulosten tunnettuus ja näkyvyys lisääntyisivät. On löydettävä ratkaisuja, joilla tutkimustulokset voidaan muuttaa helpommin hyödynnettävään muotoon mahdollisimman nopeasti sellaisten tahojen käytettäväksi, jotka voivat käyttää niitä parhaiten ja jotka tarvitsevat niitä. tehtäviin, vaan sen on Arviointilautakunta on tehnyt joitakin havaintoja yhteisen tutkimuskeskuksen ympäristöntutkimuslaitoksen toteuttamasta työstä. Arviointiryhmä huomauttaa aivan oikein, että ympäristöntutkimuslaitoksen arviointi ei kuulunut arviointilautakunnan jonka toimi professori Carlos A. Borrego. Toisaalta arviointilautakunnan pääkertomuksessa puheenjohtajana työhön käytettyihin menoihin. viitataan kuitenkin ympäristöntutkimuslaitoksen ympäristöön Kyseiset luvut ovat harhaanjohtavia: ainoastaan 37 % tutkimuslaitoksen rahoituksesta (joka vuonna 1995 oli yhteensä 43. 5 milj. ecua eikä 46 miljoonaa niin kuin kertomuksessa sanotaan) on tarkoitettu ympäristötutkimukseen, ja loput 63 % on myönnetty tieteelliseen ja tekniseen tukeen komission eri ja yksiköiden täytäntöönpanoon). Laitoksen tutkimukseen käyttämä määrä neljännen puiteohjelman aikana on näin ollen (erityisesti EU:n direktiivien valmisteluun toteuttanut erillinen vieraileva toteuttamalle politiikalle laatimalle liittyvään ryhmä, ja 69 60-64 milj. ecua, ei puolta ympäristö-ja ilmastoalan ohjelman koko talousarviosta (556,5 milj. ecua), niin kuin arviointilautakunta sanoo. Komissio on todennut viidennen puiteohjelman alustavia suuntaviivoja koskevissa asiakirjoissaan, että joitakin ohjelmanjohdon varmistamiseksi. sen hallintomenetelmiä on muutettava tehokkaamman -järjestelyjä ja Arviointiraportin herättämiä, tutkimustoimien johtamista koskevia kysymyksiä aiotaan käsitellä. Komissio avointa vuoropuhelua kiinnittää kuitenkin paljon huomiota tarpeeseen käydä tutkimustoimintaan ohjelmakomitean kanssa säilyttäen samalla osallistujia kohtaan. Nyt on jo alettu toimia ympäristötutkimuksen tarvitseman molemminpuolisen luottamuksen ja yhteistyön varmistamiseksi. institutionaalisen vastuunsa kaikkia rakentavaa ja 70 TTT. ARVIOINTILAUTAKUNTA Tri Lea Kauppi (puheenjohtaja) Suomen ympäristökeskuksen johtaja vuodesta 1995 Prof. Niels Busch Johtaja, tanskalais-venäläinen energiatutkimuskeskus, Moskova Entinen johtaja, RISO (valtion tutkimuslaboratorio). Tanska Prof. Eloy Garcia Calvo (vetäytyi arviointilautakunnasta terveysongelmien vuoksi) Meteorologian professori, Universidad de Alcala, Espanja Espanjan kansallisen ilmastoalan T&K-ohjelman johtaja Prof. Mike Chadvvick Johtaja (Eurooppa) Leadership for Environment and Development (LEAD), Sveitsi Entinen johtaja, Miljötorbundet, Tukholma, ja vuoden 1995 ympäristö- ja ilmastoalan TTK-ohjelman valvontaryhmän puheenjohtaja Prof. Wim Harder Tieteellinen johtaja, TNO Institute oi Environmental Sciences, Energy Research and Process Innovation, Alankomaat Prof. André Lebeau Avaruus-ja avaruusteknologiaohjelmien puheenjohtaja. Conservatoire national des arts et métiers, Ranska Entinen pääjohtaja, CNES, ja johtaja, Méteo France ESA:n entinen johtaja ja CNES:n tieteellinen johtaja Prof. Francesco Mauro Johtaja, uusia teknologioita sekä energia- ja ympäristöalan asioita käsittelevän kansallisen viraston ENEA:n ympäristöosasto. Italia Biologista monimuotoisuutta, aavikoitumista ja kuivuutta koskevia yleissopimuksia hoitavan Italian valtuuskunnan jäsen Ken Guy (esittelijä) Johtaja. Technopolis Limited, innovaatiopolitiikan alan konsulttiyritys. Yhdistynyt kuningaskunta Entinen vanhempi tutkija. Science Policy Research (////V(SPRU), Sussex University. 71 VIISIVUOTISARIVIOINTI 1996 MERITIETEET JA -TEKNOLOGIA 73 L TIIVISTELMÄ ASIAKIRJAN TAUSTA Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta meritieteiden ja -teknologian alalla tehdyn neuvoston päätöksen 94/804/EY 4 artiklan 2 kohdassa määrätään, että komissio teettää arvion riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden johdolla ohjelman kattamien alojen mukaisesta toiminnasta ja sen johtamisesta arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana. Kyseinen viisivuotisarviointi kattaa kolmannen puiteohjelman (1991-1994) ja neljännen puiteohjelman alkupuolen (vuoteen 1996 asti) mukaiset toimet. Myös toisen puiteohjelman (1987-1991) suurimmista saavutuksista mainitaan aina kun mahdollista. Tämä arvio sisältää kolmannen puiteohjelman mukaisen MAST II -erityisohjelman loppuarvioinnin, MAST III -ohjelman alkuvaiheiden arvioinnin ja MAST I -ohjelman merkittävimpien tulosten analyysin. Arviointilautakuntaan kuului kuusi riippumatonta asiantuntijaa, jotka arvioivat ohjelman aiheellisuutta, tehokkuutta ja vaikuttavuutta sen tavoitteisiin nähden ja pyrkivät tuomaan esiin esimerkkejä suurimmista saavutuksista. Arviointilautakunta keskusteli myös tulevasta yhteisön tutkimuksesta meritieteiden ja - teknologian alalla. Aviointiryhmä haastatteli yksitellen valittuja hankekoordinaattoreita, kaikkia kansallisia MAST-komitean (MAST-COM) valtuuskuntia, komission pääosastojen III, XI ja XIV edustajia, MAST-ohjelman henkilöstöä ja EUROMAR-ohjelman sihteeriä. Arviointilautakunta tutki myös kaikille MAST-ohjelman koordinaattoreille lähetetyn vakiomuotoisen kyselylomakkeen tulokset sekä suuren määrän MAST-ohjelmaan ja yksittäisiin hankkeisiin liittyvää kirjallisuutta. Arviointilautakunnan kertomus on kaksiosainen. Ensimmäinen osa (tämä asiakirja) on tiivistelmä, joka sisältää arviointilautakunnan huolellisen harkinnan jälkeen tekemät tärkeimmät havainnot ja suositukset. Toisessa osassa (loppukertomus) kuvataan MAST-ohjelman kehitystä, käsitellään ohjelman laaja-alaista vaikutusta, annetaan esimerkkejä suurimmista saavutuksista, esitetään yksityiskohtaiset päätelmät ja suositukset sekä ohjelmaan liittyvät lukuisat tilastot. MAST-OHJELMAN KEHITYS MAST-ohjelma on kehittynyt MAST I (1989-1991). MAST II (1991-1994) ja MAST III (1994-1998) - ohjelman kautta. MAST I -ohjelma suunniteltiin lähinnä laaja-alaiseksi kokeiluhankkeeksi (talousarvio 50 milj. ecua), jonka tarkoituksena oli kehittyä myöhemmäksi ohjelmaksi. MAST II -ohjelman aikana oiettiin toteutettiin jo MAST I ohjelman aikana, ja ohjelman mukaan uusia aihepiirejä, joista muutamia maantieteellistä kattavuutta laajennettiin. Tämä on esitetty tiivistettynä 7 päivänä heinäkuuta 1991 tehdyn neuvoston päätöksen 911/33l/ETY liitteessä I. MAST II -ohjelman lopullinen talousarvio oli 118 miljoonaa ecua, ja siihen kuului viisi tutkimusalaa: (I) meritieteiden perustutkimus ja soveltava tutkimus, (II) ja (V) rannikkoalueiden tutkimus ja siinä käytettävä tekniikka, (III) meriteknologia, (IV) tukitoimet kohdennetut hankkeet. Myöhemmin ohjelmaan sisällytettiin vaarojen arviointia koskeva toiminta-alue. MAST III -ohjelma perustettiin 23 päivänä marraskuuta 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/804/EY, ja siinä laajennetaan, kehitetään ja keskitetään uudelleen kahden ensimmäisen MAST-ohjelman aikana toteutettuja toimia. Sen yleisenä tavoitteena on "sellaisen tieteellisen tiedon lisääminen ja teknologian kehittäminen, jota tarvitaan meren toimintakokonaisuuksien toiminnan ymmärtämiseksi altaiden mittakaavassa valtamerien kestävän käytön valmistelemiseksi huolehtien samalla meriympäristön laadun säilyttämisestä sekä valtamerien osuuden selvittäminen globaaleissa muutoksissa". MAST III -ohjelman talousarvio on 244 miljoonaa ecua, ja ohjelma käsittää seuraavat tutkimusalat: (A) meritieteet, (B) strateginen merentutkimus, (C) meriteknologia ja (D) tukitoimet. Lisäksi yritetään erityisesti saada pieniä ja keskisuuria yrityksiä osallistumaan ohjelmaan ja samanaikaisia aloitteita painotetaan (esimerkiksi tutkimustuloksia koskevan tiedon levittämistä, hyödyntämistä ja käyttöönottoa). 75 PÄÄTELMÄT Arviointilautakunnan tärkeimmät havainnot esitetään seuraavien otsikoiden alla: MAST-ohjelman toimivuus, MAST-ohjelman tehokkuus ja MAST-ohjelman tarkoituksenmukaisuus. MAST-ohjelman toimivuus • MAST-ohjelma on menestyksekkäästi saattanut liikkeelle Euroopan laajuisen meritieteiden alan tiedeyhteisön luomalla verkkoja, joihin kuuluu lukuisia laboratorioita erilaisista organisaatioista ja eri maista Ohjelma on aloittanut MAST-ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa tarpeellisia monitieteellisiä tutkimushankkeita kansainvälisiin valtamerentutkimusohjelmiin. valmiuksia Euroopan osallistua lisännyt suuriin ja • Suuria läpimurtoja on tehty lukuisissa tieteellisissä ja vähemmässä määrin myös teknologisissa kysymyksissä. Arviointilautakunta on vakuuttunut siitä, että useimpia näistä merkittävistä tuloksista ei olisi saavutettu ilman organisatorista kehystä ja monitieteellistä lähestymistapaa, jotka MAST-ohjelma mahdollisti rahoitustuellaan. MAST-ohjelma on ainoa lukuisista eurooppalaisista ja kansainvälisistä ohjelmista, jolla on sekä toimivaltaa että talousarvio eurooppalaisyhteistyön kannustamiseksi suurissa tutkimushankkeissa. • MAST-ohjelman tulokset muodostavat tärkeän tieteellisen ja teknologisen voimavaran, jota pitkällä teknologian kehittämiseen, ohjelman johtamiseen ja poliittisten aloitteiden aikavälillä käytetään tekemiseen. MAST-ohjelmassa syntyneellä tietopohjalla on siis aitoa taloudellista arvoa. • Tiedonhallintaa koskevien sääntöjen kehittäminen on huomattavasti lisännyt mahdollisuuksia käyttää kaikkien MAST Ilja MAST III -ohjelmissa toteutettujen hankkeiden aikana kerättyä tietoa ja arvoa. • MAST-ohjelman tavoitteet ovat merkityksellisiä useiden alojen politiikan kannalta, esim. kalastus-, ympäristö-, liikenne- ja teollisuuspolitiikan. Vielä on kuitenkin vaikea osoittaa, mitä hyötyä MAST- ohjelmasta on saatu suoraan kansallisten tai Euroopan merenkulkualan politiikkojen kannalta, ja itse asiassa useimmilla jäsenvaltioilla ei ole yhdennettyä politiikkaa meriasioissa. MAST-ohjelma on kuitenkin vahvistanut politiikan laatimisessa tarvittavaa tietopohjaa ja tieteellistä asiantuntemusta. Komission sisäiset yhteydet MAST-ohjelman toimiston sekä kalastus- ja ympäristöosastojen välillä "tulevaisuuden näyttävät merenkulkujärjestelmiä" käsittelevän Task Force -erityisryhmän kanssa on vahvistettava. hyvät, mutta teollisuuden pääosaston suhteita olevan varsin • MAST-ohjelma näyttää vaikuttaneen merkittävästi kansallisten ja Euroopan meritieteiden T&K- politiikkojen yhtenäistämiseen. Kansallinen meritieteiden T&K-politiikka on usein perustunut suurelta osin MAST-ohjelmasta saatuun kokemukseen. MAST-ohjelma on kiistatta vahvistanut kansallisten ryhmien välistä yhteistyötä. • Euroopan kilpailukyvyn parantaminen meriteknologian alalla on toteutunut vain osittain. Arviointilautakunta uskoo tämän johtuvan kahdesta syystä: ohjelmaan osallistuvien teollisuusyritysten vähäisestä määrästä ja siitä, että tietoa MAST-ohjelman tuloksista ei ole levitelty tyydyttävästi teollisuudelle. • Arviointilautakunta arvostaa MAST III -ohjelman yritystä parantaa yhteyksiä tutkimustyötä tekevien henkilöiden ja tutkimustulosten käyttäjien, niin teollisuusyritysten kuin politiikantekijöidenkin välillä. • MAST-ohjelman pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatut teknologian edistämistoimenpiteet eivät ole onnistuneet kovinkaan hyvin. Näyttää siltä, että tämä komission tukitoimi ei ollut riittävän monien ulottuvilla tai että edistämistoimenpiteet eivät vastanneet pk-yritysten tarpeita T&K-toiminnan osalta. 76 MAST-ohjelman tehokkuus • Arviointilautakunta oli pettynyt saatuaan tietää, että hyvin harvoilla MAST-komitean jäsenillä oli kokemusta teollisuudesta, ja hämmästynyt huomattuaan, että jotkut jäsenet tiesivät hyvin vähän MAST- hankkeista, joissa niiden kansalliset laboratoriot olivat mukana, tai ohjelman tärkeimmistä tuloksista. • Arviointilautakunta voi vahvistaa, että MAST-ohjelmassa mukana olevat tahot arvostavat suuresti komission MAST-ohjelmasta vastaavia virkamiehiä. • MAST-toimiston aikaisemmin tänä vuonna julkaisemaa vihkosta "Evaluation of Proposals" on kiitetty lämpimästi. Useimmat MAST-hakijat eivät kuitenkaan pidä hankkeiden hyväksymismenettelyä selkeänä. Arviointilautakunta huomasi myös, että sopimusneuvottelut johtivat lähes aina talousarvion pienentämiseen, mutta hankkeen tavoitteita ei alennettu vastaavasti. • Komissio näyttää arviointilautakunta arvostaa kuitenkin MAST III -ohjelmaan hankkeiden koordinointikustannuksiin voidaan myöntää realistisempi rahoitus. aliarvioivan MAST-hankkeiden koordinointitehtävän suuruutta, mutta tehtyjä muutoksia, joiden ansiosta • Arviointilautakunta arvostaa erityisesti MAST III -ohjelman levittämiseen ja hyödyntämiseen kiinnitettyä suurta huomiota, mutta epäilee, että tätä varten tarkoitetut tukitoimet eivät ole riittäviä. Arviointilautakunta ehdottaa, että laajemman näkemyksen omaavat asiantuntijat tai organisaatiot voisivat onnistua paremmin MAST-hankkeiden pääasiallisten tulosten levittämisessä kuin hankekumppanit. tutkimustulosten MAST-ohjelman tavoitteiden tarkoituksenmukaisuus • Suurin osa MAST-ohjelman alkuperäisistä tavoitteista (Euroopan kilpailukyvyn lisääminen, tieteellis-teknisen luonnonvarojen hyödyntämistä koskevien keinojen kehittäminen, valtamerten perustan luominen meriympäristön hoitamiseksi ja suojelemiseksi) ovat edelleen perusteltuja, koska • Eurooppa joutuu kohtaamaan entistä kovempaa kilpailua meriteollisuuden aloilla Yhdysvaltojen ja Aasian maiden taholta • huoli meren biologisten luonnonvarojen liikakäytöstä on ajankohtaisempi kuin viisi vuotta sitten • syvänmeren luonnonvarojen (öljyn ja kaasun) hyödyntämismahdollisuudet alkavat selvitä • tietoisuus tarpeesta hoitaa Euroopan rannikoita paremmin lisääntyy, ja siitä on tulossa kriittinen kysymys useimmissa maissa. SUOSITUKSET Arviointilautakunnan tärkeimmät suositukset ovat seuraavat: • Euroopan unionin on säilytettävä ohjelma, jossa meritieteillä ja -teknologialla on vahva asema, jotta Eurooppa voi hyödyntää valtamerten luonnonvaroja ja suojella samalla meriympäristöään. Ohjelmaan olisi sisällytettävä kaikki meriympäristöön kuuluvat aihepiirit, kuten kalatalous ja vesiviljely, öljynporaukseen liittyvä energiantuotanto, merten luonnonvarojen hyödyntäminen ja meriliikenne. Kyseisten aihepiirien tieteelliset ja teknologiset vaatimukset, mukaan lukien luonnonprosessien ja - järjestelmien ymmärtäminen ja synteesin ja seurantajärjestelmät, ennakointijärjestelmät, teknologinen hyödyntäminen, sosiaalis-taloudellisten mallien tekeminen ja ilmastonmuutoksen ennustaminen, menevät suurelta osin päällekkäin. tekeminen niistä, havainnointi- tutkimus ja • Teollisuus (ja erityisesti pk-yritykset) olisi pyrittävä saamaan mukaan MAST-ohjelmaan. Teollisuuden hanke-ehdotusten jättämistä ja arviointia sekä sopimusten tekemistä koskevat menettelyt on tarkistettava niiden yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi ja rahoitusjärjestelmien muuttamiseksi kiinnostavammiksi. 77 7. tarkistettava niiden yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi ja rahoitusjärjestelmien muuttamiseksi kiinnostavammiksi. • MAST- ja EUROMAR-ohjelmien väliset rajat olisi määriteltävä paremmin ja kyseisten ohjelmien välistä yhteistyötä olisi tiivistettävä. Arviointilautakunta ehdottaa, että MAST-ohjelmaan hyväksytyistä hankkeista (sekä hanke-ehdotuksista, jotka hylätään siksi, että ne ovat liian lähellä markkinoita) olisi vaadittava lyhyt hankekuvaus EUROMAR-ohjelman sihteeristölle mahdollista EUROMAR-ohjelmaan osallistumista varten. • Arviointilautakunta suosittelee myös, että muiden eurooppalaisten järjestöjen (kuten Euroopan tiederahaston ja Euroopan avaruusjärjestön) väliset rajat olisi määriteltävä paremmin niiden välisen yhteistyön ja synergian kannustamiseksi ja jotta MAST-ohjelman ja muiden kansainvälisten ohjelmien välille saataisiin aikaan tiiviimpää yhteistyötä. • Olisi toteutettava enemmän erityistoimia tiedon levittämiseksi MAST-ohjelman tuloksista, kuten (1) säännöllisesti ilmestyvän MAST-uutislehden julkaiseminen, (2) erityisiä aihepiirejä koskevien työpajojen järjestäminen teollisuuden tiedemiehille, insinööreille ja teknikoille, (3) sopimusten tekeminen teknisten tekemiseksi MAST- tutkimuslaitosten hankkeiden tieteellisten ja teknisten tulosten merkityksestä ja mahdollisista käyttötavoista sekä tiedon levittämiseksi sopivassa muodossa. tai tekniikan alan yritysten kanssa kriittisen tutkimuksen olisi edelleen hankkeita. • MAST-ohjelmaan Arviointilautakunta kuitenkin suosittelee, että useimmiten olisi käytettävä mahdollisuutta valita useita toisiinsa liittyviä hankkeita eikä yksi suuri tai erittäin suuri hanke, koska näin voidaan yhdistää pienten ja suurten hankkeiden edut. Hankekumppaneita pitäisi kannustaa vaihtamaan ajatuksia ja tutkimustuloksia komission liitännäistoimenpiteiden rahoituksen turvin järjestämissä seminaareissa. keskisuuria kuuluttava suuria, pieniä ja Arviointilautakunta antoi myös ohjelman menettelyjen ja ohjelmanjohdon parantamista koskevia suosituksia: • Ohjelman nimeämän ja taloudellisesti tukeman toimeenpanevan/hallinnollisen koordinaattorin olisi avustettava suurten hankkeiden tieteellistä koordinaattoria. • Komission olisi rohkaistava yhteistyötä eurooppalaisten yhteistyökumppaneiden kesken suurten ja merentutkimuslaitosten hydrodynaamisten tunneleiden) käytön ja rakentamisen yhteensovittamisen rohkaisemiseksi. (valtamerialusten, järjestelmien, tietokoneiden vedenalaisten • Rahoitettavien hankkeiden valintamenettelystä olisi tehtävä avoimempi ja kaikki siinä käytetyt valintaperusteet ja niiden suhteellinen painoarvo olisi selvitettävä täysin. • Komission olisi tarkasteltava hyvin huolellisesti sopimuksen neuvotteluvaiheen varsinaista tarkoitusta täysin selväksi hankekumppaneille. Sopimusten ja määriteltyään sen neuvotteluvaihe olisi pidettävä mahdollisimman lyhyenä. tarkoituksen tehtävä se • Olisi laadittava julkaistava ja otettava käyttöön MAST-sopimusten mukaisten hankkeiden jälkeiset tarkastusmenettelyt. • Komission olisi osallistumista MAST-ohjelmaan rohkaisevia toimenpiteitä. tutkittava sitä, kuinka todennäköisesti otetaan käyttöön uusien tulokkaiden Arviointilautakunnan erityisryhmän välisen yhteistyön tiivistämistä. toinen suositus koskee MAST-ohjelman ja merentutkimusalan Task Force - 78 II. KOMISSION VASTAUS Komissio ottaa kiittää meritieteiden ja -teknologian ohjelman riippumattomasta arviosta ja ottaa suositukset huomioon toteuttaessaan meneillään olevan ohjelman TTK-hankkeiden toista osaa vuosina 1997-1998. "jos Eurooppa haluaa hyödyntää valtamerten Komissio ottaa vakavasti huomioon suosituksen, että meritieteiden ja -teknologian vahva asema on säilytettävä, samalla meriympäristöään". Vaikka ehdotus viidenneksi puiteohjelmaksi ei ehkä sisälläkään Euroopan merille omistettua ohjelmaa, lukuisiin, arviointikertomuksessa korostettuihin aihepiireihin paneudutaan tehokkaasti erityisesti kahdessa painopisteessä, jotka on esitetty komission asiakirjassa "Huomisen keksiminen", jossa esitetään alustavat suuntaviivat viidennelle puiteohjelmalle: "elävän luonnon ja ekosysteemien tutkimus" ja "kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen". luonnonvaroja suojella ja Teollisuuden osallistujien määrän lisääminen on pitkään ollut komission huolenaiheena. MAST III -ohjelman toinen ehdotuspyyntökierros (määräaika päättyi 15. lokakuuta 1996) paljastaa selkeän muutoksen kohti teknologisia aiheita, ja tämän odotetaan lisäävän teollisuuden osallistujien määrää. Tähän pyritään yhä tehokkaammin tulevaisuudessa keskittämällä tutkimuksen painopisteitä, levittämällä järjestelmällisemmin tietoa hankkeiden jatkamalla osallistumista tulevaisuuden merenkulkujärjestelmiä käsittelevään Task Force -erityisryhmään. On kuitenkin otettava huomioon, että itse MAST-käsite, johon kuuluu useita merellä toteutettavia prosessitutkimuksia, edellyttää teollisuuden osallistuvan vahvasti koko ohjelmatoimintaan jo sen luomisesta alkaen. Toisaalta komissio pitää lupaavina mahdollisuuksia lisätä ohjelman sosiaalistaloudellista merkitystä ja näkyvyyttä erityisesti rannikkoalueiden hallinnan ja rannikkomerten hallinnan ja ennusteiden laatimisen kaltaisilla sensitiivisillä aloilla. tuloksista, vahvistamalla pk-yrityksiä suosivia erityissuunnitelmia ja MAST-ohjelman erityispiirre ovat alueelliset ohjelmat, jotka saavat tukea EU. lta noin 8-12 miljardia ecua. Näiden toimien kautta komissio on saanut kokemusta sekä suurien yksittäisten hankkeiden valvonnasta, joita yksi sopimuspuoli sovittaa keskitetysti yhteen, että tavallisten kokoisten sopimusten keräämisestä yhteisten turvautua enemmän tavoitteiden ympärille. Komissio hyväksyy arviointilautakunnan jälkimmäiseen vaihtoehtoon. suosituksen tärkeimpien kansainvälisen geosfääriä Yhteydet kansainvälisiin ohjelmiin ja organisaatioihin ovat hyvin tärkeät. MAST-ohjelma on jo osallistunut tavoitteiden esimerkiksi saavuttamiseen ja aikoo vaikuttaa niihin vieläkin enemmän. MAST-ohjelman toimisto toimii myös aktiivisesti EUROMAR-ohjelmassa ja on aloittanut tuloksellisen yhteistyön Euroopan tiederahaston suojeluksessa vasta perustettujen Euroopan meriasioita ja napa-alueiden asioita käsittelevien lautakuntien (the European Marine and Polar Boards eli EMaPS) sihteeristön kanssa. ja biosfääriä koskevan ohjelman Komissio on alkanut yhdistää Euroopan merialan asiantuntijoita toisiinsa yhteisten tietojenkäsittely-ja mallintamisratkaisujen ja -käytäntöjen avulla toteuttamalla lukuisia tukitoimia. Komissio toteaa, että suurten tutkimuslaitosten käyttöä on sovitettava laajasti yhteen muilla sopivilla toimilla. 79 7. III. ARVIOINTILAUTAKUNTA Prof. Henk POSTMA (puheenjohtaja) Koulutustausta: kemia. Aikaisempi ja kemiallisen merentutkimuksen professori, fyysisen Groningenin yliopisto (1963-1986); johtaja (1965-1988) Alankomaiden merentutkimusinstituutti (NIOZ); puheenjohtaja 10 vuotta. Alankomaiden merentutkimuskomitea; puheenjohtaja 1973-1975, the Scientific Committee on Océanographie Research (SCOR). Jäsen ja entinen puheenjohtaja. Alankomaiden SCOPE- IGBP-komissio; jäsen. Alankomaiden ilmastoalan valtuuskunta. Kunniamerkki: Orde van Oranje-Nassau, Officier. toiminta: Michael W. OWEN (esittelijä) Koulutustausta: tekniikka. rannikon rakentamista käsittelevä tutkimusohjelma. Engineering and Physical Sciences Research Council. Jäsen (vuodesta 1992), rannikon rakentamista käsittelevä neuvoa-antava komitea, Institution of Civil Engineers. Aaltojen, maininkien, syöksyaaltojen ja vuoroveden todennäköisyyksiä koskevan MAFF-tutkimushankkeen johtoryhmän puheenjohtaja. Insinööri. Puheenjohtaja 1991-1995, ohjelman johtokomitea, Tri Josefina CASTELLVI Koulutustausta: biologia. Tutkimusprofessori, Consejo Superior de Investigaciones Cientificas (CSIC). Aikaisempi kansallinen yhteensovittaminen, Comision Interministerial de Ciencia y Tecnologia (1995); johtaja, Instituto de Ciencias del Mar, CSIC (1994); Espanjan edustaja, Etelämannerta koskeva sopimus (1988); Etelämannerta koskevan kansallisen tutkimusohjelman johtaja ( 1989-1994). varapääsihteeri, TTK-ohjelmien toiminta: Tri Kari KVESETH Koulutustausta: ympäristökemia. Vuodesta johtaja, Norjan tutkimusneuvosto. Hallintoneuvoston puheenjohtaja, Norjan avaruuskeskus. Lautakunnan jäsen, Norjan teknisten tieteiden akatemia. Puolustusvoimien tutkimuspolitiikasta vastaavan neuvoston jäsen. Tärkeimmät kunniatoimet: hallituksen puheenjohtaja, merentutkimusinstituutti; kansallisen ympäristötutkimusalan komitean jäsen. teknologianosaston tiede- 1993: ja Prof. Pierre PAPON Koulutustausta: fysiikka, sovellettu matematiikka. Fysiikan professori. Ecole Supérieure de Physique et Chimie Industrielles (ESPCl). Pariisi. Hallituksen puheenjohtaja, Observatoire des Sciences et Techniques (OST) vuodesta 1990. Euroopan tiedesäätiön toimeenpanevan neuvoston jäsen (vuodesta 1992) ja toimiston jäsen (vuodesta 1995). Vuosina 1989-1995: puheenjohtaja ja pääjohtaja, IFREMER. Vuosina 1982-1986: pääjohtaja. CNRS. Entinen lautakunnan jäsen. Agence Française pour la Maîtrise de l'Energie, Commissariat à l'Energie Atomique. Compagnie Générale d'Electricité. Johannes POST sovellettu Koulutustausta: merentutkimus syvänmerentutkimuksesta, matematiikka. tietokonesimulaatiomalleista tietokoneohjelmistoista. Perustajajäsen ja toimitusjohtaja, Hydromod Service GmbH, Hannover, vuodesta 1989. Perustajajäsen, OSAT GmbH, Heist (1989). Lautakunnan jäsen, GEOMAR Enterprise Association. sekä geofysiikka, meteorologia, tutkimuksesta öljynporausalan sovelluksissa käytettävistä ja merentutkimusalan teoreettinen Kokemusta fysiikka, ja 80 VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 BIOTEKNIIKKA 81 I. TIIVISTELMÄ Johdanto Tämä arviointi kattaa viiden vuoden ajanjakson vuoden 1991 puolivälistä vuoden 1996 puoliväliin. Toisen puiteohjelman BRIDGE-ohjelma toteutettiin vuosina 1990 - 1993 ja sen kustannukset olivat 100 miljoonaa ecua. Kolmannen puiteohjelman Biotech I -ohjelma kesti vuodesta 1992 vuoteen 1994 ja sen talousarvio oli 186 miljoonaa ecua. Neljännen puiteohjelman Biotech II -ohjelma kattaa vuodet 1994 - 1998 ja sen talousarvio on 588 miljoonaa ecua. Tarkastelujakso käsittää BRIDGE-ohjelman loppuosan, Biotech I - ohjelman kokonaisuudessaan sekä Biotech II -ohjelman ensimmäisen osan. BRIDGE-ohjelmasta on tehty erillinen arviointi ja siitä on saatavilla perusteellinen arviointikertomus. BRIDGE-ohjelmaa koskevaa arviointikertomusta käytetään tapahtuneista muutoksista esitetään huomautuksia. Biotech II -ohjelmasta on liian aikaista tehdä lopullisia päätelmiä. Sen vuoksi tässä arvioinnissa keskitytään pääasiallisesti Biotech I -ohjelman toimiin ja esitetään joitakin huomautuksia Biotech Arviointiin sisältyy kolmannen puiteohjelman osana laadittu loppuarviointi. -ohjelmassa havaituista muutoksista. tärkeimpänä viitekehyksenä I -ohjelmassa ja Biotech II Arvioinnin tärkeimmät huomiot 1. Ohjelman alkuperäiset tavoitteet ovat yhä perusteltuja tieteen ja tekniikan kehityksessä tapahtuneista nopeista muutoksista huolimatta. Ohjelmien aiheisiin on edelleen kiinnitettävä erityistä huomiota, sillä molekyyligenetiikka ja siihen liittyvät tieteenalat tarjoavat perusvälineitä lähes kaikille bioteollisuuden aloille. On tärkeää sovittaa yhteen sitoutuminen pitkän aikavälin toimiin tavoitellun hyödyn saamiseksi ja toisaalta joustaminen perustutkimuksen ja teknologian kehityksen tai kulloisenkin erityistilanteen mukaan. 2. Vaikka ohjelma onkin pysynyt uskollisena alkuperäisille tavoitteilleen, se on myös osoittautunut joustavaksi ja on siksi kehittynyt ajan kuluessa. Arviointilautakunta pitää tätä muuttumiskykyä hyvänä, mutta on kuitenkin sitä mieltä, että uudet tavoitteet tai entisten tavoitteiden painotuksessa tapahtuneet muutokset olisi julkistettava aikaisemmin ja laajemmin yhteisön tieteenharjoittajien keskuudessa, jotta nämä pysyisivät ajan tasalla siitä, minne heidän oma erikoisalansa sijoittuu ohjelman muuttuvien painopistealueiden joukossa. 3. Arviointilautakunta havaitsi, että Biotech I -ohjelmassa painotettiin perustutkimusta enemmän kuin sitä aiemmissa ja myöhemmissä ohjelmissa. Joko tästä tai jostain muusta syystä tähän ohjelmaan osallistui vähemmän teollisuuden edustajia kuin muihin ohjelmiin. 4. Valintaperusteita on enimmäkseen noudatettu ja ne myötävaikuttavat edelleen Euroopan tiedeyhteisön kehittymiseen, vaikka vaikuttaakin siltä, että taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen perustuvaa valintaperustetta ei käytetä kovin ilmeisellä tavalla. Nykyisin ei juuri voi huomata merkkejä siitä, että eri maiden välistä yhteistoimintaa tieteenharjoittajien välillä vastustettaisiin. Siitä huolimatta monet hankkeet eivät vieläkään ole todella riippuvaisia toisistaan, vaan ne ovat pikemminkin joukko varsin itsenäisiä osahankkeita. Vaikka tällaiset hankkeet usein edistävät osaamisen ja teknologian siirtoa yhteistyökumppaneiden välillä, jätetään ehkä silti käyttämättä hyväksi mahdollisuus kehittää edelleen Euroopan laboratorioiden välisiä suhteita,. 5. Ohjelma on erittäin kustannustehokas toiminta-alansa puitteissa, ja sen vaikutus on suurempi kuin mitä kustannusten perusteella voisi odottaa, kun sitä verrataan koko Euroopassa kyseisellä alalla toteutettuihin toimiin. Tämä johtuu siitä, että ohjelma voi hyödyntää kansallisten tutkimusohjelmien perusrakenteita ja perustutkimusta. 6. Komission tieteellisen alan virkamiesten työstä saadaan edelleen myönteistä palautetta, mutta on useita aloja, joilla hallinnointia voitaisiin vielä parantaa. Näistä aloista keskustellaan ja asiasta laaditaan suositukset. Erityisen tärkeää olisi kuitenkin puuttua hankkeiden käynnistämisen viivästymiseen sen 83 jälkeen, kun perustava päätös rahoituksesta on tehty, koska tämä voi vaikuttaa teollisuuden kilpailukykyyn ja estää teollisuuden edustajien osallistumisen hankkeisiin. 7. Sitä mukaa kun ohjelmat ovat laajentuneet, ohjelmakomitean tehtävät ovat muuttuneet. Komitean ja arviointilautakuntien suhde ei ole yhtä selvä kuin aikaisemmin. Vaikka komitea on se, joka hyväksyy tutkimuspolitiikan, sen osuus ohjelmien täytäntöönpanossa on muuttunut passiivisemmaksi. Vaikka komitean ei pidäkään osallistua ohjelmien arviointiin, olisi kuitenkin varmistettava, että se voi valvoa tutkimuspolitiikan ja täytäntöönpanon välistä yhteyttä. 8. Ilmestyneiden julkaisujen määrän perusteella arvioituna ohjelma näyttää edistyneen lyhyellä aikavälillä hyvin, vaikka kaikki julkaisut eivät ehkä ole vielä ilmestyneet. Tosiaikainen analyysi kunkin hankkeen edistymisestä omien tavoitteidensa toteuttamisessa olisi kuitenkin arvokas lisä hankkeiden arvioinnin ja teollisuuden uusien hankkeiden valintaperusteiden määrittämisen kannalta. Ohjelman vaikutukset kilpailukykyyn ja markkinoihin nähdään vasta jonkin ajan kuluttua ohjelman päättymisestä. Tämä onkin arvioitava paljon pidemmällä aikavälillä. On kuitenkin jo selvää, että Biotech I -ohjelman hankkeiden yhteydessä haettujen patenttien määrä on hyvin vähäinen. 9. Arviointilautakunta havaitsi, että joillakin yrityksillä on hankkeiden tulosten omistusoikeussääntöjä koskevia vaikeuksia, jotka saattavat vaikuttaa tulosten hyödyntämiseen. Koska tämä ongelma ei ehkä ole kovin yleinen, se on tutkittava mahdollisten vaikutusten arvioimiseksi ja sellaisten menettelyjen kehittämisseksi, joilla ongelma voidaan ratkaista. 10. Arviointilautakunnasta näyttää ilmeiseltä, että ohjelman tavoitteita määriteltäessä tarvittaisiin laajempaa neuvonpitoa teollisuuden kanssa. Erityisesti IRDAC:n (teollisuuden tutkimuksen ja kehittämisen neuvoa- antava komitea), SAGB:n ja suurimpien ammattiliittojen tarjoamat korkeatasoiset neuvontapalvelut eivät ehkä riittävästi edusta pienten yritysten tai suurten yritysten tieteellisen keskijohdon kokemusta. (bioteknologian korkean tason neuvoa-antava ryhmä) 11. Arviointilautakunta on havainnut, että pienten ja suurten yritysten tarpeissa ja toimintatavoissa on eroja. Vaikuttaa siltä, että nykyisien ohjelmien rakenne vastaa hyvin suurten yritysten tarpeita, koska ne voivat suunnitella asioita pidemmällä aikavälillä. Pienet yritykset tarvitsevat mekanismeja, jotka tukevat niiden lähempänä markkinoita olevaa lähestymistapaa. Olisi tutkittava erillisiä välineitä, jotka vastaisivat kohdistetummin pienten yritysten tiedontarpeisiin. 12. Oman kokemuksensa perusteella arviointilautakunta on hyvin huolissaan ulkoisen arviointimenettelyn Arviointilautakunnan nimeämisessä oli niin paljon hallinnollista viivettä, että tehottomuudesta. arviointilautakunnalle jäi hädin tuskin kolme kuukautta aikaa suorittaa tehtävänsä. Tämä merkitsee sitä, että analyysi ei voinut perustua arviointilautakunnan toimeksiannosta kerättyihin puolueettomiin tietoihin, ja pahimmillaan koko toimenpiteen arvo voitaisiin asettaa kyseenalaiseksi. toteaa, että ohjelmassa 13. Arviointilautakunta toteutettu merkittäviä hankkeita, kuten maitohappobakteereja, lipaaseja ja genomisekvenssointia ja -rakennetta koskevat hankkeet sekä erityisesti hiivagenomien sekvenssointia koskeva hanke. On huomionarvoista, että jotkut hankkeet, joista ollaan johtamassa teollisia sovelluksia, tarvitsevat onnistuakseen useamman kuin yhden ohjelman tukea. Voi olla tarpeen tarkistaa menettelyä, jolla jo hyväksytyn ja hyvin menestyneen hankkeen tukemista jatketaan tarjouskilpailulla. Meneillään olevien hankkeiden tosiaikainen seuranta voi olla tärkeää tässä yhteydessä. on 14. Arviointilautakunta on havainnut, että EU. n ja kansallisten biotekniikkaa koskevien ohjelmien ja varsinkin komission eri ohjelmien yhteensovittaminen on vähäisiä. On väistämätöntä, että yhteisön ja kansallisten ohjelmien viilillä on jonkin verran loistoa tai päällekkäisyyliä. Tämä voi jopa tuoda mukanaan joitakin etuja ja olla välttämätöntä, mikäli yhteisön ohjelmissa aiotaan edelleen hyödyntää kansallisten Toisaalta on tehotonta ja voimavarojen ohjelmien perusrakenteita ja tieteellistä peruskapasiteettia. tuhlausta, jos EU:n eri ohjelmien biotekniikkaa käsitteleviä osia ei yhteensoviteta. Paras tapa ratkaista 84 tämä on käynnissä olevien kolmen ohjelman biotekniikkaa käsittelevien osien yhdistäminen (FAIR, BIOMEDja Biotech II). tavalla Euroopan tutkimustoimintaa; on syntynyt todellinen 15. EU:n ohjelmat Lisäksi ohjelmat tuovat lisäarvoa Euroopan tutkimustoimille tiedeyhteisö, joka lujittuu jatkuvasti. sellaisten hankkeiden kautta, joita kansalliset ohjelmat eivät pystyisi yksin sovittamaan yhteen tehokkaasti. tukevat jatkuvalla Tärkeimmät suositukset Arviointilautakunta on laatinut joukon suosituksia, jotka esitetään tämän asiakirjan luvussa IV viiden eri otsikon alla&. Seuraavassa esitetään kymmenen tärkeintä suositusta. 1. Koska biotekniikkaa käsittelevien tutkimusaiheiden jakautuminen kolmen ohjelman kesken (Biotech II, Maatalous ja kalastus sekä BIOMED II) on ilmeisesti johtanut synergian puutteeseen, arviointilautakunta suosittelee, että nykyisten eri tutkimusohjelmien biotekniikkaa koskevat osat yhdistettäisiin tulevissa ohjelmissa, kuitenkin siten, että selkeä kytkentä asianomaisiin käyttäjiin säilytetään. 2. Jotta voitaisiin tarjota ratkaisuja pienten yritysten erityisongelmiin ja edistää sellaista kehitystä, joka johtaisi uusien yritysten perustamiseen, arviointilautakunta suosittelee sellaisten rahoituksen keskusteiu foorumeiden (financial platforms) kehittämistä, jotka olisivat analogisia tai rinnakkaisia nykyisten teollisuuden keskustelufoorumeiden (industrial platforms) kanssa, ja joiden tarkoituksena olisi kohdentaa yksityisen sektorin rahoitusta EU:n ohjelmien luomien mahdollisuuksien hyödyntämiseen. 3. Arviointilautakunta katsoo, että yhteydet teollisuuteen ovat liian vähäisiä ja tapahtuvat liian korkean johdon tasolla. Arviointilautakunta suosittelee, että tällaista konsultointia muutettaisiin siten, että siinä otettaisiin huomioon teollisuusyritysten keskitason tutkimusjohdon, käyttäjien ja pienten yritysten johdon näkemykset. 4. Arviointilautakunta on samaa mieltä edellisten arviointien johtopäätösten kanssa, joiden mukaan koulutus on yksi ohjelmien tärkeimmistä tehtäväalueista. Arviointilautakunta havaitsi, että vaikka Biotech I -ohjelman koulutustoiminta ei BRIDGE-ohjelniaan verrattuna edistynyt, se oli Biotech II -ohjelmassa jo edistynyt pidemmälle. Arviointilautakunta suosittelee, että Biotech II -ohjelman koulutustoimintaa seurataan tarkasti, jotta sen tulokset säilyisivät jatkuvasti hyvinä. 5. "Arviointilautakunta katsoo, että hankkeiden arviointia ja valintaa koskeva menettely on oikeudenmukainen, ja kannattaa vahvasti hankkeiden vertaisarviointia ja niiden asettamista tieteellisen tason mukaiseen paremmuusjärjestykseen. Arviointilautakunta laati menettelyn parantamiseksi joukon suosituksia niiden tieteenharjoittajien esittämien huomioiden perusteella, jotka suoraan osallistuvat arviointiin. Näistä suosituksista tärkein on ehkä se, että anneltavan palautteen laatuun olisi kiinnitettävä enemmän huomiota. Tämä on yksi tärkeimmistä komission henkilöstön ja tiedeyhteisön välisistä yhteydenpitotavoista ja se saattaa olla äärimmäisen arvokasta laadittaessa uusia hakemuksia. 6. Arviointilautakunta teki saman huomion kuin aikaisemmat arviointilautakunnat siitä, että komission sisäiset menettelyt hankkeen valinnan hyväksymiseksi sen jälkeen, kun tieteellinen vertaisarviointi on suoritettu, ovat aivan liian pitkiä ja että ne heikentävät huomattavasti ohjelman kilpailua edistävää vaikutusta. Arviointilautakunta suosittelee, että menettelyjä olisi tarkistettava perusteellisesti niiden nopeuttamiseksi ja komission henkilöstön hallinnollisen työn vähentämiseksi. 7. Arviointilautakunta havaitsi, että komission tiukat sopimusjärjestelyt ja se, että lyhytaikaisia sopimuksia on jatkuvasti jatkettava pitkän aikavälin toimintojen tukemiseksi, vaikeuttavat hankkeita, jotka tukevat o Arviointilautakunnan laatima kertomus kokonaisuudessaan on saatavissa erillisenä asiakirjana. 85 tietokantoihin toimintoja. Arviointilautakunta infrastruktuuriin kuten suosittelee, että kehitetään uusi menettely pitkäaikaisten sopimusten tekemiseksi infrastruktuuripalvelujen alalla. Niihin sisältyisi sisäänrakennetut tarkistusmenettelyt sen arvioimiseksi, onko rahoituksen jatkaminen perusteltua. ja geenipankkeihin liittyviä todisteita siitä, että ohjelmakomitea on etääntynyt hankkeiden 8. Arviointilautakunta on saanut valintamenettelystä; tahattomia muutoksia sen vuoksi, että valitut hankkeet ovat kovin erilaisia. Arviointilautakunta suosittelee, että ohjelmakomitealle annetaan hankkeiden valintamenettelyssä laadunvalvontatehtävä, jotta komitea voisi täysin valvoa politiikan ja sen käytännön toteutuksen välistä yhteyttä. tutkimuspolitiikassa saattaa tästä etääntymisestä tapahtua johtuen ei 9. Tämän arviointimenettelyn käynnistämisestä saamansa kokemuksen perusteella ja sitä edeltäneistä hallinnollisista viiveistä tietoisena arviointilautakunta on erittäin huolissaan siitä, että itse ohjelmien arviointiin ulkopuolisen arviointimenettelyn perusteellista tarkistusta riippumattomien tahojen toimesta sen arvioimiseksi, täyttääkö se komission asettamat tavoitteet. 'Tarkistuksessa olisi syytä ottaa huomioon tämän arviointilautakunnan nykyisen tehtävänsä toteuttamisessa kohtaamat vaikeudet ja se, miten hankkeiden tosiaikaista seurantaa voitaisiin hyödyntää ohjelmien arvioinnissa. Arviointilautakunta suosittelee huomiota. riittävästi kiinnitetä 10. Nykyinen käytäntö aiheuttaa sen, että arviointilautakunnat ja ehkä muutkin tahot jäävät epätietoisiksi siitä, miten niiden työn tuloksia on hyödynnetty. Arviointilautakunta suosittelee, että komissio laatii ja julkistaa arviointiryhmien suosituksiin selkeän vastauksen, jossa se perustelee niiden hyväksymisen tai hylkäämisen. 86 II. KOMISSION VASTAUS Komissio kiittää arviointilautakuntaa sen jättämästä arviointikertomuksesta, joka käsittelee biotekniikkaa koskevien ohjelmien toimintoja viimeksi kuluneina viitenä vuonna (1991-1995). Komissio myöntää, että kertomus jouduttiin laatimaan hyvin lyhyessä ajassa mutta katsoo, että lopputulos on siitä huolimatta oikeudenmukainen ja tarkka sekä että kertomuksessa esitetyt johtopäätökset ovat harkittuja ja siinä annetut suositukset huomionarvoisia. Komissio esittää seuraavassa huomautuksensa tärkeimmistä suosituksista: • Kuten arviointilautakunta suosittelee, nykyisten ohjelmien biotekniikkaa koskevat osat olisi tulevissa ohjelmissa yhdistettävä. Tulevassa luonnontieteet ja ekosysteemin kattavassa ohjelmassa voidaan keskittyä aiemmin selvitettyihin tutkimusmahdollisuuksiin siten, että hyödynnetään keskitettyjen tutkimustoimien edut yhdistämällä kaikki käytettävissä olevat voimavarat ja keinot, mikä voidaan toteuttaa yhdessä yhtenäisessä ohjelmassa. • Pk-yritysten erityisongelmien ratkaisemiseksi on jo toteutettu useita pk-yritysten toimintaa edistäviä toimenpiteitä. Nämä toimenpiteet ja se. miten ne on pantu täytäntöön biotekniikan ohjelmassa, ovat ilmeisesti saaneet yleistä kannatusta. Näitä toimenpiteitä olisi jatkuvasti arvioitava ja kehitettävä parhaan mahdollisen tuloksen saavuttamiseksi. • Teollisuutta koskevissa asioissa komission neuvonantajana toimii IRDAC-komitea (teollisuuden tutkimuksen ja kehityksen neuvoa-antava komitea) erityisesti puiteohjelmien valmistelussa. IRDAC- komitean tarjoamien institutionaalisten ja strategisten neuvojen lisäksi komissio yksiköt saavat erityistä neuvontaa muilta tärkeissä valmistelu- ja toteuttamisvaiheissa. ryhmiltä ohjelmien kaikissa teollisuutta edustavilta • Koulutusta koskevissa asioissa komissio tekee kaikkensa sen varmistamiseksi, että toiminnan nykyinen korkea taso, joka on tulosta BRIDGE-ohjelman arvioinnin yhteydessä laadituista suosituksista, säilyisi ennallaan. Lisäksi komissio kehittää parhaillaan menetelmiä jatkuvasti lisääntyvien apurahojen laadun ja tulosten valvomiseksi. • Arviointilautakunnan mielestä hankkeiden arviointi- ja valintamenettely on oikeudenmukainen. Lisäksi lautakunta kehottaa erityisesti kiinnittämään huomiota niiden vastaustiivistelmien laatuun, joiden tarkoitus on antaa hakijoille palautetta. Komissio ottaa tämän huomautuksen hyvin vakavasti. Nykyisin tiivistelmäkertomusten laatu on huomattavasti parempi edellisen ehdotuspyynnön yhteydessä laadittuihin kertomuksiin verrattuna. Ehdotusten jättäjille annettavan asianmukaisen palautteen merkitystä korostetaan eri vertaisarviointiryhmiin osallistuville ulkopuolisille arvioitsijoille. • Koska yksi puiteohjelman teollisuuden kilpailukykyä, ollaan toteuttamassa toimenpiteitä menestyksekkäiden tutkimustulosten siirtämiseksi suuremmassa määrin markkinointikelpoisiin tuotteisiin. Kutsumalla teollisuuden asiantuntijoita samoin kuin teollisuuden keskustelu Iborumeiden asiantuntijoita ohjelman valmisteluun ja hankkeiden valintaan edistetään tutkimustulosten hyödyntämistä teollisuudessa. tavoitteista on parantaa Euroopan tärkeimmistä • Arviointilautakunta esitti huomion, jonka mukaan komission hankkeiden arviointia ja valintaa koskevat sisäiset menettelyt ovat melko pitkiä. Komission päätös viipyy vertaisarvioinnin jälkeen noin kaksi ja puoli kuukautta. Komissio pyrkii kaikin tavoin lyhentämään tätä aikaa mutta kuitenkin niin, ettei työn laatu ja tasapuolisuus kärsi siitä. • Lautakunta ehdotti EU:n ja kansallisten bioteknologiaohjelmien parempaa yhteensovittamista. Komissio on jo ryhtynyt toteuttamaan tähän tähtääviä toimenpiteitä, joissa pyritään parantamaan ohjelman lisäarvoa. Mainittakoon esimerkiksi bioteknologiaohjelman puitteissa Euroopassa meneillään oleviin proteiinimuokkaukseen ja rakennebiologiaan liittyviin toimiin liittyvä esitutkimus. tehokkuutta, synergiaa ja 87. • Arviointilautakunta on saanut todisteita siitä, että ohjelmakomitea on etääntynyt hankkeiden valintamenettelystä. Komission mielestä ei ole mitään syytä uskoa, että komitean tehtävä olisi muuttunut. Kyseisen komitean tehtävät määritellään neuvoston päätöksen 7 artiklassa. Ne eivät ole muuttuneet merkittävästi lukuun ottamatta rahoituskynnystä, jonka alittavista hankkeista ei vaadita komitean lausuntoa (nyt 0,5 miljoonaa ecua, ennen 0,3 miljoonaa ecua). Komitean lausuntoa pyydetään nyt myös koulutusapurahoista ja kaikista liitännäistoimenpiteistä. itse ohjelmien arviointiin ei kiinnitetä • Arviointilautakunta on erittäin huolissaan siitä, että asianmukaista huomiota. Tämä väite perustuu siihen, että hallinnolliset viiveet ovat paljon pidemmät kuin aika, joka arviointilautakunnalle annettiin työnsä suorittamiseen. Komissio myöntää tämän ja pitää valitettavana, että niin paljona aikaa kului hukkaan ennen kuin arviointilautakunta pääsi aloittamaan työnsä. On kuitenkin odotettavissa, että myöhemmässä arviointityössä ja valvontatoimissa voidaan hyödyntää sitä seikkaa, että valvonnasta ja arvioinnista on nyt tullut erottamaton osa komission jokapäiväisiä tehtäviä TTK-ohjelmien toteuttamisen osalta. • Arviointilautakunta ehdottaa, että komissio laatisi ja julkistaisi selkeän vastauksen sen laatimiin suosituksiin. Tämä asiakirja on nimenomaan vastaus arviointilautakunnan laatimiin suosituksiin. Komissio pitää kyseisiä suosituksia huomionarvoisina ja ajankohtaisina varsinkin nyt, kun keskusteluja pohdinta viidennestä puiteohjelmasta on alkanut. III. ARVIOINTILAUTAKUNTA Prof. , tri Rudolf CASPER Professori Casper oli vuoden 1995 biotekniikan ohjelman seurantaryhmän jäsen. Hän toimi vuoteen 1995 biologisen asti Braunschweigissa tutkimuskeskuksen biokemian ja kasvivirologian laitoksen johtajana. Tämä laitos vastaa siirtogeenisia organismeja koskevien kenttäkokeiden arvioinnista ja hyväksymisestä Saksassa. liittovaltion maa- ja metsätalouden sijaitsevan Saksassa Tri Luke Gregory GEORGIOU Tri Georgiou on PREST:n toimitusjohtaja ja hänellä on kokemusta arviointitehtävistä, tiedepolitiikasta ja teknologisista innovaatioista. Hän on yksi Commonwealth Consultative Group on Technology Managementin perustajajäsenistä ja UK Technology Policyn konsultti. Tri Martti LEISOLA Tohtori Leisola on prosessitekniikan osaston teknologiajohtaja Teknologian kehittämiskeskuksessa, joka koordinoi ja rahoittaa sovellettua, teknistä ja teollista T&K-toimintaa Suomessa. Hänellä on kokemusta kansallisten ja kansainvälisten T&K-ohjelmien arviointitehtävistä. Paskal BYÉ Paskal Byé, joka on tutkimusjohtaja INRA:ssa (Institut National de Recherche Agronomique), osallistui Tämän Ranskan kymmenen vuotta kattavan Biotechnologies-ohjelman (1982 - 1992) arviointiin. arvioinnin järjesti CNER (Comité National dEvaluation de la Recherche). Prof. Giampiero RAMPONI Professori Ramponi on biokemian laitoksen johtaja Firenzen yliopistossa. Hän on CNR:n biotekniikan ja bioteknisten instrumenttien käytön edistymistä valvovan ja sitä arvioivan ryhmän jäsen. Prof. Luis NAVARRO Professori L. Navarro on toiminut kansallisen maataloustutkimusohjelman johtajana tiede- ja teknologia- asioita käsittelevässä ministeriöiden välisessä komiteassa (CICYT). Hän on toiminut yhteistyössä FAO:n, Kiinassa sijaitsevan Hunanin puutarhaviljelyn tutkimuslaitoksen ja Kuuban maatalousministeriön kanssa. Prof. Giinther KREIL Akateemisten tehtäviensä lisäksi professori Kreil on toiminut EMBL:n neuvoston palveluksessa sekä EMBOn apurahakomiteassa Max Planck -instituutin biokemian laitoksella Miinchenissä ja kokeellisen lääketieteen laitoksella Göttiimenissä. 89 VIISIVUOTISKERTOMUS 1996 BIOLÄÄKETIEDE JA TERVEYS 91 I. TIIVISTELMÄ Arviointi kattaa Euroopan unionin biolääketiedettä ja terveyttä koskevan tutkimusohjelman viisi viimeistä I -ohjelmaa koskevaa vuotta. Arviointi käsittää kolmanteen puiteohjelmaan kuuluvat kolme Biomed ehdotuspyyntöä^ ja neljänteen puiteohjelmaan kuuluvan ensimmäisen Biomed 2 -ohjelmaa koskevan ehdotuspyynnön. Ohjelmasta laadittu arviointi, siitä tehdyt johtopäätökset ja annetut suositukset perustuvat laadittuihin Euroopan yhteisöjen komission toimittamiin seurantakertomuksiin sekä kyselytutkimuksessa saatujen tuli vastaukset 44 prosentilta Biomed 1 -ohjelman koordinoijia ja 25 prosentilta Biomed 2 -ohjelman koordinoijia. tietoihin, Bionied 1 ja Biomed 2 -ohjelmista tietojen analyysiin, johon tutkimusaiheet olivat: Biomed 1 -ohjelman tutkimus; biolääketieteen teknologia; kansanterveyden/terveydenhuoltopalvelujen tutkimus; aids, tuberkuloosi, tarttuvat taudit; syöpätutkimus; sydän- ja verisuonitautien tutkimus; aivosairaudet; krooniset sairaudet ja ikääntyminen sekä harvinaiset taudit; ihmisen perimän tutkimus; biolääketieteen etiikan tutkimus. Biomed 2 -ohjelman tutkimusaiheet olivat samat paitsi että niihin lisättiin oikeudelliset näkökohdat ja eri tutkimusalojen väliset toiminnot, joihin kuuluu erillisenä aiheena esittelyhankkeiden toteuttaminen. työ- ja ympäristölääketieteellinen lääkkeet; Kumpaankin ohjelmaan oli suuri joukko hakijoita; Biomed 1 -ohjelmaan tuli 1640 ehdotusta, joista 403 (25 prosenttia) rahoitettiin, ja Biomed 2 -ohjelmaan tuli ensimmäisessä ehdotuspyynnössä 1709 ehdotusta, joista 302 (18 prosenttia) sai rahoituksen. Biomed I -ohjelmassa suurin osa ehdotuksista kohdistui aivotutkimuksen, syöpätutkimuksen, sydän- ja verisuonitautien tutkimuksen, kroonisten ja harvinaisten tautien, ikääntymisen ja ihmisen perimän tutkimusta koskeviin aiheisiin. Biomed 2 -ohjelmaan tuli Biomed 1 -ohjelmaa enemmän aivotutkimusta. sekä kansanterveyttä/terveydenhoitopalveluja koskevia ehdotuksia. Bionied 1 -ohjelmassa yleisin toteutustapa oli yhtenäiset toimet, lukuun ottamatta ihmisen perimän tutkimusta, jossa Euroopan yhteisöjen komissio osallistui myös yhteisrahoitteisten ehdotusten kustannuksiin. Biomed 2 -ohjelmassa yhteisrahoitteiset hankkeet olivat yleisin toteutustapa. ikääntymistä harvinaisia sairauksia kroonisia ja ja Biomed 1 -ohjelmaan haettu määrä oli 824 miljoonaa ecua ja siihen myönnettiin 134 miljoonaa ecua. Biomed 2 -ohjelmaan haettiin 317 miljoonaa ecua ja siihen myönnettiin 146 miljoonaa ecua. Tämä merkitsee, että kun Biomed 1 -ohjelmaan tosiasiallisesti myönnetyn määrärahan osuus oli 16 prosenttia siihen haetusta määrästä, Bionied 2 -ohjelmassa tämä osuus nousi 46 prosenttiin haetusta määrästä. Euroopan yhteisön yhtä sopimusta kohden myöntämät määrärahat Bionied 1 -ohjelmaan ja Biomed 2 -ohjelman ensimmäiseen ehdotuspyyntöön olivat keskimäärin 304 000 ja 350 000 ecua yhtenäisten toimien sekä 585 000 ja 614 000 ecua yhteisrahoitteisten toimien osalta. Voidaan todeta, että biolääketieteen tutkimusohjelmassa (Biomed 1 ja Biomed 2 -ohjelman ensimmäinen ehdotuspyyntö) on päästy sille asetettuun tavoitteeseen. Tavoitteena oli parantaa merkittävästi lääketieteen ja terveydenhuollon tutkimusta ja kehitystä Euroopassa edistämällä uusien yhteistyösuhteiden luomista ja/tai vakiinnuttamalla ja lujittamalla jo olemassa olevia yhteistyösuhteita. Ohjelma täytti eurooppalaisen lisäarvon, eurooppalaisen ulottuvuuden ja toissijaisuuden vaatimukset ja sille on tunnusomaista monitieteinen ja monikansallinen lähestymistapa, joka erottaa sen kansallisten tutkimuslaitosten ja teollisuuden tukemista biolääketieteen ohjelmista. Vaikuttaa siltä, että ohjelmassa arvioituina ovat rahoituselinten yhteistyökumppaneiden välillä, kuten toimittiin Biomed toteuttamiseen toteutettujen hankkeiden tulokset Biomed 1 -ohjelman analyysin avulla tärkeimpien kansallisten tai paremmat kuin luimisla monien tutkimushankkeiden täydentävissä ja määrällisesti yhtä hyvät hankkeiden yhtenäisistä Siirtyminen I ohjelmassa, varsinaisien yhteistyökumppaneiden muodostamissa laadullisesti tukemien pienemmissä luloksel. toisiaan eri Tähän viisivuotisarviointiin sisältyy kolmanteen puiteohjelmaan kuuluvan biolääketieteen ja terveyden tutkimusohjelman loppuarviointi 93 tutkimusryhmissä, kuten tehtiin Biomed 2 -ohjelmassa, on erittäin myönteinen kehityssuuntaus, josta Euroopan yhteisöjen komissiota on kiitettävä. Biomed-ohjelma loi yhteyksiä myös Euroopan unionin muihin tutkimusohjelmiin; yhteistyö PECO-'^ ja INCO-tutkimusohjelmien kanssa'' on edistänyt niiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden, jotka eivät ole yhteisön jäsenvaltioita, osallistumista hankkeisiin. 9. Ohjelman menestyksestä huolimatta arviointilautakunta on huolissaan siitä, että hakijoita on paljon enemmän kuin on määrärahoja ja rajoitetun asiantuntemusta menee siten hukkaan. talousarvion vuoksi suuri määrä eurooppalaista osaamista ja joka Biomed 2 -ohjelmassa perustui erittäin tieteelliseen Ehdotusten valintamenettely, vertaisarviointiin, merkitsee huomattavaa parannusta Biomed 1 -ohjelmassa sovellettuun menettelyyn verrattuna. Sitä on kuitenkin vielä varaa parantaa ja sen vuoksi arviointilautakunta suosittelee, kuten Biomed 2 -ohjelmasta vuonna 1995 laaditussa ulkoisessa seurantakertomuksessakin tehtiin, että (i) pakottavista tiukassa lukuun ottamatta olosuhteista paremmuusjärjestyksessä riippumatta siitä, ovatko osa-alat edustettuina, ja (ii) ehdotusten rahoituksesta päätettäessä olisi turvauduttava tieteellisiin asiantuntijoihin ja noudatettava porrastettua tai liukuvaa asteikkoa, joka on suhteutettu kyseisen ehdotuksen pistesijaan ehdotusten lopullisessa paremmuusjärjestyksessä. johtuvia poikkeustapauksia ehdotukset olisi tehokkaaseen rahoitettava Arviointilautakunta ymmärtää sen. että tarvitaan strategisia, kansallisia ja poliittisia tekijöitä, jotka saattavat pakostakin vaikuttaa ehdotusten valintaan eri aloilla. Voitaisiin saada aikaan tasapaino kysyntäjohteisen ja strategisen ylhäältä alaspäin ohjatun tutkimuksen rahoituksen välillä, jos Euroopan yhteisöjen komissio ja jäsenvaltiot jättäisivät ohjelmien rahoitukseen tieteellisin perustein jonkin verran joustovaraa (noin 10 lopullisesta määrästä. prosenttia) päättäessään eri Arviointilautakunta tulosten takaamiseksi ja tasapuolisuuden varmistamiseksi, kun tutkimusmäärärahoja on hyvin vähän, Euroopan yhteisöjen komissio määrää pienimmän sallitun pistesijan, johon minkään alan strateginen tärkeys ei voisi vaikuttaa ja jonka alittaville ehdotuksille ei myönnettäisi rahoitusta. Arviointilautakunta suosittelee, että komissio ottaisi käyttöön asianmukaiset seurantajärjestelmät perustamalla hankkeiden tarkastuslautakunnan ja ulkoisia seurantaryhmiä. tutkimusaiheryhmille myönnettävien määrärahojen suosittelee kuitenkin, että Biomed-ohjelman ilmeisen korkealaatuisten Ohjelmassa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin, teollisuutta edustavien sopimuspuolten verrattain pieni osuus; (ii) laittomien huumausaineiden tutkimukseen kohdistuvien ehdotusten verrattain pieni määrä; (iii) siihen, että ehdotusten vastaanottamisen ja määrärahojen siirron välillä on liian pitkä viive (mediaani on 12 - 16 kuukautta); (iv) naispuolisten arvioijien ja naispuolisten jäsenten vähäinen määrä seurantaryhmissä; (v) Euroopan yhteisöjen komission henkilöstöpula biolääketieteen ohjelmassa. Näiden seikkojen analysointia ja suositusten laatimista mahdollisten puutteiden korjaamiseksi käsitellään tekstissä sekä päätelmä- ja suositusosassa. (i) Arviointilautakunta kiittää Euroopan unionia siitä, että se toteuttaa biolääketieteen ohjelmaa, jolla on tutkimukseen Euroopassa ja jolla tulee olemaan merkittävä merkittävä vaikutus biolääketieteelliseen ja hoitoon Euroopassa. myönteinen vaikutus sairauksien ennaltaehkäisyyn, diagnosointiin, hallintaan Ohjelma tarjoaa Euroopan unionille erittäin tehokkaan ja ainutlaatuisen lääketieteen asiantuntijaverkoston ja tietokannan, joka ulottuu molekyylitutkimuksesta ihmisen ja yhteiskunnan tutkimukseen ja joka sen lisäksi, että se edistää erittäin tuotteliasta ja integroitua tutkimustoimintaa jäsenvaltioiden välillä, myös auttaa perustamaan nopeasti eurooppalaisia erityisryhmiä strategisten ja/tai kansallisten ongelmien tutkimiseksi sitä 10 Keski- ja Itä-Huroopaii maat 1 1 K, Kansainvälisen yhteistyön erityisohjelma (neljäs puiteohjelma) 94 toivoo, että kolmannen ja neljännen puiteohjelman mukaa kuin niitä ilmenee. Arviointilautakunta biolääketieteen samanlaiselle tutkimusohjelmat tutkimusohjelmalle ja että tällaiseen ohjelmaan kohdennettaisiin huomattavasti enemmän määrärahoja, jotta vältyttäisiin tuhlaamasta monia erinomaisia aloitteita, jotka ovat osoitus jäsenvaltioiden biolääketieteellisistä voimavaroista. puiteohjelman toimisivat viidennen perustana Päätelmät ja suositukset Arviointilautakunta katsoo, että Biomed-ohjelmassa (Biomed 1 ja Biomed 2 -ohjelman (i) ensimmäinen ehdotuspyyntö) on päästy sille asetettuun tavoitteeseen. Tavoitteena oli parantaa merkittävästi lääketieteen ja terveyden alan tutkimusta ja kehitystä Euroopassa edistämällä uusien yhteistoimintasuhteiden kehittämistä ja/tai vakiinnuttamalla ja jo olemassa olevia yhteistoimintasuhteita Euroopassa. Ohjelmassa onnistuttiin täyttämään eurooppalaisen lisäarvon, eurooppalaisen ulottuvuuden ja toissijaisuuden vaatimukset ja sille on tunnusomaista monitieteinen ja monikansallinen lähestymistapa. lujittamalla (ii) kansallisten tutkimuslaitosten ja teollisuuden tukemista biolääketieteen ohjelmista. Tästä syystä Euroopan unionin tukemat biolääketieteen ohjelmat eroavat melkoisesti Sen lisäksi, että ohjelma edistää uusien ja tärkeiden biolääketieteellisten yhteenliittymien (iii) perustamista, ohjelmassa toteutettujen hankkeiden tulokset näyttävät olevan Biomed 1 -ohjelman analyysin avulla arvioituina laadullisesti ja määrällisesti yhtä hyvät tai paremmat kuin monien kansallisten laitosten tukemien hankkeiden tulokset. Tämä arvio perustuu (i) yhteistyökumppaneiden, teollisuuden edustajat, välille kehittyneiden uusien yhteyksien myönteiseen mukaan vaikutukseen, (ii) myötävaikutukseen uusien terveydenhuollon alan menetelmien kehittämiseksi, (iii) patenttihakemusten sekä myönnettyjen patenttien ja niille myönnettyjen käyttölupien verrattain suureen määrään (varallisuutta lisäävä vaikutus) ja (iv) monien Biomed-ohjelmassa toteutettujen hankkeiden yhteydessä laadittujen julkaisujen merkittävään vaikutukseen. lukien (iv) Euroopan yhteisöjen komission noudattaman politiikan ja määrärahojen merkittävän korottamisen vuoksi hankkeiden yleisin toteuttamistapa vaihtui Biomed 2 -ohjelmassa yhtenäisistä toimista ja tutkimuslaitosten keskittämisestä, jotka Bionied 1 -ohjelmassa olivat yleisin toteutustapa, yhteisrahoitteisten hankkeiden toteuttamiseen. Painopisteen siirtäminen monien yhteistyökumppaneiden yhtenäisistä täydentävien yhteistyökumppaneiden muodostamissa pienemmissä tutkimusryhmissä on erittäin myönteinen kehityssuuntaus, josta Euroopan yhteisöjen komissiota on kiitettävä. toimista varsinaisten tutkimushankkeiden toteuttamiseen toisiaan (v) Tästä lupaavasta kehityssuuntauksesta huolimatta arviointilautakunta on huolestunut siitä, että ohjelman verrattain rajoitettu talousarvio (vaikka sitä onkin vuosien kuluessa korotettu) merkitsee, että Biomed 1 -ohjelmassa voitiin rahoittaa ainoastaan pieni osa ehdotuksista ja että Bionied 2 -ohjelmassa tämä osuus oli vieläkin pienempi. Ehdotuksia tuli paljon enemmän kuin mitä oli määrärahoja, ja ehdotuksista rahoitettiin vähemmän kuin 15 prosenttia (Bionied 2, ensimmäinen ehdotuspyyntö) biolääketieteen tekniikan tutkimuksen, aivotutkimuksen ja syöpätutkimuksen osalta, ja vain noin 18 prosenttia koko ohjelman osalta. Lisäksi kunkin valitun ehdotuksen rahoitustaso vaihtelee eikä kaikissa tapauksissa mahdollista kaikkien niiden tavoitteiden toteuttamista, joiden perusteella hankkeet alun perin valittiin. Biomed 1 -ohjelman ilmeisen hyvät tulokset (katso edellä 3 kohta) merkitsevät, että ainakin yhtenäisten toimien osalta Euroopan yhteisöjen komission ja sopimuspuolten väliset neuvottelut johtivat ratkaisuun, jossa Euroopan yhteisöjen komissio yhdessä kansallisten tai muiden osapuolien (kuten teollisuuden edustajien) kanssa varmistivat ehdotetun tutkimuksen onnistumisen. Bionied 2 - ohjelman, jossa hankkeet toteutettiin yhteisrahoitteisina toimina, tuloksia ei vielä ole määritetty. 95 Biomed-ohjelma on myös luonut yhteyksiä muihin Euroopan unionin ohjelmiin; yhteistyö (vi) PECO- ja INCO-tutkimusohjelmien kanssa on edistänyt niiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden, jotka eivät ole yhteisön jäsenvaltioita, osallistumista hankkeisiin. 9. Seurantaa on kuitenkin vielä varaa parantaa muuttamalla Seurantajärjestelmiä on otettu käyttöön perustamalla hankkeiden tarkastuslautakunta, joka (vii) tarkastaa vuosittain kunkin hankkeen edistymisen ja jolla on valtuudet tehdä muutoksia tai lopettaa kirjallisten ehdotusten ja tarpeen mukaan tarkastuskäyntien perusteella sellaiset hankkeet, jotka ovat edistyneet epätyydyttävästi. F'uroopan yhteisöjen komissio on myös noudattanut koko ohjelman tarkkaa seurantaa koskevia Euroopan unionin vaatimuksia, mistä tämä kertomus ja Biomed 2 - ohjelman ensimmäisestä ehdotuspyynnöstä laadittu ulkoinen seurantakertomus vuodelta 1995 ovat tiukemmaksi, esimerkkejä. järjestelmällisemmäksi että hankkeiden tarkastuslautakunta jatkaa ohjelman tieteellisen kehityksen seurantaa, mutta että se sen lisäksi seuraa myös sitä, mikä vaikutus ehdotusten ja tuloksiin. Sopimusten edistymisen hallinnollinen valvonta olisi annettava siihen erikoistuneen Euroopan yhteisöjen komission henkilöstön tehtäväksi ja tehtävä olisi toteutettava tietokantoja hyödyntämällä. tehtävien muutosten välittömämpää ja nopeampaa arviointia, Tämä helpottaisi ohjelman aikana mahdollistaisi sen, että Euroopan yhteisöjen komissio saa ajoissa tiedon lisämuutosten tarpeesta, sekä helpottaisi suuresti ulkopuolisten seurantaryhmien tehtäviä. rahoituksella on ohjelman ja avoimemmaksi. Arviointilautakunta tutkimusaiheiden suosittelee, sitä Ehdotusten valintamenettely on Biomed 2 -ohjelmassa parantunut huomattavasti Biomed 1 - (viii) ohjelmassa sovellettuun menettelyyn verrattuna. Arviointilautakunta pitää erittäin hyvänä sitä, että sovelletun Euroopan yhteisöjen komissio on ottanut käyttöön uuden Bionied 2 -ohjelmassa valintamenettelyn, johon kuuluu erittäin tehokas vertaisarviointi ja joka samalla varmistaa sopimusten pysymisen luottamuksellisina. Jälkimmäinen on tärkeää teollisuuden osallistumisen varmistamiseksi. Luottamuksellisuuden takaaminen ehdotusten jättäjille on saattanut vaikuttaa huomattavasti siihen, että Biomed 2 -ohjelman ehdotuspyyntöön saatiin jatkuvasti runsaasti vastauksia. Arviointilautakunta on samaa mieltä kuin Bionied 2 laadittu ulkoinen (ix) seurantakertomusta vuodelta 1995. jossa suositellaan, että (i) pakottavista olosuhteista johtuvia poikkeustapauksia lukuun ottamatta ehdotukset olisi rahoitettava tiukassa paremmuusjärjestyksessä riippumatta siitä, ovatko osa-alat edustettuina ja (ii) ehdotusten rahoituksesta päätettäessä olisi turvauduttava tieteellisiin asiantuntijoihin ja noudatettava porrastettua tai liukuvaa asteikkoa, joka on suhteutettu lopullisessa paremmuusjärjestyksessä. Jää nähtäväksi, noudatetaanko näitä kahta periaatetta myös Biomed 2 - ohjelman toisessa ja kolmannessa ehdotuspyynnössä. siihen. mikä -ohjelmasta ehdotuksen ehdotusten kyseisen pistesija on jotka ja muut tauti saattavat edistää (x) Tästä suosituksesta (ix) huolimatta arviointilautakunta ymmärtää sen, että tarvitaan sellaisia strategisia, kansallisia ja poliittisia tekijöitä, jotka saattavat pakostakin vaikuttaa ehdotusten valintaan eri aloilla riippuen (a) Euroopan unionin erityistarpeista, (h) ennestään ilmeisesti tuntemattomien sairauksien (kuten aids) ilmenemisestä, (c) tunnettujen sairauksien (kuten tuberkuloosin) uudelleen tai yleisyydestä demografisten muutosten leviämisestä, (d) tunnettujen sairauksien ilmenemisestä liittyvät häiriöt) ja/tai (e) uusista seurauksena (kuten Alzheimerin kehityssuuntauksista, Sen vuoksi arviointilautakunta suosittelee, että myönnettäessä varoja eri lutkimusaihepiireille olisi varmistettava, että paras tiede saa rahoitusta aina, kun se on mahdollista, ja että samanaikaisesti voitaisiin ottaa huomioon strategiset näkökohdat. Voitaisiin saada aikaan tasapaino strategisen ylhäältä alaspäin ohjatun ja kysyntäjohteisen tutkimuksen rahoituksen välillä, jos Euroopan yhteisöjen komissio ja jäsenvaltiot jättäisivät ohjelmien rahoitukseen tieteellisin perustein jonkin verran joustonvaraa (noin 10 prosenttia) päättäessään eri tutkimusaiheryhmille myönnettävien määrärahojen lopullisesta määrästä. Määrärahojen jäsenvaltiot jakamisesta päättäisivät edelleen Euroopan yhteisöjen komissio strategisten näkökohtien perusteella, mutta ohjelmakomitea voisi kuitenkin tarkistaa määrärahoja eri tutkimusaiheista tulleiden ehdotusten laadun mukaan. Tämä mahdollistaisi sen, että jonkin verran tai varoja voitaisiin vapaasti siirtää toiselle ohjelman painopisteen muutosten ikääntymiseen terveydenhuoltoa tai hyvinvointia. tutkimusalueelta ja 96 eurooppalaisen biolääketieteen tutkimuksen menestymisen perusteella, ja varmistaa samalla se, että ne biolääketieteen tutkimusalat, jotka ovat strategisesti tärkeimpiä jäsenvaltioille, olisivat edustettuina kaikissa erillisissä tutkimustoimintaa koskevissa ehdotuspyynnöissä. 9. Biolääketieteen ohjelman varmistamiseksi ilmeisen korkealaatuisten tulosten säilyttämiseksi sellaisina ja (xi) tasapuolisuuden vähän, silloin, kun arviointilautakunta suosittelee, että Euroopan yhteisöjen komissio määräisi pienimmän sallitun pisterajan, johon kyseisen alan strateginen tärkeys ei voisi vaikuttaa ja jonka alittaville ehdotuksille ei myönnettäisi rahoitusta. Biomed 2 -ohjelman nykyisen pisteytysjärjestelmän (0 - 4 pistettä, jolloin 4 on erinomainen) ja Biomed 2 -ohjelman ensimmäisen ehdotuspyynnön analyysin perusteella (katso vuoden 1995 ulkoinen seurantakertomus, kuvat 12 ja 13) ehdotuksen rahoituksen mahdollistavaksi vähimmäispistemääräksi olisi vahvistettava 3 pistettä, joka Euroopan yhteisöjen komission omien arvosteluperusteiden mukaisesti vastaa "hyvän" ja "erinomaisen" välistä rajaa. tutkimusmäärärahoja erittäin on (xii) Teollisuuden ja erityisesti pk-yritysten (2,3 prosenttia sopimuspuolista) osallistumisaste ei ehkä ole niin korkea kuin toivottiin tai odotettiin. Tarkkaa syytä tähän ei tiedetä, mutta siihen lienee vaikuttanut osaltaan se, että hankkeiden valintaan ja niiden rahoitusmenettelyyn kului keskimäärin 12:sta 16:een kuukauteen. Lisäksi pk-yrityksiä saattaa huolestuttaa se, että vaikka ehdotukset ovat luottamuksellisia, niitä silti käsitellään laajassa vertaisarviointimenettelyssä, eikä niiden menestyminen kilpailussa ole varmaa. Siitä huolimatta kaikki ne 16 yritystä, jotka olivat arviointilautakunnan tärkeä kyselyyn vastanneiden hankkeiden yhteistyökumppaneita, arvioivat hankkeen olleen liiketoimintastrategiansa kannalta, ja 9 yritystä I6:sta (56 prosenttia yrityksistä) arvioi hankkeen olleen erittäin tärkeä (korkein mahdollinen pistemäärä) niiden liiketoimintastrategia kannalta. Euroopan yhteisön komission olisi pidettävä tätä teollisuuden antamana kiitoksena ja kannustuksena etsimään tapoja edistää teollisuuden osallistumista ohjelmiin. se, että komissio käynnisti vuonna Arviointityhmä huomauttaa myös. että pk-yritysten verrattain pientä osallistujamäärää voi osittain kompensoida biolääketieteen päätutkimusohjelman kanssa hankkeen selvitysvaiheen rahoitusta koskevan ohjelman pk-yrityksille sekä tutkimusyhteistyöhankkeita neljän pk-yrityksen muodostamille yhteenliittymille. Tämän pk-aloitteen vaikutuksia vaiheessa. Arviointilautakunta kuitenkin suosittelee, että Euroopan yhteisöjen komissio varmistaa, että biolääketieteen päätutkimusohjelmaan osallistuville pk-yrityksille koituvista eduista olisi tiedotettava laajasti (eli niitä olisi pidettävä enemmän esillä). arvioitava myöhemmässä tutkimusohjelmaan samanaikaisesti biolääketieteen 1995 on (xiii) Ohjelmassa laittomiin huumausaineisiin kiinnitetty huomio ei ole ollut niin paljon esillä kuin Euroopan unioni olisi ehkä toivonut. Tämä saattaa johtua siitä, että laittomat huumausaineet eivät itsessään ole varsinainen tutkimusaihe, vaan kuuluvat osana useisiin eri tutkimusalueisiin. Laittomien huumausaineiden tutkimuksen yhdistämisestä esimerkiksi lääketutkimukseen, aivotutkimukseen ja aids- tutkimukseen saadaan kuitenkin huomattavia tieteellisiä etuja. Ottaen huomioon, että ohjelmaan tuli paljon enemmän ehdotuksia kuin mitä on määrärahoja ja että biolääketieteen tutkimukseen varattuja määrärahoja on verrattain vähän, laittomien huumausaineiden tutkimuksen erottaminen omaksi tutkimusaiheekseen saattaisi olla haitallista koko ohjelman kannalta, ellei siihen kohdenneta asianmukaista lisärahoitusta talousarviosta. Arviointilautakunta suosittelee, että nykyinen järjestely erityishankkeisiin osoiteta säilytetään ennallaan, lisämäärärahoja. laittomia huumausaineita koskeviin ellei (xiv) Arviointilautakunta on huolestunut siitä, että ehdotusten vastaanottamisesta määrärahojen siirtoon tutkimuksen käyttöön kuluu niin pitkä aika. erityisesti koska tämä seikka saattaa osaltaan haitata teollisuuden osallistumista ohjelmaan. Arviointilautakunta on kuitenkin tietoinen siitä, että tämä viivästyminen johtuu pääasiallisesti neuvotteluvaiheeseen kuluvasta ajasta, joka Euroopan yhteisön komission pienestä henkilöstömäärästä ja neuvottelujen monimutkaisuudesta johtuen on väistämättä melko pitkä. Tämä aika lyhenisi todennäköisesti huomattavasti, jos komission henkilöstömäärää lisättäisiin 18 henkilöstä 28 henkilöön, mikä on ohjelmalle alunperin myönnetty henkilöstömäärä (katso jäljempänä). 97 (xv) Eräs ohjelman puutteista on, että se ei tue vähemmistöjä eli sen valintamenettelyyn ja ulkopuolisiin seurantaryhmiin on nimitetty asiantuntijoiksi liian vähän naispuolisia tieteenharjoittajia. Arviointilautakunta suosittelee, että Euroopan yhteisöjen komissio toteuttaa toimenpiteet tämän tilanteen korjaamiseksi ja tekee kaikkensa menestyäkseen vähemmistöjä tukevana työnantajana. (xvi) Kaikki arviointilautakunnan jäsenet ovat osallistuneet arviointi- ja seurantamenettelyihin ja ovat tässä yhteydessä nähneet omin silmin biolääketieteen tutkimusohjelmasta vastaavan Euroopan työtaakan. Komission henkilöstö on joutunut yhteisön komission henkilöstön erittäin suuren käsittelemään sekä ohjelman ehdotuspyyntöjä, arviointeja ja ulkopuolisia seurantakomiteoita että lisäksi hallinnoimaan tehokkaasti 700:a, ja vuoden 1997 loppuun mennessä noin 1 200:a sopimusta. Sopimuksissa käsitellään monimutkaisia tieteellisiä ja rahoitukseen liittyviä asioita monissa erilaisissa jäsenvaltioissa. Arviointilautakunta uskoo, että tätä kohtuutonta työtaakkaa, joka osittain johtuu henkilöstön liian pienestä määrästä, ei voida pitää hyvänä ja inhimillisenä järjestelynä eikä tehokkaana ohjelman hallinnointina. Sen vuoksi arviointilautakunta suosittelee painokkaasti, että koska biolääketieteen biolääketieteelle, terveydenhuollolle ja hyvinvoinnille ja koska se on ilmeisen suosittu, siihen olisi myönnettävä se 28 työntekijän henkilöstömäärä, joka siihen alunperin oli varattu. tutkimusohjelman merkitys keskeinen Euroopan on (xvii) Näistä muutamista huolenaiheista huolimatta arviointilautakunta pitää erittäin arvokkaana sitä, että Euroopan unioni on perustanut biolääketieteen tutkimusohjelman, jolla on jo ollut huomattava vaikutus Euroopan biolääketieteen tutkimukseen ja joka tulee myötävaikuttamaan merkittävällä tavalla sairauksien ennaltaehkäisyyn, diagnosointiin, hallintaan ja hoitoon Euroopassa. Vaikka teollisuuden osuus yhteistyökumppaneina ei olekaan niin suuri kuin alun perin toivottiin, vaikuttaa siltä, että koska teollisuutta edustavat sopimuspuolet pitävät tutkimusohjelmaa ilmeisen tärkeänä, biolääketieteen tutkimusohjelma voisi myös osaltaan vaikuttaa huomattavasti varallisuuden lisäämiseen, jos sen kohdentamista yksityiselle sektorille jatketaan. Riippumattoman arviointilautakunnan laatima analyysi osoitti, että biolääketieteen tutkimusohjelmalla on laaja eurooppalainen ulottuvuus ja lisäarvo ja että tutkimusohjelman tulokset, jotka ilmenevät uusina eurooppalaisina aloitteina, terveydenhuollon paranemisena, mahdollisesti hyvinvoinnin lisääntymisenä ja laadukkaina julkaisuina, ovat yleensä erinomaiset. Ohjelma tarjoaa Euroopan unionille erittäin tehokkaan lääketieteen asiantuntijaverkoston ja ainutlaatuisen tietokannan, joka ulottuu molekyylitutkimuksesta ihmisen ja yhteiskunnan tutkimukseen, ja jotka sen lisäksi, että ne edistävät erittäin tuotteliasta ja integroitua tutkimustoimintaa jäsenvaltioiden välillä, myös auttavat hyödyntämään nopeasti eurooppalaisia erityisryhmiä strategisten ja/tai kansallisten ongelmien tai kriisitilanteiden ratkaisemiseksi sitä mukaa kuin niitä ilmenee. Voidaan perustellusti väittää, että ohjelmassa on jo nyt päästy tärkeisiin saavutuksiin, kuten Creutzfeldt-Jakobin taudin uuden muodon löytäminen, aiemmin sekamuotoinen immuunivajavuus) henkiinjäämisprosentin paraneminen 70 prosenttiin sekä monet muut tulokset, jotka selostetaan tarkemmin arviointilautakunnan kertomuksessa. Ohjelman korkea laatu ja tehokkuus ovat paljolti Euroopan yhteisön komission henkilöstön työn ansiota, joka ansaitsee erityisen kiitoksen. Vaikka arviointilautakunta havaitsikin useita alueita, joilla tarvitaan vielä teknisiä parannuksia, ohjelma on silti malliesimerkki Euroopan unionin muille Euroopan kasvun ja kehityksen kannalta oleellisille tutkimusaloitteille. lähes aina kuolemaan johtaneen sairauden (vaikea Biolääketieteen tutkimusohjelma tarjoaa hyvän järjestelmän, jonka puitteissa jäsenvaltioista löytyneet biolääketieteen alan lahjakkuudet voidaan valjastaa työhön Euroopan unionin yhteiseksi hyväksi. Arviointilautakunta toivoo, että kolmannen ja neljännen puiteohjelman biolääketieteen ohjelmat toimisivat perustana samanlaiselle ohjelmalle viidennessä puiteohjelmassa, ja että tällaiselle ohjelmalle myönnettäisiin aikaisempaa huomattavasti suuremmat määrärahat, jotta ei niin paljon tuhlattaisi erinomaisia aloitteita, jotka ovat osoitus jäsenvaltioiden biolääketieteellisistä voimavaroista. 98 9. IL KOMISSION VASTAUS Komissio kiinnitti huomiota arviointilautakunnan huomautukseen, jonka mukaan sekä kolmannen että neljännen puiteohjelman BIOMED-ohjelmassa toiminnoissa päästiin niille asetettuihin tavoitteisiin lääketieteen ja terveyden alan tutkimuksen edistämiseksi ja onnistuttiin täyttämään eurooppalaisen lisäarvon, eurooppalaisen ulottuvuuden ja toissijaisuuden vaatimukset. Komissio pani merkille, että arvioitsijat tekivät selvän eron BIOMED-ohjelmasta rahoitetun ja kansallisin varoin rahoitetun tutkimuksen välillä, mikä on tiukasti toissijaisuusperiaatteen mukaista. Komissio pani merkille myös arviointilautakunnan havainnon siitä, että ohjelmassa toteutettujen hankkeiden tulokset ovat sekä laadullisesti että määrällisesti yhtä hyvät tai paremmat kuin monien kansallisten elinten tukemien hankkeiden tulokset. toteutetuissa Komissio on tietoinen kehityssuuntauksesta, jossa rahoitettavaksi ehdotetaan ja valitaan korkealaatuisempia yhteisrahoitteisia toimia. Tätä pidetään merkkinä siitä, että tutkimusrahoituksen tarve on lisääntymässä Euroopan tasolla. Vaikka ohjelma onkin yleisesti ottaen yhtä suosittu kuin NIFLn (Yhdysvallat) ja muiden rahoituselinten toteuttamat ohjelmat hankkeiden lukumäärän suhteen, komissio on yhtä huolissaan kuin arviointilautakunta siitä, että ehdotuksia on huomattavasti enemmän kuin on määrärahoja. Siltä osin kuin on kyse määrärahojen kohdentamisesta eri tutkimusalueille, komissio huomauttaa, että neuvoston laatimia tutkimusohjelman suuntaa-antavia talousarvioita voidaan tarkistaa ja on tarkistettu riippuen mukauttamalla niitä jonkin ehdotuspyynnön erityistarpeisiin tutkimuksen painopistealueista ohjelmakomitean annettua asiasta ensin myönteisen lausunnon. Komissio pani myös merkille, että arviointilautakunta asettaa laittomien huumausaineiden tutkimuksen tärkeälle sijalle ja että tätä tutkimusaluetta pidetään erottamattomana osana biolääketieteellistä tutkimustoimintaa. Arviointilautakunnan mielipide on yhdenmukainen neuvoston äskettäin esittämien asiaa koskevien kantojen kanssa. Komissio on tyytyväinen saamaansa palautteeseen, jonka mukaan valintamenettelyt ovat parantuneet ja niitä kuvaillaan nyt tehokkaiksi ja luottamuksellisiksi, ja pyrkii edelleen parantamaan arviointimenettelyjä. Suositus, joka koski sellaisen vähimmäispistemäärän asettamista, jonka alittaville ehdotuksille ei myönnettäisi lainkaan rahoitusta, on jo pantu täytäntöön toisessa ehdotuspyynnössä. Toisen ehdotuspyynnön analyysi osoittaa, että teollisuuden osallistuminen ohjelmaan on lisääntynyt. Terveydenhuollon tutkimusta rahoittavien tallojen (yritykset, sairaalat) osuus BIOMED-ohjelmaan osallistuneista on kuitenkin suurin. Siltä osin kuin on kyse toimenpiteistä sen varmistamiseksi, että valintamenettelyihin nimitettäisiin enemmän naispuolisia tieteenharjoittajia, olisi kuitenkin huomattava, että BIOMED-ohjelman henkilökunnasta on puolet naisia. Komission valittavissa on ainoastaan rajallinen määrä akateemisia tieteellisiä arvioitsijoita. Jäsenvaltioiden tätä varten ehdottamien henkilöiden joukossa miesten ja naisten suhde on 9:1. Hankkeiden tarkastuslautakunta on tärkein elin, joka huolehtii tutkimusohjelman tieteellisen edistymisen jatkuvasta seurannasta, ja komissio panee merkille arviointilautakunnan suosituksen tämän elimen tehtävien lujittamisesta. Arviointilautakunnan havaitsema ohjelman hallinnoinnista vastaavan tieteellisen henkilöstön liian pieni määrä on hyvin vakava ongelma ja pätevän henkilöstön löytämiseksi on jo ryhdytty toimiin. 99 III. ARVIOINTILAUTAKUNTA INSERM. issä. Kansallinen asiantuntija Prof. S. AYMÉ Tutkimusjohtaja ja kansanterveyteen liittyvissä asioissa geneettisten tautien (INSERM ja CNRS) ja harvinaisten tautien osalta (terveysministeriö). koskevassa tutkimushankkeessa. European Society of Human Geneticsin puheenjohtaja. Neuvoa-antava johtokunnan toimituskunnan jäsen. EUROCAT- jäsen, Genome Database, Yhdysvallat. Useiden julkaisusarjojen yhdistyksen jäsen. ihmisen perimään, epidemiologiaan asiantuntijana Euroopan perimää ihmisen Toimii tasolla Prof. U. FAUST instituutin entinen johtaja ja BIOMED-ohjelman hankkeiden Stuttgartin biolääketieteen teknologian tarkastuslautakunnan pitkäaikainen jäsen. Perehtynyt laajasti biolääketieteen tekniikan tutkimukseen, erityisesti anturitekniikkaan. Useita neuvonantajatehtäviä teollisuuden T&K-hankkeissa. lääketieteelliseen kuvankäsittelyyn kuvantamiseen, ja Prof. G. FINK (puheenjohtaja ja kertomuksen laadinnasta vastaava henkilö) Medical Research Councilin aivojen aineenvaihduntaa tutkivan yksikön johtaja, valittu kunniaprofessoriksi Edinburghin yliopistoon vuonna 1984. Professori Fink vastaa yksikön tutkimusstrategian laatimisesta, talousarvion hallinnasta. Hänen erikoisalojaan ovat henkilökunnan organisoinnista neuroendokrinologia, Hänen ja asiantuntijalausuntojaan pyydetään laajalti neurotieteiden alalla Atlantin molemmin puolin. Hän toimi Wellcome Trust Panelin jäsenenä mielenterveyden ja neurotieteiden alalla vuosina 1984 - 1989. Häntä on käytetty asiantuntijana useiden tärkeiden instituutioiden toimintaa arvioitaessa. Hän kuuluu useiden tärkeiden aikakauslehtien toimituskuntaan. European Neuroendocrine Associationin puheenjohtaja (1991- 1995). European Neuroscience Associationin hallintoneuvoston jäsen. neuroendokriininen molekyylibiologia. neurofarmakologia ja yksikön tutkimustoiminnasta Prof. A. GRAVANIS Toiminut Kreikan terveysministeriön biolääketieteen Tunnustettu hormoniperäisiin kasvaimiin neuropeptidien molekyylimekanismit hormoniantagonistien farmakologinen arviointi syövän hormonihoidossa. teknologiasta vastaavan pääsihteeristön tutkimusehdotusten ja Kreikan tarkastajana. liittyvän molekyylifarmakologian asiantuntija. Erikoisalat: interaktio sukuelinten kasvaimissa; uusien ja steroidihormonien autokriininen/parakriininen tutkimusvaliokunnan rahoittamien proliferaation/erilaistumisen onkogeenisessä säätelyssä; solujen ja Prof. J. M. MARTIN-MORENO Harvard School of Public Healthin vieraileva tutkija, Milanossa sijaitsevan European Institute of Oncologyn tutkija ja Madridissa Espanjassa sijaitsevan kansanterveystieteen laitoksen nykyinen johtaja ja sen epidemiologian ja biostatistiikan osaston professori. Hän on tutkimushankkeiden täytäntöönpanijana ja arvioitsijana sekä aiemmin BIOMED I -ohjelman epidemiologiaa ja kliinisiä kokeita käsittelevän tieteenalakohtaisen työryhmän puheenjohtajana ja on Euroopan komission BIOMED-ohjelman hankkeiden tarkastuslautakunnan nykyinen jäsen. Hänen erikoisaloinaan ovat epidemiologiset menetelmät, meta-analyysi sekä erityisesti syövän ravitseniuspohjainen epidemiologia, josta hän on julkaissut useita artikkeleita sekä kotimaassaan että ulkomailla. kansainvälisellä toteutettujen kansallisella toiminut tasolla ja Prof. L. NOTARANGELO Molekyyli-immunologian laboratorioyksikön johtaja, pediatrian laitos, Brescian yliopisto. Hematologian ja immunologian sekä luuydinsiirroista vastaavan yksikön vanhempi kliininen tutkija, pediatrian laitos, Brescian yliopisto. Pysyvä jäsen WHO:n neuvoa-antavassa primaarista immuunivajavuutta käsittelevässä komiteassa. Useiden italialaisten ja kansainvälisten pediatrian aikakauslehtien toimituskunnan jäsen. 100 jäsen. Italian kansanterveyslaitoksen tutkimuksia: X-kromosomissa Arviointilautakunnan seurantaryhmän jäsen, Biomed 2 -ohjelma ( 1995). Viimeisimpiä immuunivajavuuden molekyyliperustan luonnehdinta hyper-IgM:n avulla, kantakromosomissa (autosomaalisesti) periytyvää väistyvää vaikeaa tunnistaminen, X-kromosomissa periytyvän sekamuotoista trombosytopenian molekyyliperustan luonnehdinta, ensimmäinen eurooppalainen kliininen geeniterapiakoe adenosiini-deaminaasivajavuuden hoitamiseksi. Tieteellinen sihteeri, European Society for Immune Deficiencies. aiheuttavan geenin (1992). Ulkoisen immuunivajavuutta tutkimusapurahat periytyvän 101 VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 MAATALOUS JA KALASTUS SEKÄ MAATALOUTEEN LIITTYVÄ TEOLLISUUS 103 I. TIIVISTELMÄ Arviointilautakuntaa pyydettiin laatimaan viisivuotisarviomti maatalouden, kalatalouden, metsätalouden ja maatalouteen liittyvän teollisuuden tutkimusohjelmista vuosilta 1991 - 1996. Tämä ajanjakso kattaa kolmannen puiteohjelman kokonaan ja toisen ja neljännen puiteohjelman osittain. Tutkimusohjelmiin kuului yli 850 hanketta, joiden talousarviosta Euroopan unioni rahoitti arviolta 675 miljoonaa ecua. Tutkimusohjelman painopisteiden muuttuminen osoittaa hyvin perusteltua kellitystä. Metsätaloutta ja kalataloutta on painotettu entistä enemmän, samoin kuin elintarvikkeita, ravitsemusta ja ympäristöä. Suurin osa tästä muutoksesta johtuu poliittisesta muutoksesta. Arviointilautakunnaa mielestä tutkimusohjelman pitäisi kuitenkin sekä ohjata politiikkaa että noudattaa sitä. Tämä merkitsee, että ohjelmassa olisi selkeämmin pyrittävä noudattamaan pitkän aikavälin tavoitteita. Arviointilautakunta toteutti suoran arvioinnin satunnaisesti valitusta otoksesta, joka muodosti 15 prosenttia AIR-tutkimusohjelman hankkeista. Hankkeet pisteytettiin edistymisensä mukaan tieteellisten tavoitteiden, mahdollisen vaikutuksen, tuloksista tiedottamisen tehokkuuden ja luotujen yhteyksien perusteella. Ainakin 82 prosentin hankkeista arvioitiin suoriutuneen tavoitteistaan "odotusten mukaisesti" tai paremmin kaikkien neljän arvosteluperusteen osalta. Arviointilautakunta päätteli tämän arvioinnin tulosten ja muista ohjelmista aikaisemmin laadittujen kertomusten perusteella, että ohjelma on kokonaisuudessaan onnistunut tavoitteissaan erittäin hyvin. Toisen puiteohjelman erillisten alakohtaisten ohjelmien korvaaminen kolmannen puiteohjelman integroidulla AIR-ohjelmalla ja neljännen puiteohjelman FAIR-ohjelmalla onnistui hyvin. Komission kolmen asianomaisen pääosaston toimien yhteensovittaminen vaikuttaa onnistuneen. Yhteydet kahdeksaan rinnakkaiseen ohjelmaan ovat tärkeitä, mutta niiden tehokkuudesta on vain vähän tietoa. Joistakin erinomaisista esimerkeistä huolimatta (kuten AIR-hankeluettelo) Euroopan unionin hankkeisiin liittyvä tietojärjestelmä ei sovellu kovin hyvin analyysien suorittamiseen ja ohjelmien hallinnointiin. Tietokanta, jonka perusteella EU:n ohjelmien ja kansallisten ohjelmien välisiä yhteyksiä analysoidaan ja ko-ordinoidaan, on vielä vähemmän tyydyttävä. Yleisesti ottaen ohjelmia hallinnoitiin hyvin. Tätä arviota tuki 378 kyselyyn vastanneen hankeko-ordinoijan mielipide. Arviointilautakunta esittää joitakin ehdotuksia (katso kohta Suositukset) hallinnointimenettelyjen parantamiseksi. Yksi lisähuomiota vaativista alueista on tuloksista tiedottaminen. Vaikuttaa siltä, että tulokset saatetaan erittäin ja tiedeyhteisön ulottuville, mutta niiden loppukäyttäjille voitaisiin tehostaa. FLAIR FLOW -mallia pidettiin hyvänä esimerkkinä. toimittamista väliportaan käyttäjille tehokkaasti Suositukset: 1. Tutkimusohjelmassa olisi oltava enemmän sellaisia pitkän aikavälin tutkimusaiheita, jotka ulottuvat välittömiä poliittisia tavoitteita kauemmas, sekä sellaisia järjestelmiä ja aiheita koskevia tutkimuksia, jotka eivät ehkä vielä ole taloudellisesti kannattavia. 2. Kestävään kehitykseen liittyvää tutkimusloimintaa olisi kannusiellava lehokkaammiu. Tämä olisi tarpeellisena, sekä tutkimustöiden tehtävä sisällyttämällä hankkeista laadittuihin suuntaviivoihin kestävää kehitystä koskevat arvosteluperusteet. rajaamalla ne alueet, tehostamista pidetään joilla 3. Sellaista tutkimusta, joka vastaa kuluttajien kasvavaan tarpeeseen saada tietoa koskemattomuudesta, jotta siihen voitaisiin luottaa, olisi painotettava entistä enemmän. tuotantoketjun 105 10. 4. Tutkimusohjelmassa olisi rohkaistava joitakin sellaisia hankkeita, joissa pyritään kehityksen terävimpään kärkeen. tieteellisen 5. Yhteyksiä ympäristöalan tutkimusohjelmaan olisi lisättävä. 6. Yhteyksiä kansallisiin tutkimusohjelmiin olisi parannettava kehittämällä aluksi tehokas yhteinen tietokanta. 7. Nykyistä hanke-ehdotusten jättömenettelyä voitaisiin parantaa siten, että otettaisiin käyttöön esivalintavaihe, jonka aikana voisi jättää ehdotusluonnoksia. 8. Kustakin hankkeesta olisi sen päätyttyä suoritettava riippumaton arviointi. 9. Tuloksista olisi tiedotettava tehokkaammin. Niistä on tiedotettava laajemmin kuin tieteellisten julkaisujen kautta, joiden määrä vaikuttaa riittävältä. FLAIR FLOW voisi toimia hyvänä mallina joillakin tiedottaminen) edistäminen tutkimusohjelman yhteydessä saattaisi myös olla hyödyllistä. tutkimusalueilla. Nykyisten menettelyjen tutkimustuloksista (liikkuvuus, 10. Teollisuutta edustavien yhteistyökumppaneiden ja niistä erityisesti pk-yritysten osallistumista olisi edistettävä. 11. Yhteistyöhankkeiden kaltaisia toimintoja olisi lisättävä. 12. Komission yksiköiden olisi tehostettava tutkimusohjelman hallinnointia lisäämällä joillakin alueilla tehokkaaseen hallinnoinnin henkilöstön määrää tietojärjestelmään. ja erityisesti kohdentamalla enemmän varoja 106 II. KOMISSION VASTAUS 10. Komissio on tarkastellut yhteisön tutkimusohjelmista maataloutta, kalataloutta ja maatalouteen liittyviä teollisuudenaloja koskevaa ulkoista arviointikertomusta viisivuotiskaudelta 1991 - 1996. Kertomuksesta saa hyvän käsityksen peräkkäisten ohjelmien kehityksestä ja komissio on tyytyväinen ohjelman saamasta myönteisestä neljännen Arviointilautakunnan puiteohjelman jäljellä olevan osan toteuttamisessa ja viidennen puiteohjelman laadinnassa. suosituksia hyödynnetään lausunnosta. laatimia tärkeimpiä ovat Euroopan Yhteisön maatalouden, kalatalouden ja maatalouteen liittyvän teollisuuden tutkimusohjelmien tavoitteet ovat olleet moninaiset, mutta niistä tutkimustoiminnan edistäminen ja yhdenmukaistaminen ja vahvan tieteellisen perustan luominen Euroopan tutkimustoiminnalle; Euroopan tukeminen. teollisuudenalojen kilpailukyvyn vahvistaminen näillä aloilla sekä yhteisön politiikkojen Viimemainittu tavoite ei välttämättä tarkoita välittömiä tarpeita, joita varten on usein olemassa muita rahoituslähteitä, vaan siihen kuuluvat enimmäkseen pitkän aikavälin poliittiset tavoitteet (kuten maaseudun kehittäminen tai kalavarojen kestävä käyttö). Aikaisempiin ja nykyisiin EU:n ohjelmiin on sisällytetty myös monia perustutkimuksen aloja, kuten eläinten ja kasvien terveys, ravitsevia elintarvikkeita koskevat geneeriset tieteet tai uusien vesiviljelylajien biologia. Lisäksi on luotu monia yhteyksiä muihin EU:n joissa on enemmän biotekniikkaan, biolääketieteeseen, energiaan, valmistus- ja erityisohjelmiin, materiaalitekniikkaan, ympäristöön liittyvää tutkijankoulutukseen perustutkimusta. Tieteelliset ja tekniset innovaatiot ovat tärkeimpänä valintaperusteena kaikilla aiempien toimintaohjelmien alueilla ja tätä korostetaan ehdotuspyynnöissä voimakkaasti. liikkuvuuteen tutkijoiden tai ja ja niitä käsitellään Kestävään kehitykseen liittyvät kysymykset ovat saaneet osakseen yhä suurempaa huomiota kyseisenä tutkimusalueilla. viisivuotiskautena Kertomuksessa ehdotettuja kestävän kehityksen valintaperusteita tarkemmin. Yhteyksiä ympäristöalan tutkimusohjelmaan pidetään nykyisin yllä yksiköiden välisellä neuvonpidolla ja pitämällä työohjelman erityisaloja koskevia kokouksia. Viidennen puiteohjelman yhteydessä luonnontieteiden ja ympäristötieteiden tutkimus liitetään todennäköisesti läheisemmin toisiinsa. tällä hetkellä monilla FAIR-työohjelman tutkitaan Niitä vaikeuksia ja rajoituksia, jotka haittaavat yhteyksien luomista kansallisiin ohjelmiin, on yritetty poistaa. Kalatalouden ja vesiviljelyäkin tutkimuslaitoksista ja niiden harjoittamasta tutkimustoiminnasta on laadittu luettelo ja luettelon laatimista maatalouden tutkimushankkeista on tuettu osana AGREP-aloitetta, joka on 11 EU-maassa käynnissä olevia julkisrahoitusta saavia tutkimushankkeita koskeva tietojärjestelmä. Komission tiedonannon "Tutkimus ja teknologinen kehittäminen: toimien yhteensovittaminen yhteistyöllä" jälkeen perustettiin vuonna 1996 CREST:n tilapäinen työryhmä, jonka tarkoituksena oli helpottaa tiedonvaihtoa kansallisesta T&K-toiminnasta. Ensimmäisen toimintavuoden aikana työryhmä on koonnut jäsenvaltioista runsaasti asiaa koskevaa tietoa ja laatinut hyvän raportin. Yhtenäisten toimien toteuttamista on kannustettu jatkuvasti, ja valintavaiheessa yhtenäisiä toimia koskevien ehdotusten rahoitus on aina asetettu etusijalle. toimien lujittamiseksi. Korkealaatuisten yhtenäisiä toimia tullaan edelleen kannustamaan erityisesti aloilla, jotka ovat Euroopalle strategisesti merkittäviä. Teemaverkoston käsitettä edistettiin FAIR-ohjelmassa yhtenäisten teollisuuden osallistuminen hankkeisiin on Teollisuuden osallistuminen hankkeisiin riippuu erityisesti tutkimusaihepiireistä. Maatalouteen liittyvää teollisuutta edustava teollisuutta koskevissa hankkeissa on yhteistyökumppani lisääntynyt viisivuotiskautena. ja Osallistumistaso on nykyisin yli 25 prosenttia. Alkutuotannon aloilla teollisuudenalat eivät yleensä ole teknologiasta kiinnostuneita, eivätkä siksi ole olleet erityisen aktiivisia osallistumaan Euroopan tutkimusohjelmiin. joita FAIR-ohjelmassa on toteutettu, ovat tuottaneet tuloksena yhä enemmän ehdotuksia, ja ne ovat osoittautuneet tehokkaaksi keinoksi lisätä pk-yritysten osallistumista erityisesti elintarviketekniikan alalla. lähes aina mukana vähintään yksi teknologian edistämistoimet, Pk-yrityksiä koskevat 107 10. tulosten toteutetuista tehokkaaksi, levittämiseen Tuloksista tiedottaminen on yksi yhteisön tutkimusohjelmien tärkeimmistä osista. Vaikka tulosten levittäminen tiedeyhteisölle tieteellisten aikakauslehtien ja konferenssien välityksellä onkin osoittautunut hyvin loppukäyttäjille on kiinnitettävä enemmän huomiota. Elintarvike- ja muilla kuin elintarvikealoilla on perustettu tätä varten erityisiä verkostoja, mutta muilla ohjelman aloilla tulosten levittäminen on enemmän riippuvaista kansallisista aloitteista ja kussakin levittäminen pk-yrityksille varmistetaan hankkeessa vastaperustetun FAIR-yhteyselinverkoston avulla. Monissa ohjelmissa on käsitelty entistä enemmän kuluttajatottumusten kehitystä yleensä ja erityisesti kuluttajien kasvavaa tarvetta saada enemmän tietoa elintarvikeketjun koskemattomuudesta, jotta siihen voitaisiin luottaa, ja nämä kysymykset mainitaan nykyisin eettisiin, oikeudellisiin ja sosiaalisiin näkökohtiin liittyvien liitännäistoimenpiteiden yhteydessä. Elintarvikkeiden merkitys ihmisen terveyden kannalta on muuttunut yhä tärkeämmäksi aiheeksi, joka vielä FLAIR-ohjelmassa oli vasta vaatimaton alku, jota jatkettiin AIR-ohjelmassa ja joka nyt FAIR-ohjelmassa on muuttunut merkittäväksi tutkimusaiheeksi. levittämissuunnitelmista. Tulosten Ohjelman hallinnointia pyritään jatkuvasti tehostamaan. Vaikka epävirallinen esivalintavaihe on jo auttanut ohjaamaan hakijoita tehokkaasti asianmukaisen rahoituslähteen valinnassa, katsotaan, että esivalintavaiheen muuttaminen viralliseksi voisi aiheuttaa ehdotuksen jättäjille vielä suurempia pettymyksiä tehokkaampi menettely sen ja että ehdotuspyyntöjen kohdentaminen erityisille alueille voisi olla välttämiseksi, että ehdotuksia tulee enemmän kuin mitä on määrärahoja. Hankkeiden seurannan ja niiden päättymisen jälkeisen arvioinnin tehostamiseksi harkitaan erilaisia keinoja, joihin kuuluu ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö. Komission yksiköt ovat yhtä mieltä tehokas tiedonhallintajärjestelmä. Uusia tietojärjestelmiä (kuten AMPERE) on hiljattain kehitetty, mutta niitä olisi vielä kehitettävä yhtenäisen ja ajanmukaisen tiedonhallinnan varmistamiseksi. Tämä kysymys voitaisiin myös ratkaista lisäämällä henkilöstöä komission tasolla. tarvittaisiin siitä, että Suurin osa arviointilautakunnan esittämistä suosituksista olivat samantapaisia kuin komission asiakirjassa "Huomisen keksiminen" esittämät viidettä puiteohjelmaa koskevat ensimmäiset suuntaviivat. Komissio uskoo vahvasti, että tästä EU:n TTK-toiminnasta laaditusta riippumattomasta arvioinnista on paljon hyötyä neljännestä puiteohjelmasta jäljellä olevan osan toteuttamisessa ja viidennen puiteohjelman valmistelussa. 108 10. m. ARVIOINTI!,AI ÏTAKIINTA Prof. Stefano Cataudella, Université degli Studi di Tor Vergara (Italia) Professori Cataudellalla, laaja tutkimuskokemus erityisesti vesiviljelyn ja ympäristön välisten suhteiden sekä viljeltyjen kalakantojen geneettisen karakterisoinnin alalla. Akateemista kokemusta hän on hankkinut työskentelemällä yliopiston eri osastoilla vuodesta 1973 ja tekemällä yhteistyötä kansainvälisissä kehitysyhteistyöohjelmissa. Hän osallistui myös FAR-hankkeiden arviointiin. joka on Tor Vergaran yliopiston (Rooma) apulaisprofessori, on Prof. Patrick Cunningham, Trinity College Dublin (Irlanti), arviointilautakunnan puheenjohtaja Professori Cunningham toimi FAO:n eläintuotannosta ja eläinten terveydestä vastaavan osastonjohtajana vuoteen 1993. Sen jälkeen hän palasi toimeensa Trinity Collegen eläingenetiikan professoriksi ja on toiminut erittäin aktiivisesti erilaisissa kansainvälisissä neuvoa-antavissa komiteoissa. Hänen tutkimustyönsä keskittyy kvantitatiiviseen geneettiseen teoriaan ja karjan geneettistä parannusta koskevien ohjelmien tehokkuuteen. Francisco Javier Pereiro Munoz, Instituto Espanol de Oceanograffa (Espanja) Pereiro Munozilla on 20 vuoden kokemus kalatalouden tutkimustyöstä erityisesti Euroopan vesien pohjakalalajien osalta. Hän on IEO:n Euroopan vesiä koskevien kalatalouden tutkimusohjelmien johtaja ja on ollut Euroopan yhteisön kalatalouden tieteellisen ja teknisen komitean (STCF) jäsen. Hän on Espanjan edustaja joissakin ICES: in (International Council for the Exploration of the Sea) komiteoissa ja ACFM:ssa (Advisory Committee for Fisheries Management). Tri Daniel Richard-Molard, Institut National de la Recherche Agronomique (Ranska) Tri Richard-Molard on nykyisin INRA:n proteiini- ja hiilihydraattiteknologian osaston ja hedelmä- ja vihannesalan biotekniikan osaston johtaja. Hänen tutkimustyönsä keskittyy elintarvikkeeksi ja muuhun tarkoitukseen tarkoitetun viljan muuntelutekniikkaan ja siihen kuuluu monia yhteistyöohjelmia, joissa teollisuus on mukana. Prof. Jorma Sundquist, Finnish Pulp and Paper Research Institute (Suomi) Professori Sundquist on ollut Suomen selluloosan ja paperin tutkimusinstituutin, Finnish Pulp and Hänen Research Instituten paperintutkimuskeskuksen, Paper Science Centren tutkimusjohtaja. erikoisaloinaan ovat polymeeritieteet, puuhun ja massanvalmistukseen liittyvä kemia sekä kemiallinen tekstiiliteknologia. Hän osallistui myös FAIR-hankkeiden arviointiin. Prof. S. Athanasios Tsaftaris, Agricultural University of Thessaloniki (Kreikka) Professori Tsaftarisin erikoisaloihin kuuluvat kasveihin liittyvät monet eri näkökohdat, kuten erityisesti biokemia, fysiologia, genetiikka, jalostus ja biotekniikka. Professori Tsaftaris työskentelee nykyisin Kreikan kansallisessa tutkimusneuvostossa ja on useiden kansainvälisten tieteellisten neuvoa-antavien komiteoiden jäsen. Prof. Marcel Vanbelle, Université Catholique de Louvain (Belgia) Professori Vanbellen erikoisalana on eläinten ja Hän on ollut Belgian elintarvikeneuvoston jäsen vuodesta 1990, julkaissut yli 450 artikkelia ja on useiden kansainvälisten tieteellisten neuvoa-antavien komiteoiden jäsen. ihmisten ravitsemus. 109 Prof. Heinrich Wohlmeyer, Agricultural University of Vienna (Itävalta) Professori Wohlmeyer on maatalousalan tutkija, jolla on kansainvälinen koulutus taloustieteen ja kulutushyödykkeisiin liittyvien sopimusten alalla. Ennen nykyistä tutkimustointaan yliopistossa professori Wohlmeyer hankki teollista kokemusta työskentelemällä maatalouteen liittyvässä teollisuudessa. Hänen erikoisaloihinsa kuuluvat luonnonvarojen hallinta ja ympäristötalous. 10. 110 11 VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 MUU ENERGIA KUIN YDINENERGIA 111 11. I. TIIVISTELMÄ 1. 1 Taustaa Tämä on erillinen tiivistelmä arviointilautakunnan laatimasta kertomuksesta muuhun kuin ydinenergiaan liittyvästä Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta toiminnasta vuosina 1991 - 1996. Tiivistelmä kuuluu erottamattomana osana arviointilautakunnan laatimaan varsinaiseen kertomukseen. Arvioinnin suoritti ryhmä riippumattomia asiantuntijoita, joiden nimet ja viitetiedot ovat varsinaisen kertomuksen liitteenä. Nämä TTK- ja esittelytoimet toteutettiin kolmannessa puiteohjelmassa JOULE-ohjelman ja THERMIE-ohjelman osana ja neljännessä puiteohjelmassa niitä seuranneen JOULE-THERMIE-ohjelman osana. Koska kolmannessa puiteohjelmassa ei suoritettu loppuarviointia näistä ohjelmista, tämä arviointi sisältää kolmannen puiteohjelman osana toukokuuta 1996 neuvostolle antaman tiedonannon KOM (96) 220 (lopullinen) mukaisesti. toimien arvioinnin komission 22. toteutettujen 1. 2 Muuta kuin ydinenergiaa koskeva TTK-ja esittelytoiminta toisessa puiteohjelmassa nimen JOULE vuonna 1989 ja esittelyohjelma, 1970-luvun öljykriisit herättivät EY:n kiinnostuksen energian tutkimus- ja esittelytoimintaan, jolloin tutkimustoiminnasta vastasi pääosasto XII ja esittelytoiminnasta pääosasto XVII. Energian tutkimusohjelma sai joka ei kuulunut puiteohjelmaan, nimen THERMIE. Nämä kaksi ohjelmaa yhdistettiin neljännessä puiteohjelmassa JOULE- THERMIE-ohjelmaksi vuonna 1994. Niitä hallinnoivat edelleen pääosastot XII ja XVII ja niillä on kaksi erillistä hallintokomiteaa. ja niitä seuranneen yhdistetyn ohjelman tavoitteet selostetaan varsinaisen Kummankin ohjelman kertomuksen 3. 1 jaksossa ja sen liitteessä 2. JOULE-ohjelman hankkeiden koordinoijat sijoittuvat yleensä korkeakouluihin ja tutkimuslaitoksiin, kun taas THERMIE-ohjelman koordinoijina ovat teollisuusyritykset tai teollisuuden tutkimuslaitokset. Ohjelmien kokonaismäärärahat ovat suunnilleen yhtä suuret, vaikka THERMIE-ohjelmassa yksittäisten hankkeiden määrärahat ovatkin yleensä suuremmat kuin JOULE- ohjelmassa. Muuta kuin ydinenergiaa koskevissa laajan tutkimusalueen, joihin kuuluvat muiden muassa uusiutuvat energialähteet, energian järkiperäinen käyttö ja fossiiliset polttoaineet. Tutkimus- ja esittelytoimien lisäksi tutkimusalueeseen kuuluu liitännäistoimia, kuten tukitoimia ja tutkimustulosten levittämistä, sekä strategisia tutkimuksia. tutkimusohjelmissa toimet kattavat toteutetut tekniset 1. 3 Varsinaisen kertomuksen rakenne Varsinainen kertomus on laadittu CREST-komitean kaikkien tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien erityisohjelmien arviointia varten ehdottaman mallin mukaisesti. - Osassa 1 on erillinen tiivistelmä varsinaisesta kertomuksesta. - Osassa 2 on kertomuksen johdanto ja selostus käytetystä menetelmästä. - Osassa 3 esitetään yksityiskohtainen arviointi ohjelmista. - Arviointilautakunnan päätelmät esitetään osassa 4. - Arviointilautakunnan suositukset esitetään osassa 5. - Lisätietoja asiasta on liitteissä. 113 11. 1. 4 Arviointimenetelmä Arviointi suoritettiin ohjelman tasolla eikä hankkeiden tasolla. JOULE- ja THERMIE-ohjelman johto lähetti satunnaisesti valituille 340:11e hankkeen koordinoijalle kyselylomakkeen. Lomakkeet palautettiin suoraan esittelijälle muutaman kuukauden kuluessa. Näiden lomakkeiden analyysi esitetään liitteissä 3 ja 4. Komission yksiköt toimittivat arviointilautakunnalle taustatietoja ohjelmista arvioinnin alussa ja sen aikana. Arviointilautakunta laati kyselylomakkeen, joka jaettiin ohjelmajohtajien luvalla ja yhteistyössä näiden kanssa tutkimusohjelman JOULE- ja THERMIE-osien ohjelmapäälliköille ja niistä vastaavalle henkilökunnalle. Vastaukset toimitettiin nimettöminä esittelijälle ja liitteessä 5 on tiivistelmä niistä. Arviointilautakunta haastatteli JOULE- ja THERMIE-ohjelmien johtajia ja joitakin näiden henkilöstöön kuuluvia henkilöitä. Arviointilautakunta kokoontui ensimmäisen kerran Brysselissä 2. syyskuuta 1996 ja piti sen jälkeen vielä viisi kokousta, joista viimeisen 20. joulukuuta 1996. 1. 5 Muuta kuin ydinenergiaa koskevien TTK-ja esittelytoimien arviointi Suurin osa EU:n energiantoimituksista tulee yhä muista kuin ydinenergian toimituslähteistä ja tilanne jatkunee samana myös lähitulevaisuudessa. Ohjelman muuta kuin ydinenergiaa koskevat aiheet ovat sen vuoksi edelleen perusteltuja. Tärkeitä asioita ovat edelleenkin muun muassa energiahuollon turvaaminen ja ympäristövaikutukset. Yhteisön muuta kuin ydinenergiaa koskevan TTK- ja esittelytoiminnan tavoitteena oli: - energiahuollon pitkän aikavälin turvaamisen parantaminen - energiankulutuksen ja energiantuonnin vähentäminen - energiantuotantoon ja -kulutukseen liittyvien ympäristöongelmien lieventäminen. Näihin tavoitteisiin oli pyrittävä toteuttamalla energian järkiperäistä käyttöä ja uusiutuvien ja uusien kotimaisten energialähteiden hyödyntämistä koskevia TTK- ja esittelytoimia. Näitä toimia lujitettiin ja laajennettiin unionin politiikkojen sekä sosioekonomisten ja poliittisten muutosten huomioon ottamiseksi. Ohjelmien alkuperäiset tavoitteet ovat edelleen perusteltuja, kun otetaan huomioon tieteen, tekniikan, teollisuuden ja sosioekonomisen tilanteen kehitys. Arvointiryhmän mielestä nämä samat tavoitteet ovat suurelta huomioon vielä energiateknologioiden saatavuus ja niiden hidas siirtyminen markkinoille. puiteohjelmassa, viidennessäkin perusteltuja otetaan osin kun tavoitteita ja laajuutta, joista Komissio on noudattanut niitä toimien valintaperusteita, menettelyjä, neuvoston direktiiveissä säädetään. On kuitenkin osoittautunut vaikeaksi laatia ohjelmalle sellaisia tarkkoja ja todennettavissa olevia tavoitteita, joiden perusteella tuloksia voitaisiin arvioida. Tämä ongelma on yleinen tutkimustoiminnassa. Arviointilautakunnan mielestä muuta energiaa kuin ydinenergiaa koskevaa tutkimustoimintaa on hallinnoitu kustannustehokkaalla tavalla. Hallinnollisen henkilöstön määrä, joka ohjelmalle on myönnetty, on jokseenkin riittämätön, mikä puolestaan johtaa ylikuormitukseen ja viivästymisiin. Toimintaa on kuitenkin yleensä hallinnoitu tyydyttävästi ja tehokkaasti. Ehdotuksen jättäjille toimiteltavien Iidojen laatu on viime vuosina parantunut ja hankkeiden valintamenettely on ohjelman JOULE-osassa selvä. Vaikka muuta kuin ydinenergiaa koskevaa tutkimustoimintaa harjoitetaan yhdessä ainoassa lulkiniusohjelmassa eli JOULE- THERMIE-ohjelmassa, hallinnointikomiteoita on itse asiassa kaksi ja ohjelman osilla on oikeudellisia eroavaisuuksia. Ulkoinen valvontamenettely otettiin käyttöön vuonna 1995 ja se on osoittautunut hyödylliseksi arviointilautakunnalle ja komission yksiköille. Ohjelman hallinnoimiseksi on olemassa asianmukaiset toimintakeinot ja riittävästi joustavuutta. Tätä vapautta ei kuitenkaan aina ole hyödynnetty parhaalla mahdollisella tavalla. 114 11. Arviointilautakunta piti ohjelman tehokkuuden tai tavoitteiden täyttymisen arviointia vaikeana tehtävänä. Tämä on yleinen ongelma kaikessa sellaisessa tutkimustoiminnassa, jossa tavoitteet on määritelty väljästi, ja tilannetta vaikeuttaa vielä se, että myös kansalliset hallitukset ja yksityiset organisaatiot toteuttavat muuhun kuin ydinenergiaan liittyviä TTK- ja esittelytoimia, jolloin komission saavutuksia on vaikea erottaa. Ohjelman kaikilla kolmella päätutkimusalueella (energian järkiperäinen käyttö, uusiutuvat energialähteet ja fossiiliset polttoaineet) on aloja, joilla unioni on päässyt muuhun kuin ydinenergiaan liittyvässä tutkimuksessa johtoasemaan, missä kansalliset hankkeet eivät olisi onnistuneet yhtä hyvin. Erityisiä esimerkkejä onnistuneista toimista löytyy polttokennoteknologian, tuuliturbiinin suunnittelun ja autonmoottorissa tapahtuvan palamisen tutkimuksen aloilla. Yhteisön tehtävänä voi olla erityisesti tukea joita tehokkaasti pitkällä aikavälillä yksittäisten jäsenvaltioiden saattaisi olla vaikea tukea. riskialttiita kansainvälisiä tutkimushankkeita, toteutettavia ja Kokeen uusiminen ja markkinointi eivät aina ole onnistuneet niin hyvin kuin toivottiin, osittain koska polttoaineiden hinnat ovat olleet alhaalla ja energian jakeluvarmuus ilmeisesti hyvä. Sopimuspuolilta kyselylomakkeeseen saadut vastaukset osoittivat, vaikka ne joiltakin osin tuottivatkin pettymyksen, että julkaisujen, väitöskirjojen, uusien tuotteiden, uusien prosessien ja testausmenetelmien muodossa- saatiin paljon tuloksia. Muuta kuin ydinenergiaa koskeva tutkimustoiminta on epäilemättä lujittanut unionin tieteellistä ja teknologista perustaa tutkimusryhmien ja tutkimuslaitosten perustamisen ja kansainvälisen yhteistyön tutkimustoiminta on yhteisön edistämisen kautta. Lisäksi muuta kuin ydinenergiaa koskeva energiapolitiikan mukaista ja tukee muita yhteisön politiikkoja ympäristön, sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden, ja kestävän kehityksen aloilla. Muuta kuin ydinenergiaa koskevaan tutkimustoimintaan liittyy ainakin kaksitoista yhteisön aloitetta ja välinettä, jotka tukevat tutkimustulosten hyödyntämistä ja levittämistä. Näiden ohjelmien ja välineiden välisiä yhteyksiä kehitellään edelleen. Yhteisön ja jäsenvaltioiden toimien yhteensovittaminen ei aina ole onnistunut kovin hyvin, mutta se on paranemassa. sisämarkkinoiden toteuttamisen 1. 6 Päätelmät Seuraavassa esitetään tiivistelmä arviointilautakunnan päätelmistä: Ohjelmien alkuperäiset tavoitteet ovat yhä perusteltuja, kun otetaan huomioon tieteen, tekniikan, teollisuuden ja sosioekonomisen tilanteen kehittyminen. Nämä tavoitteet voidaan suurelta osin säilyttää myös viidenteen puiteohjelmaan. Yhteisön rahoittama TTK- ja esittelytoiminta on myötävaikuttanut lähes kaikkeen muuta energiaa kuin ydinenergiaa koskevan tutkimuksen alalla tapahtuneeseen kehitykseen ja on myös osaltaan lujittanut unionin tieteellistä ja teknistä perustaa. Rahoitusta on myönnetty sellaiseen pitkällä aikavälillä toteutettavaan ja riskialttiiseen tutkimustoimintaan, johon ei muutoin olisi saatu rahoitusta. Ohjelman kaksi osaa toimivat pääosin kahtena erillisenä ohjelmana, koska ne kuuluvat alunperin komission kahdelle eri pääosastolle. Arviointilautakunta katsoo, että Hallinnoinnin avoimuuden taso on yleisesti ottaen tyydyttävä. tätä ohjelmaa hallinnoidaan kustannustehokkaalla tavalla. Vaikuttaa siltä, että JOULE-THERMIE-ohjelman kummassakin osassa on liian vähän henkilökuntaa. Tämä on johtanut sopimusneuvottelujen viivästymiseen ja siihen, että hankkeiden varsinaiseen hallinnointiin jää liian vähän aikaa. Sopimusneuvottelujen viivästyminen on yhä ongelmallista sopimuspuolien kannalta ja vaikuttaa siltä, että se johtuu osittain sopimusosaston työn viivästymisestä. 115 11. Ohjelmalle ei ole asetettu selkeitä määrällisesti vaikuttavuutta on vaikea arvioida. Tällaisia tavoitteita voi olla vaikea asettaa. ilmaistuja tavoitteita, jonka vuoksi sen Yhteisön ohjelmien ja kansallisten ohjelmien yhteensovittaminen on epätyydyttävää. Vaikuttaa siltä, että kaikkia toimintakeinoja ei ole osattu täysin hyödyntää. Komissio on noudattanut niitä hankkeiden valintaperusteita ja valintamenettelyjä sekä tavoitteita ja laajuutta, joista neuvoston direktiiveissä säädetään. Hakijoille toimitettavan kirjallisen aineiston laatu on parantunut, mutta sitä olisi vieläkin varaa parantaa. JOULE:n tarpeen yhdenmukaistaa. ja THERMIE:n hankkeiden valintamenettelyjä olisi myös Hyviä sekä tutkimus- että esittelytoimintaa sisältäviä hankkeita on vaikeaa rahoittaa. Hankkeiden arvioinnissa ei käytetä täysimääräisesti mittasuureita kuten (väli)tavoitteita ja tuloksia. Päättyneitä hankkeita ei tutkimusohjelman JOULE-osassa ole tähän mennessä arvioitu, mutta arviointi on parhaillaan käynnissä. Seurantavuoden käyttöön ottaminen on suureksi avuksi ohjelman hallinnoinnissa. 1. 7 Suositukset Arviointilautakunta suosittelee seuraavaa: TTK- ja esittely toimia olisi jatkettava muuta kuin ydinenergiaa koskevassa energiatutkimuksessa. Muuta kuin ydinenergiaa koskevan tutkimusohjelman olisi suuntauduttava aikaisempaa enemmän käyttäjien tarpeisiin ja siinä olisi korostettava teknologian sovelluksia, osa määrärahoista olisi silti kohdennettava perustutkimukseen. Laatuvaatimukset olisi aina pidettävä korkeina. Tämän ohjelman toteutettava toimenpiteet esimerkiksi ottamalla käyttöön yhteinen hallintorakenne ja yhdenmukaistamalla arviointi- ja valintamenettelyjä. ja THERMIE-osan yhdenmukaistamiseksi olisi JOULE- THERMIE-osan A- ja B-toimien parempi parantamiseksi. integrointi olisi varmistettava toistettavuustason Seuranta- ja arviointimenettelyjä olisi laajennettava ja parannettava siten, että otetaan käyttöön ohjelman puolivälin tarkistukset, määritellään selkeät (väli)tavoitteet ja laaditaan vuosittain sekä JOULE- että THERMIE-osasta. kertomukset hankkeen olennaisista Seurantaryhmässä olisi oltava jatkuvuutta, ja yhden seurantaryhmän jäsenen olisi oltava arviointilautakunnassa. saavutuksista Tutkimusohjelman JOULE-osassa ohjelman johdon olisi hyödynnettävä paremmin kaikkia käytettävissään olevia toimintakeinoja ja joustonmahdollisuuksia, kuten yhtenäisiä toimia. Ohjelman ja hankkeiden hallinnointiin olisi kohdennettava riittävästi resursseja muun muassa sopimusneuvottelujen viivästymisen vähentämiseksi. Jäsenvaltioiden tutkimusohjelmat olisi sovitettava paremmin yhteen sekä keskenään että muiden yhteisön ohjelmien kanssa. Olisi otettava käyttöön menettely sellaisten hyvien ehdotusten käsittelemiseksi, jotka kuuluvat osittain ohjelman sekä JOULE- että THERMIE-osaan. 116 II. KOMISSION VASTAUS 11. Komissio on tutustunut tähän riippumattoinaan arviointiin muun energian kuin ydinenergian tutkimus-, teknologisen kehittämisen tason asiantuntijaryhmä puheenjohtajanaan Dr. Eamonn Kinsella, ja komissio kiittää arviointilautakuntaa sen tekemästä työstä tutkimusohjelman arvioimiseksi viimeksi kuluneiden viiden vuoden osalta. ja esittelytoimista. Kertomuksen on laatinut korkean (TTK) Kertomuksessa esitetään huomioita monista ohjelman tavoitteiden merkitykseen liittyvistä tekijöistä sekä tehokkuudesta, yleisestä hallinnoinnista ja sen täytäntöönpanoa koskevista menettelyistä. ohjelman Komissio pitää näitä huomioita hyödyllisinä ja panee tarkasti merkille arviointilautakunnan päätelmät, joiden mukaan ohjelman alkuperäiset tavoitteet olisi suurelta osin säilytettävä myös tulevaisuudessa; yhteisön rahoittama TTK- ja esiltelytoiminta on myötävaikuttanut lähes kaikkeen muuta kuin ydinenergiaa koskevan tutkimuksen alalla tapahtuneeseen kehitykseen ja on myös osaltaan lujittanut unionin tieteellistä ja teknistä perustaa; niitä hankkeiden valintaperusteita ja valintamenettelyjä sekä tavoitteita ja laajuutta, joista neuvoston direktiiveissä ja ohjelmaa on yleensä hallinnoitu kustannustehokkaalla tavalla. säädetään, on noudatettu; Komissio pitää tervetulleena arviointilautakunnan suositusta, jonka mukaan muuta kuin ydinenergiaa koskeva tutkimusohjelma olisi suunnattava entistä enemmän käyttäjien tarpeiden mukaan ja siinä olisi painotettava teknologisia sovelluksia. Itse asiassa sellaisten korkealaatuisten energiateknologioiden ja - jotka vastaavat kansalaisten odotuksia elämänlaadun paranemisesta, sekä palvelujen esittelyhankkeiden pikainen toteuttaminen sen osoittamiseksi, että nämä teknologiat ja palvelut rajoittavat ympäristöhaittoja, ovat oleellinen osa eurooppalaista energiapolitiikkaa. tarjoaminen, Komissio on yhtä mieltä arviointilautakunnan kanssa siitä, että yhteisön tavoitteet muuta kuin ydinenergiaa koskevassa tutkimuksessa saavutetaan energian järkiperäistä käyttöä, uusiutuvien ja uusien kotimaisten energialähteiden hyödyntämistä sekä myös hiilivetyjä koskevilla TTK-ja esittelytoimilla. Komissio on tietoinen myös siitä, että koko puiteohjelman tasolla tarvitaan lisätoimenpiteitä hallinnoinnin ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamiseksi sekä koordinoinnin parantamiseksi jäsenvaltioiden TTK-ja esittelyohjelmien kanssa ja niiden välilllä. Tiedonannossa "Huomisen keksiminen" ja sen jälkeen laaditussa viidennen puiteohjelman rakennetta, välineitä ja tavoitteita koskevassa valmisteluasiakirjassa on esitetty ne toiminnan peruslinjat, joita tässä suhteessa aiotaan noudattaa. Komissio pitää suosituksia hyvin rakentavina, koska niissä valmistellaan sekä tulevia toimintoja että määritellään lyhyen aikavälin mukautuksia, jotka olisi pantava nopeasti täytäntöön nykyisestä ohjelmasta vielä jäljellä olevassa osassa. 117 IIL ARVIOINTILAUTAKUNTA Tri Eamonn KINSELLA E. Kinsella on konsulttiyhtiö Circa Group Europen johtaja. Hän on energia-alan ja materiaalitekniikan asiantuntija. Hän toimii tutkimusjohtajana Moy Insulation Ltd:ssa ja National Board for Science & Technology)] jäsenenä (Irlanti). 11. Maurice CLAVERIE CNRS. ssa Claverie vastaa yhteyksistä valtion toimii PIR:n (Programmes Interdisciplinaires de Recherche) koordinoijana. Hän myös toimii asiantuntijana DGRT:ssa (Direction Générale de la Recherche et de la Technologie) energiaan ja ympäristöön liittyvissä ongelmissa. tutkimuslaitoksiin ja Dale LAIDLER D. Laidler toimiin vanhempana tutkijana ICI Corporate Laboratoryssa. Hän on työskennellyt laitoksen ulkopuolisesta yhteistyöstä vastaavana johtajana vuodesta 1991. Tehtäviin kuuluu ICL. n yksittäisten tutkimusryhmien avustaminen osallistumaan korkeakoulujen ja yritysten väliseen yhteistoimintaan. Hans Christian SÖRENSEN Sorensen, joka on Energi og Miljoundersogelse -yhtiön johtaja, on erikoistunut energian järkiperäiseen käyttöön ja uusiutuvien energialähteiden käyttöön rakennuksissa sekä palamisen tutkimukseen. Prof. Anastasios KARABELAS Karabelas on prosessitekniikan osaston professori Thessalonikin Aristoteles-yliopistossa. Hän toimii kemian prosessi- ja tehdassuunnittelulaboratorion johtajana. Prof. , Dr. Ing. Dr. Ing. E. h. Helmut SCIIAEFER Prof. Schaeffer on Munchenin teknillisen korkeakoulun professori. Hän vastaa julkisten energialaitosten tutkimusyksiköstä. Hänellä on kokemusta soveltavasta tutkimuksesta, joka koskee energian käyttöä teollisuudessa, kotitalouksissa ja liikenteen alalla (energiakysynnän rakenneanalyysi, energiakäsitteet jne. ). 118 12. VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 LIIKENNE 119 12. I. TIIVISTELMÄ Suositukset 1. On hyvin tärkeää, että liikenteen tutkimusohjelma säilyy omana erillisenä ohjelmanaan ja että sillä samalla on tiiviit yhteydet muihin puiteohjelman tutkimusalueisiin. 2. Tuleviin yleisiin liikenteen TTK-ohjelmiin olisi sisällytettävä liikenteeseen liittyviä näkökohtia, kuten tekniikan kehitys, energiansäästöjä sosiaaliset ja ympäristöä koskevat kysymykset, maankäyttö jne. , joista vastaisivat asianomaiset komission pääosastot asianmukaisen toimintakehyksen puitteissa. 3. On tärkeää pitää yksi yleinen liikenteen TTK-ohjelma, johon sisältyy sekä teknologista että politiikan tutkimusta. 4. Tuleviin tutkimusohjelmiin sisällytettävät tutkimustehtävät olisi valittava siten, että asetetaan etusijalle sellaiset ongelmat, jotka kaikkein tehokkaimmin voidaan ratkaista Euroopan tasolla sekä erityisesti ongelmat, jotka ovat tärkeitä EU:n liikennepolitiikan kannalta. 5. On tärkeää, että yleisellä tutkimusohjelmalla on selkeästi määriteltyjä selostettu linja; ohjelmassa olisi varattava mahdollisuus ottaa valikoituja riskejä ja tehdä pitkän aikavälin tutkimusta, jota jatkettaisiin myöhemmissä ohjelmissa. 6. Liikenteen erityisohjelma olisi strateginen ohjelmaosuus, joka kattaisi kaikki toiminnot ja jossa käsiteltäisiin eri liikennemuodoille yhteisiä ongelmia, ja niiden välistä kilpailua. Tässä kaikki toiminnot kattavassa liikennemuotojen yhteensovittamista ohjelmassa olisi käsiteltävä myös liikenteen suhdetta muihin siihen liittyviin näkökohtiin. sisällytettäisiin rakennettava siten, että siihen 7. Liikenteen TTK-toimintojen hallinnointitehtäviä hoitavan henkilöstön määrää olisi kiireesti lisättävä; henkilöstömäärä on nykyisin se, mikä ohjelmalle alun perin myönnettiin, mutta tämänluonteisessa poliittisesti suuntautuneessa tutkimusohjelmassa vaaditaan enemmän tieteellisen alan virkamiehiä kuin teknisemmin suuntautuneissa tutkimusohjelmissa, joten hyväksyttyjä henkilöstömääriä olisi korotettava. tarvitaan entistä enemmän joustavuutta. Erityisohjelmissa olisi 8. Talousarvioiden suunnittelussa varattava erityinen summa siltä varalta, että ohjelmaa on tarve mukauttaa yhteiskunnallisiin ja poliittisiin muutoksiin, tekniikan kehitykseen tai on jatkettava aikaisempien ohjelmien hankkeita jne. toimenpiteitä 9. Arviointilautakunta tutkimustulosten levittämisen parantamiseksi; arviointilautakunta korostaa, että tarvittaisiin näihin tehtäviin erikoistunutta henkilökuntaa, joiden vastuulla olisi erityisesti tutkimustulosten levittämisen edistäminen, ja suosittelee, että sitä varten myönnetään tarvittavat varat. pääosasto VII: n voimakkaasti ehdottamia kannattaa 10. Yhtenäiset toimet ja erityistyöryhmät ovat osoittautuneet tehokkaiksi keinoiksi edistää yhteistyötä ja toimien yhteensovittamista, ja nämä välineet olisi sisällytettävä asianmukaisesti tuleviin puiteohjelmiin. Taustaa Tämä arviointikertomus laadittiin liikenteen alan tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta 15. joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tämä viisivuotisarviomti kattaa seuraavat ohjelmat ja aloitteet: EURET, APAS ja niitä paljon laajemman, osana neljättä puiteohjelmaa toteutetun liikenteen TTK-tutkimusohjelman ensimmäisen vaiheen. Viisivuotisarvioinnin tavoitteena on arvioida kyseisten ohjelmien ja aloitteiden merkitystä ja tehokkuutta sekä sitä, miten TTK-toiminta on myötävaikuttanut yhteisön liikennepoliittisten ja muihin politiikan aloihin liittyvien tavoitteiden toteuttamiseen. 121 12. Tämä arviointi suoritettiin vuoden 1996 heinä- ja lokakuun välisenä aikana. Arviointilautakunta tutki hankkeen ja arviointikertomukset sekä liikenteen TTK-ohjelmiin liittyvät asiakirjat. Lisäksi arvioitsijat pitivät useita kokouksia hankkeiden johtajien, muiden asiaan liittyvien EU:n tutkimushankkeiden edustajien, liikenteen tutkimuskomitean (TRC) jäsenten ja komission pääosastojen VII ja XIII henkilöstön sekä Eurocontrolin edustajien kanssa. Arviointilautakunta kokoontui neljästi pääosasto VILn tiloissa ja kävi muulloin suoraa kirjeenvaihtoa keskenään. Liikenteen tutkimusohjelman tarkoituksena on parantaa yksittäisten liikennemuotojen tehokkuutta ja löytää strategia niiden nopeammaksi integroimiseksi ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Tutkimus koskee sekä matkustaja- että tavaraliikennettä. Liikenteeseen liittyy myös muita erityisohjelmia, joista laaditaan arvioinnit erikseen, mutta arviointilautakunta on sisällyttänyt laatimaansa arvioon joitakin viittauksia myös näihin ohjelmiin. Tärkeimmät saavutukset Ainoastaan EURET- ja APAS-toimista, joiden määrärahat ovat rajalliset, voidaan odottaa suuria saavutuksia, koska liikenteen TTK-toimet ovat vasta alkuvaiheessa. Tärkeimpiä saavutuksia ovat muiden muassa seuraavat: Intermodaaliliikenne: purkamisen nopeuttamiseksi kuljetusmuotoa vaihdettaessa (SIMET). innovatiivisen ja tehokkaan järjestelmän suunnittelu tavaroiden lastauksen ja Rautatieliikenne: kehittäminen, hallintajärjestelmien hajautumisen poistaminen. eurooppalaisen on tarkoituksena yhdennetyn jonka rautatieliikenteen hallintajärjestelmän kansallisten rautateiden käyttämien (ERTMS) rautatieliikenteen Vesiliikenne (meriliikenne): kehittyneiden teknologioiden soveltaminen ja niiden yhdistäminen aluksen toiminnallisiin henkilökunnan optimaaliseen kokoonpanoon strategioihin (ATOMOS). ja aluksen miehitykseen liittyviin ja Lentoliikenne: lentoliikenteen hallintaa koskevien suunnitelmien parantaminen ja arviointi (AEGIS). Tieliikenne: kustannustehokkuus- ja moniperusteanalyysin hyödyntäminen uusien teiden rakentamisessa. Lisäksi tekemään toimijoiden, keskenään sekä edistämään yhteistyötä eri jäsenvaltioiden organisaatioiden välillä. tutkimustoiminnalla on onnistuttu kannustamaan asianomaisia ja poliittisten päätöksentekijöiden tutkijoiden ryhmiä teollisuuden ja liikenteen tiiviimpää yhteistyötä 122 12. IL KOMISSION VASTAUS Komissio on tutustunut tähän riippumattomaan arviointiin EU:n TTK-toimista liikenteen alalla. Suositukset otetaan huomioon laadittaessa suuntaviivoja liikenteeseen liittyvän tutkimustoiminnan kehittämiselle neljännessä ja viidennessä puiteohjelmassa ja suositukset vaikuttavat myös tapaan, jolla tutkimus- ja kehitystyön tuloksia levitetään ja hyödynnetään. Komissio myöntää, että tekniikan tutkimus ja poliittinen tutkimus olisi tarpeen yhdistää. Komissio pitää tervetulleena arviointilautakunnan päätelmää, jonka mukaan TTK-toiminta on myötävaikuttanut merkittävästi EU:n liikennepolitiikan täytäntöönpanoon. Tämä vaatimus politiikan tukemisesta esitetään selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 f artiklassa, jossa viitataan siihe, että tutkimuksella on lujitettava yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa sekä tukea yhteisön muita politiikkoja. Tämä tarve tunnustetaan selkeästi myös komission tiedonannossa "Huomisen keksiminen". ^ Arviointilautakunta toivoisi, että viidennessä puiteohjelmassa olisi yksi ainoa liikenteen TTK-ohjelma. Komissio on tietoinen siitä, että tutkimustoimia on tarpeen keskittää jossakin määrin tulevaisuudessa. Ehdotuksessa viidenneksi puiteohjelmaksi on erityisohjelmia todennäköisesti huomattavasti vähemmän kuin aikaisemmin. Tämä helpottaisi yhteistyötä ja tutkimustoimien yhteensovittamista liikenteen kaltaisilla tutkimusalueilla, joita tutkitaan nykyisin neljässä eri erityisohjelmassa. Komissio panee myös merkille arviointilautakunnan mielipiteen, jonka mukaan liikenteen alan TTK- ohjelmassa olisi otettava käyttöön kaikki jossa käsiteltäisiin selkeästi eri liikennemuodoille yhteisiä ongelmia sekä liikennemuotojen välistä kilpailua ja niiden yhteensovittamista. Liikenteen erityisohjelman talousarviosta noin 20 prosenttia on kohdennettu strategisen tutkimuksen ohjelmaosuuteen, jonka vastuualueeseen tällaiset tehtävät osittain kuuluvat. tutkimustoiminnot kattava yleinen ohjelmaosuus, liikenteen alan TTK-tutkimusohjelmassa. Liikenteen erityisohjelman Mitä tulee joustavuuteen, komissio on tietoinen tarpeesta joustavoittaa ohjelman suunnittelua ja sen hallintoa rajoitettua joustonvaraa on jo hyödynnetty. Esimerkkejä siitä ovat muiden muassa useiden tutkimustehtävien rahoitusperusteen muuttaminen liittyvien näkökohtien tutkimukseen, jota kolmas ehdotuspyyntö koski. Viidettä puiteohjelmaa valmisteltaessa kuitenkin harkitaan joustavuuden lisäämistä varaamalla kussakin erityisohjelmassa tietty osuus määrärahoista odottamattomia tarpeita varten. ja painopisteen tiehintoihin siirtäminen tarjoamaa Arviointilautakunta pitää yhtenäisiä toimia ja Task Force -erityisryhmiä keinona edistää yhteistyötä ja toimien yhteensovittamista, mikä onkin aivan totta. Komissio aikoo sisällyttää nämä toimintamuodot tuleviin puiteohjelmiin. Komissio on tietoinen tutkimustulosten levittämisen ja hyödyntämisen merkityksestä liikenteen TTK- toiminnassa. Komissio vaatii, että kaikkiin liikenteen TTK-ohjelman hankkeisiin sisältyy suunnitelma TTK-toiminnan tulosten levittämiseksi ja hyödyntämiseksi. Lisäksi 17. joulukuuta 1996 julkaistussa kolmannessa ehdotuspyynnössä tarjottiin tutkimusohjelman tasolla toteutettavaa erityistä tutkimustehtävää, jonka levittämiseksi ja hyödyntämiseksi. tarkoituksena on toteuttaa joukko toimenpiteitä kaikkien tutkimustulosten 12 KOM (96) 332 lopullinen - 10. 7. 1996 123 III. ARVIOINTILAUTAKUNTA Prof. Peter Jones Liikennetutkimuksen osastonjohtaja, Westminsterin yliopisto Yhdistynyt kuningaskunta 12. Prof. Bengt Holmberg Liikennesuunnittelun ja liikennetekniikan osaston professori, Lundin yliopisto Ambrosius Baanders Apulaisjohtaja, Liikenteen tutkimuskeskus AVV Jorge Hernando Cogollor Johtaja, Consultrans S. A. Harri Kallberg Johtaja, Tielaitos Dipl-Ing Konrad Lukaschek Merkinanto- ja tieliikenteen ohjausjärjestelmien osaston johtaja SIEMENS AG Österreich Ruotsi Alankomaat Espanja Suomi Itävalta 124 13. VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 KOHDENNETTU SOSIAALISTALOUDELLINEN TUTKIMUS 125 L TIIVISTELMÄ 13. 1. 1 Arviointilautakunnan yleishavainnot kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen ohjelmasta Ennen neljännen puiteohjelman alkua yhteisön tason sosiaalistaloudellisessa tutkimuksessa oli kaksi suuntausta: toisaalta tehtiin konkreettista yhteiskuntatieteellistä tutkimusta osana MONITOR-ohjelmaa, ja laaja keskustelu ne olivat kiinteä osa eurooppalaisen yhteiskuntatieteellisen tutkimusyhteistyön mahdollisesta merkityksestä. Monet tärkeät institutionaaliset toimijat osallistuivat merkittävällä tavalla kyseiseen keskusteluun. tiettyjä erityisohjelmia; toisaalta 1980-luvun lopulla alkoi Neljännessä puiteohjelmassa noudatettiin vain vähäisessä määrin niitä kunnianhimoisia suunnitelmia, jotka olivat tulosta kyseisestä intensiivisestä neuvonpidosta. TSER-ohjelman tutkimusala on paitsi paljon suppeampi kuin 1990-luvun alussa esitetyissä eri keskusteluissa suunniteltiin, myös niistä poikkeava siinä, että se on luonteeltaan erittäin hajanainen. Se vaikuttaa pikemminkin ensimmäiseltä Euroopan tasolla toteutettavalta sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen alan kokeilutoimelta kuin strategiselta välineeltä niiden perimmäisten syiden tutkimiseksi, jotka aiheuttavat Euroopassa syrjäytymistä, köyhyyttä, työttömyyttä ja kaupunkien rappeutumista jne. Arviointilautakunta keskittyi arviointityössään TSER-ohjelmaan sellaisena kuin se todellisuudessa on, ei sellaisena kuin se voisi tai kuin sen olisi pitänyt olla. Lisäksi on korostettava, että arviointilautakunnan arviot perustuvat sellaisiin näkemyksiin ja vaikutelmiin, jotka on muodostettu hyvin varhaisessa ohjelman etenemisvaiheessa, jolloin hankkeet oli aloitettu vain joitakin kuukausia aikaisemmin. Nämä seikat huomioon ottaen a. TSER-ohjelmaa on suppeudestaan huolimatta pidettävä ensimmäisenä vakavana yrityksenä parantaa tietämystä muutamista tärkeistä erityisongelmista sekä edistää laajamittaista yhteistyötä yhteiskuntatieteen tutkimuksen alalla Euroopassa ja siten antaa aiheita poliittiseen keskusteluun ja myötävaikuttaa eurooppalaisen sosiaalis-taloudellisen tutkimusinfrastruktuurin kehittämiseen; b. siitä huolimatta, että ohjelmalla on ollut monia erilaisia haasteita, jotka ovat liittyneet pääasiallisesti ohjelman johtoon ja hallinnointiin niiden alkuhankaluuksien lisäksi, joita tyypillisesti liittyy verrattain uuden toiminnon aloittamiseen, joukko korkealaatuisia tutkimushankkeita ja teemaverkostoja valittiin ja käynnistettiin muutamia kuukausia sitten. tuottavan TSER-ohjelma tarjoaa uuden perustan monikansalliselle, monikulttuuriselle, poliittisesti suuntautuneelle ja poliittisesti tärkeälle tutkimukselle, mikä on uutta Euroopan sosiaalistaloudellisessa tutkimuksessa. Ohjelman tavoitteet ovat nyt ajankohtaisempia kuin koskaan aikaisemmin. Arviointilautakunta odottaa tietyillä osa-alueilla pitäisi syntyä jo aivan ohjelman lähitulevaisuudessa. Arviointilautakunta oli tyytyväinen siihen, että joissakin hankkeissa oli jo nyt tarjota joitakin mielenkiintoisia tuloksia. Ohjelman tulokset myötävaikuttavat uuden tutkimustiedon kehittymiseen ohjelmaan kuuluvilla sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen aloilla sekä yhteisön politiikkojen parantamiseen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen, yleissivistävän ja ammmatillisen koulutuksen sekä sosiaalisen syrjäytymisen ja integraation aloilla. tuloksia, joita ohjelman tärkeitä erityisesti TSER-ohjelmalle, ohjelman Koska ohjelman erityistavoitteet vaativat laajaa verkostojen muodostamista ja käyttämistä, mikä on jos ominaista tutkimuksen/politiikan tämä koskee tutkimusaiheryhmiä ja yksittäisiä hankkeita. Ensimmäiset tulokset ovat lupaavia, mutta intensiivistä vuorovaikutusta ja tiedottamista varten olisi varmistettava asianmukaiset menettelyt ja niitä olisi lujitettava myös tulevaisuuden varalta. onnistuminen voidaan varmistaa vain, välisiä yhteyksiä kehitetään edelleen. Ohjelman tasolla 127 13. TSER-ohjelnialla on kehityksensä aikana on ollut monia organisatorisia vaikeuksia. Ohjelmalla on ollut lyhyen olemassaolonsa aikana jo neljä eri johtajaa, sen henkilöstöjä vastuualueet ovat vaihtuneet ja sillä on ollut ilmeisesti vasta hiljattain pystynyt rakenteita. Komissio on varmistamaan, että uuden toiminnon aloitusvaihe olisi sopusointuinen. Ohjelmakomitean kannalta ohjelman tasolla sen ensimmäisessä vaiheessa ilmenneet johtajuusongelmat ovat olleet vähemmän kuin tyydyttäviä. joukko erilaisia organisatorisia Arviointilautakunta kuitenkin katsoo, että komission henkilöstö onnistui tehtävissään yllättävän hyvin ohjelman täytäntöönpanovaiheessa vallinneissa hyvin monimutkaisissa, nopeasti muuttuvissa ja toisinaan sekavissakin olosuhteissa, ja onnistui liittyvät järjestelyt, kuten ehdotuspyynnön julkistamisen, hankkeiden arvioinnin ja valinnan ja sopimusneuvottelut, tehokkaasti ja laadukkaasti. Arviointilautakunta pani tyytyväisenä merkille, että toisessa ehdotuspyynnössä on otettu huomioon vuoden 1995 ulkoisen seurantaryhmän suositukset. toteuttamaan ohjelman aloitukseen TSER-ohjelman tavoitteet, jotka määritellään neuvoston päätöksessä, ovat riittävän selkeästi määritellyt. Tulevaisuudessa olisi kuitenkin tarvittaessa määriteltävä myös kohderyhmät ja suoritusosoittimet. Nykyinen arviointilautakunta on tietoinen aikaisemman, vuoden 1995 ulkoisen seurantaryhmän TSER- ohjelmasta esittämästä arvostelusta, jonka mukaan ohjelman hallinnointikustannukset ovat liian korkeat. Vuoden aikana saamansa kokemuksen perusteella arviointilautakunta on asiasta eri mieltä. Ohjelman erityinen luonne ja sille tärkeän verkostotehtävän toteuttaminen edellyttävät, että käytettävissä on riittävä määrä pätevää henkilöstöä. Tilanne tulee pahenemaan entisestään aivan lähitulevaisuudessa, kun toisessa ehdotuspyynnössä hyväksytyt hankkeet käynnistyvät. toimia olisi pidettävä toimintamuodot - tutkimushankkeet, aihepiirikohtaiset verkostot, yhtenäiset toimet ja TSER-ohjelman ja liitännäistoimet - ovat asianmukaiset. Arviointilautakunnan mielestä aihepiirikohtaisia verkostoja yhtenäisiä tehokkaammin esillä, koska nämä ohjelmaan osallistumismuodot soveltuvat erityisen hyvin eurooppalaisen yhteistyön luomiseen ja vireyttämiseen sosiaalis-taloudellisen tutkimusyhteisön piirissä, jos yhteistyö ei ennestään ole ollut erityisen pitkälle kehittynyttä. Lisäksi arviointilautakunta kannattaa voimakkaasti hankkeiden ryhmittelemistä sellaisten aihepiirien ympärille, joilla on samanlaisia tavoitteita. Tätä menettelyä hyödyntämällä voitaisiin yhdentää tätä alun perin hyvin hajanaista ohjelmaa. Valittujen hankkeiden laadun perusteella arviointilautakunta päättelee niiden luovan huomattavaa lisäarvoa. Arviointilautakunta odottaa, että ohjelmalla on merkittävä taloudellinen vaikutus, koska se myötävaikuttaa tulevaisuudessa yhteisön T&K-politiikkojen parantamiseen, ja että se myös edistää osaltaan uuden eurooppalaisen lähestymistavan kehittämistä koulutuksen ja uusien sosiaalisten mallien alalla. Olisi korostettava myös sen mahdollista sosiaalitietojen yhdenmukaistamista edistävää vaikutusta. TSER-ohjelma käynnisti eurooppalaistumisen prosessin sosiaalis-taloudellisen tähän mennessä olleilla aloilla. Tätä voidaan jo itsessään pitää tärkeänä tuloksena, koska tulevaisuudessa tarvitaan hyvin kehittynyttä eurooppalaista yhteiskuntatieteellistä infrastruktuuria. tutkimuksen kohteena Kuten jo edellä politiikan välisen vuorovaikutuksen tehokkuudesta. tavoitteiden todettiin, toteuttaminen riippuu kuitenkin suurelta osin tutkimuksen ja havaitsi Arviointilautakunta koordinointitehtävissä, muiden erityisohjelmien, muiden komission yksiköiden jäsenvaltioiden välisen politiikan muiden tasojen henkilöstöongelmaan. johdossa. Niiniä puulleet TSER-ohjelman tiedotus-, puutteita verkostotoiminta- ja ja liiltyväl selvästi ohjelman sekä yhteisön Arviointilautakunta kannattaa tutkimuksen liittämisessä viidenteen puiteohjelmaan: voimakkaasti kaksitahoista lähestymistapaa yhteiskuntatieteellisen Arviointilautakunta suosittelee voimakkaasti toteuttamista, erityisohjelman aihepiirejä, jotka ovat luonteeltaan eurooppalaisia. Erityisohjelma tutkimuksen yhdentymistä tavalla, joka edistäisi jossa käsiteltäisiin tiettyjä erillisen sellaisen sosiaalis-taloudellisen johdonmukaisesti valittuja lisäisi näkyvyyttä ja vauhdittaisi tehokkaasti eurooppalaisen yhteiskuntatieteellisen tarkkaan ja 128 tutkimusalueen muodostumista, tukisi yhteisön muita politiikkoja sekä yhteisön muiden ohjelmien ja komission yksiköiden toimintoja. Komission olisi tarpeen mukaan jatkettava ja lujitettava erityisohjelmien yhteiskuntatieteellistä osuutta. On tarpeen kehittää edelleen erityisiä menetelmiä riskien ja vaikutusten arvioimiseksi eri teknologia-alueilla sekä sellaisia integroituja suunnittelujärjestelmiä, jotka auttaisivat jo alusta asti välttämään negatiivisia sosiaalisia, ympäristöön liittyviä ja taloudellisia vaikutuksia. 13. Euroopan unionin uskottavuus ylikansallisena organisaationa riippuu laajalti siitä, miten se onnistuu liittyvät Euroopan yleiseen ratkaisemaan integroituja, yhdentymiskehitykseen. Arviointilautakunta että järjestelmäsuuntautuneita sosiaalis-taloudellinen lähestymistapoja, tutkimusohjelma voi tarjota. eri politiikanalojen haastavimmat ongelmat, on vakuuttunut tuleva hyvin jotka siitä, suunniteltu tarvitaan joita 1. 2 Arviointilautakunnan tärkeimmät suositukset Seuraavassa esitetään arviointilautakunnan tärkeimmät poliittiselta kannalta oleelliset suositukset tiivistelmänä. Yksityiskohtaisempi luettelo suosituksista on kertomuksen lopussa. 1. 2. 1 TSER-ohjelman sisältö 1. 2. 1. 1 Ohjelman suunnittelu ja työohjelma 1. Arviointilautakunta kannattaa käsitettä eurooppalaisesta monikulttuurisesta, monitieteellisestä, poliittisesti suuntautuneesta ja poliittisesti tärkeästä sosiaalis-taloudellisesta tutkimuksesta, joka on järjestetty erilliseksi sosiaalis-taloudellisiksi erityisohjelmaksi. 2. Arviointilautakunta suosittele, että ohjelmakomiteassa keskusteltaisiin työohjelman tarkistuksesta kolmatta ehdotuspyyntöä varten siten, että työohjelman sisältö rajoitettaisiin muutamaan strategiseen aihepiiriin ja varmistettaisiin ohjelman eri tutkimusalueiden välinen synergia. Uudessa työohjelmassa olisi määriteltävä kohderyhmät tarkasti ja tavoitteet selkeästi sekä selostettavav tutkimustehtävät ja suoritusosoittimet. 3. Arviointilautakunta haluaa kiinnittää huomiota siihen, että euroopanlaajuinen yhteiskuntatieteellinen tutkimus on hyvin varhaisessa kehitysvaiheessa. Sen vuoksi TSER-ohjelman aihepiirikohtaisia verkostoja ja yhtenäisiä toimia olisi erityisesti mainostettava, koska niiden avulla voidaan saada liikkeelle Euroopan yhteiskuntatieteiden tutkimusyhteisö. 4. Arviointilautakunta havaitsi, että jäsenvaltioissa, komissiossa ja muissa erityisohjelmissa tehdystä yhteiskuntatieteellisestä tutkimuksesta olisi kiireesti laadittava yleiskatsaus. Tästä aiheesta olisi keskusteltava kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimusohjelman yhteensovittamisesta vastaavassa tilapäisessä neuvoa-antavassa komiteassa. 1. 2. 1. 2 Yhteisön toiminnan tulevaisuus sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen alalla 5. Arviointilautakunta painottaa, että yhteisön sosiaalis-taloudellinen tutkimusohjelma on ratkaisevan tärkeä ja sillä on uraauurtava tehtävä, koska moniin niistä tärkeimmistä strategisista kysymyksistä, jotka EU:n on tulevina vuosina ratkaistava, liittyy sosiaalis-taloudellisia näkökohtia, ja koska tämä yhteiskuntatieteiden erittäin heikosti Euroopassa. tähän mennessä kehittynyt Arviointilautakunta tukee voimakkaasti kaksitahoista lähestymistapaa, jossa on ajatuksena toteuttaa viidennessä puiteohjelmassa erillinen hyvin suunniteltu ja johdonmukainen sosiaalis-taloudellinen toteutettua erityisohjelma, tutkimustoimintaa sekä kehittää edelleen sosiaalistaloudellista tutkimusta osana erityisohjelmia silloin, kun siihen on aihetta. tukee muissa erityisohjelmissa ja komission yksiköissä alue on joka 129 13. 6. Kiireellisimpiin eurooppalaisiin haasteisiin vastaaminen vaatii monipuolisia järjestelmäsuuntautuneita lähestymistapoja, joissa yhteiskunnallisen ulottuvuus on keskeinen. Nämä kysymykset ovat erityisen tärkeitä, kun otetaan huomioon jännitteet, ja laajentuessa, ja jotka saattavat olla esteenä Maastrichtin sopimuksen tavoitteiden toteuttamiselle. Yhteiskuntatieteiden panos on tärkeä sekä siksi, että niihin sisältyy laaja joukko erityisiä tieteellisiä näkökohtia ja siksi, että niillä voidaan kehittää asianmukaisia sosiaalisia prosesseja ja välineitä tulevaisuuden muokkaamiseksi. Koska ongelmat ovat todella luonteenomaisia juuri Euroopalle, niihin on puututtava yhteistyöllä Euroopan tasolla. joita kehittyy Euroopan unionin syventyessä 7. Tulevaa ohjelmaa valmisteltaessa ohjelman sisällön määrittely ei yksin riitä, vaan ohjelmaan osallistumista varten on myös suunniteltava asianmukaiset ja harkitut välineet ja tarkat säännöt: aihepiirikohtaiset ja liitännäistoimet erityisesti jatkuvan tiedonkulun ja vuorovaikutuksen varmistamiseksi kohderyhmien kanssa. seurantamenetelmät tutkimushankkeet, verkostot, yhtenäiset toimet, 8. Tulevan sosiaalis-taloudellisen tutkimusohjelman valmistelu on toteutettava läheisessä yhteistyössä tiedeyhteisön ja tulosten mahdollisten käyttäjien kanssa. 9. Viidettä puiteohjelmaa valmisteltaessa komission olisi noudatettava integroivaa lähestymistapaa ja varmistettava kaikkien niiden komission yksiköiden aktiivinen tuki ja sitoutuminen, joita sosiaalis taloudellinen tutkimus erityisesti koskee. 10. Arviointilautakunta suosittelee, että tarjotaan asianmukaiset keinot niistä Keski- ja Itä-Euroopan maista tulevien tutkimusryhmien ottamiseksi mukaan tutkimustoimintaan, jotka hakevat tai ovat jo hakeneet EU:n jäsenyyttä. 1. 2. 2 Hallinnointi ja menettelyt 11. Jotta selviydyttäisiin paremmin tutkimuksen ja politiikan yhtymäkohdassa esiintyvien tutkimuksen hallinnoinnin ongelmista, jotka ovat vaativampia kuin pelkkä hankkeiden, hankeryhmien ja ohjelman hallinnollinen seuranta, tarvitaan enemmän sellaista henkilökuntaa, jolla on käytännön kokemusta yhteiskuntatieteellisestä tutkimuksesta sekä kykyä ja taitoa säädellä vuorovaikutusprosesseja. 12. TSER-ohjelman ongelmallisen henkilöstötilanteen vuoksi arviointilautakunta katsoo, että TSER- ohjelman henkilöstötilannetta olisi kiireesti selkeytettävä ja toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ohjelman tärkeimpiä toimintoja varten varataan riittävästi henkilöstöä TSER- ohjelman erityisten tavoitteiden ja tutkimustehtävien mukaisesti ja neuvoston päätöksessä määritellyn ohjeellisen talousarvion rajoissa. Henkilöstön palkkaamista ja kehittämistä varten olisi laadittava strategia aivan lähitulevaisuudessa. 13. Arviointilautakunta suosittelee, että arvioinnissa ja ehdotusten lopullisessa valinnassa noudatettavat menettelyt selostetaan selkeästi tietopaketissa. Menettelyt olisi järjestettävä avoimemmalla tavalla ja menettelyissä olisi oltava mukana riippumattomia asiantuntijoita, jotka tukisivat komission yksiköitä ja ohjelmakomiteaa ja toimisivat niiden neuvonantajina parhaimmista hakijoista laadittavan luettelon laadinnassa. 14. Arviointilautakunta suosittelee, että kehitettäisiin edelleen komission yksiköiden pyrkimyksiä koota tutkimusalueilta samoja strategisia aiheita koskevat hankkeet ohjelman eri osa-alueilta aihepiirikohtaisiksi tiedonkulkua hankkeiden välillä, niiden integroimista ja ko-ordinointia ja varmistavat ohjelman tulevan vaikutuksen sekä poliittisella tasolla että tiedeyhteisössä. tutkimusaiheryhmiksi. Ne tukevat ja eri 130 13. 15. Arviointilautakunta pitää erityisen myönteisenä järjestävät säännöllisesti noin kuuden kuukauden välein hankkeen edistymistä käsitteleviä seminaareja. Seminaarit ovat hyvä keino tukea verkostoitumista poliittisten päättäjien, komission muiden yksiköiden ja yhteisön ohjelmien ja aloitteiden sekä tiedeyhteisön kanssa. Lisäksi olisi yksittäisiä hankkeita rohkaistava vuorovaikutukseen hankkeiden tuloksien mahdollisten käyttäjien kanssa erityisesti kyseisen politiikan alalla: käyttäjiä olisi pyrittävä integroimaan näihin hankkeisiin tai olisi kehitettävä muita sopivia keinoja tiedottamista, vuorovaikutusta ja verkostoitumista varten. sitä, että komission yksiköt 16. Arviointilautakunta katsoo, että TSER-ohjelman pitäisi myötävaikuttaa yhteisön TTK-strategioiden kehittymiseen järjestyneellä ja ko-ordinoidulla tavalla. Yhteydenpito CERT:n, CREST:n, IRDAC:n ja ESTA:n kanssa on tässä suhteessa erityisen tärkeää. Lisäksi olisi lujitettava ja kehitettävä edelleen yhteistyötä ennusteita laativan yksikön ja IPTS:n kanssa. 17. ETAN:n aktivoimiseksi on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, jotta voitaisiin hyödyntää paitsi TSER-hankkeiden tuloksia, myös luoda yhteyksiä muiden erityisohjelmien ja komission yksiköiden, IPTS:n ja muiden alan toimijoiden sosiaalis-taloudellisiin tutkimustoimiin sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla. toteuttaa kiireesti ratkaiseva askel. Olisi tarpeen 18. Arviointilautakunnan mielestä ja muissa erityisohjelmissa toteutettujen ja muiden komission yksiköiden toteuttamien sosiaalis-taioudellisten tutkimustoimintojen kesken olisi lujitettava. TSER-ohjelmalla tulisi olla tässä yhteydessä näitä toimia helpottava ja ohjaava tehtävä. ja yhteistyötä TSER-ohjelman tietojenvaihtoa 19. Yhteensovittamista ja yhteistoimintaa COST:n kanssa olisi kehitettävä lisää. 20. Lupaavien nuorten tutkijoiden ja tutkimusryhmien ottamista mukaan tunnustettujen instituutioiden kanssa toteutettaviin hankkeisiin pidetään suotavana ja sitä olisi edelleen tuettava. joka 21. Arviointilautakunta on huolissaan erityisestä ongelmasta, tietokantojen laatimisessa, yhdenmukaistamisessa ja levittämisessä sosiaalis-taloudellisella alalla. Talouselämän tärkeimpien alojen osalta kansalliset tilastotoimistot, joilla on käytössään hyvät resurssit, ovat tärkeimmät tällä alalla toimivat laitokset. TSER-ohjelman tutkimusalueilla II ja III on kuitenkin tarpeen luoda uusia määrällisiä ja laadullisia tietoja ja yhdenmukaistaa ne eri jäsenvaltioissa, koska kansalliset elimet ovat tältä osin olleet vähemmän tehokkaita. Aihepiirikohtaisia verkostoja ja yhtenäisiä toimia olisi pidettävä enemmän esillä tämän ongelma-alueen tukemiseksi. Rahoitetuille hankkeille, verkostoille ja toimille olisi tarjottava mahdollisuus käyttää EUROSTATm tietoja joko edullista korvausta vastaan tai vapaasti. tulee esille 22. Koska yhteiskuntatieteet ovat yleensä järjestäytyneet hyvin pieniksi yksiköiksi, olisi kehitettävä laadintaa koskevan tehokkaita palveluja paremman tiedonsaannin varmistamiseksi, ehdotusten neuvonnan lukemiseksi. Kansallisten yhteyselinten verkostoa olisi lujitettava ja sen toimintaa tarpeen mukaan tehostettava jäsenvaltioissa. Lisäksi olisi kehitettävä yhteistyötä muiden olemassa olevien verkostojen kanssa. ja yhteistyökumppaneiden järjestämiseksi etsinnän 23. Arviointilautakunta arviointikierroksen että palautteenaniomeneltely eri arviointiryhmien kokemusten hyödyntämiseksi. ensimmäisen ehdottaa, lopussa jäljestetään 131 IL KOMISSION VASTAUS 13. Komissio kiittää arviointilautakuntaa sen laatimasta kertomuksesta, joka komission mielestä myötävaikuttaa oleellisesti yhteisön sekä yksityiskohtaisista suosituksista tulevaisuudessa neljännessä ja viidennessä puiteohjelmassa. toiminnan kehittämiseksi sosiaalis-taloudellisessa tutkimustoiminnan tutkimuksessa, arviointiin Komissio haluaa muistuttaa siitä, että poliittisesti merkityksellinen tutkimus on luonteeltaan erittäin dynaamista, ja se kiinnittää huomiota arviointilautakunnan mielipiteeseen, jonka mukaan syyt, joilla erityisohjelmaa perustellaan kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen alalla, ovat järkeviä, ja että ohjelman tavoitteet ovat edelleen paitsi perusteltuja myös erittäin ajankohtaisia. Tässä yhteydessä komissio panee tyytyväisenä merkille, että arviointilautakunnan mielestä joukko erittäin korkealaatuisia tutkimushankkeita ja aihepiirikohtaisia verkostoja, joilla on valmiudet tuottaa huomattavaa lisäarvoa, valittiin TSER-ohjelmassa ja että arviointilautakunnan mielestä jotkin näistä toiminnoista tuottavat jo nyt mielenkiintoisia ja politiikan kannalta merkittäviä tuloksia. julkistetun ensimmäisen ehdotuspyynnön jälkeen, Mitä tulevan tutkimustoimia koskevan kolmannen ehdotuspyynnön valmisteluihin tulee, arviointilautakunta suosittelee, että TSER-ohjelman työohjelmaa olisi tarkistettava siten, että se käsittäisi ainoastaan rajoitetun määrän tärkeimpiä strategisia tutkimusaiheita. Myös komissio katsoo, että on tarpeen keskittyä tiettyihin tärkeimpiin aiheisiin, ja harkitsee suositusta tämän työohjelman tarkistamiseksi pitäen samalla mielessä tarpeen ottaa huomioon ensimmäisestä ja hiljattain julkistetusta toisesta ehdotuspyynnöstä saatavat tulokset. Ottaen huomioon Euroopan tasolla tehdyn sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen kehityksen keskipitkällä aikavälillä komissio kiittää lisäksi arviointilautakunnan suosituksesta, jonka mukaan yhteiskuntatieteitä olisi viidennessä puiteohjelmassa kehitettävä tarkkaan määritelty yhteiskuntatieteellinen tutkimusohjelma, jossa käsiteltäisiin johdonmukaisesti koottua Euroopan eteen tulevien sosiaalisten haasteiden joukkoa poliittisesta näkökulmasta, samalla kun sitä kehitettäisiin tarpeen mukaan muihin erityisohjelmiin integroituna. toteuttamalla toiminnallisia Siltä osin kuin on kyse arviointilautakunnan muista suosituksista ja erityisesti niistä, jotka koskevat lopuksi ohjelman arviointilautakuntaa sen puolueettomuudesta ja suoruudesta. Komissio aikoo käsitellä näitä kysymyksiä, ja komission yksiköt laativat kertomuksen toteutettavista toimenpiteistä, jotka tehdään osana vuotuista seurantatoimintaa. liittyviä näkökohtia, komissio kiittää sen hallinnointiin ja 132 ïïï. ARVIOINTILAUTAKUNTA 13. Manfred Horvat (puheenjohtaja) 1993 - : johtaja, BIT (kansainvälisen tutkimuksen ja teknologisen yhteistyön järjestö); INNOVATION- ja TMR-ohjelmien ohjelmakomiteoiden jäsen; ACTS-ohjelman seurantaryhmä 1995 ja 1996; 1995 - : varapuheenjohtaja. SEFI (European Society for Engineering Education): 1993-94: vieraileva tutkija, Oxfordin yliopisto; 1985 ja ympäristövaikutusten arviointi (Wienin teknillinen korkeakoulu, Linzin yliopisto); 1980 - : johtaja (virkavapaalla), Wienin teknillisen korkeakoulun täydennyskoulutuskeskus (korkeakoulujen ja yritysten kansainvälisten arviointi, teknologian välinen tutkimusohjelmien ja -hankkeiden hallinnointi tutkimuksen ja koulutuksen alalla) luennoitsijana yliopistossa aiheenaan teknologian arviointi insinöörikoulutus, teknologian jatkuva siirto, - Prof. Francisco Alvira-Martin Sosiologian professori, tutkimusmetodologian ja -tekniikan laitoksen johtaja, Universidad Complutense, Madrid; erikoistui tutkimusohjelmien arviointiin toimiessaan vierailevana tutkijana North-Western - yliopistossa professori R. B. Boruchin kanssa ja on kirjoittanut kaksi kirjaa ja yli viisi artikkelia tutkimusmenetelmien arvioinnista: torjuntasuunnitelman laati arviointilautakunnassa Madridissa; 1995: riippumaton asiantuntija arviointilautakunnassa, joka luonnoksen Espanjan kansallisen tutkimussuunnitelman arvioinnissa käytettäviä osoittimia koskevasta asiakirjasta. toimii nykyisin huumeiden väärinkäytön Tri John Bradley Taloustieteilijä ja tutkimusprofessori, Economic and Social Research Institute, Dublin, Irlanti; erikoistunut työmarkkinatalouteen ja koheesioon liittyviin taloudellisiin prosesseihin EU:n reuna-alueilla Prof. Pierre Desmarez Université libre de Bruxelles; yhteiskuntatieteiden tohtori; johtaja, Centre de sociologie et d'économie régionales; tutkimusalat: työ ja työllisyys, työhistoriat, siirtyminen koulusta työelämään Tri Luigi Felici 1986 - : johtaja, ANCE, IT (strategisia ohjelmia kaupunkialueiden uudistamisen markkinoilla, infrastruktuuriin kohdistuvien teollisuuden T&K- investointien teollisissa T&K- ohjelmat); ennen vuotta 1986 L. Felici toimi johtavassa asemassa Confidustrian ohjelmissa, Mezzogiornon teolliset kehitysstrategiat, teollisuuden ympäristöongelmat, teollisuuspolitiikan vaihtoehdot, ulkosuhteet ja tiedotus); 1979 - 94: Italian tutkimusasioista vastaavan ministerin nimittämä FAST/MONITOR-ohjelman johtokomitean jäsen. taloudellinen analyysi, rakennusalan 133 14. VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 YHTEISTYÖ KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA 135 14. /, iirmiM Mis A. INCO-ohjelman lyhyt historiikki ja viisivuotisarvioinnin ala Neljännen puiteohjelman toinen toimenpidekokonaisuus toteutetaan erityisella tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmalla (TTK), johon kuuluu myös esittely, yhteistyössä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Tämä ministerineuvoston 23. lokakuuta 1994 hyväksymä INCO- erityisohjelma (International Cooperation), saattoi ensimmäistä kertaa yhteen koko yhteisön ja kolmansien maiden välisen TTK-yhteistyön ydinalaa lukuun ottamatta. INCO-ohjelmaa täydentää pääsy ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden ohjelmiin kaikille eurooppalaisille ja eräille Euroopan ulkopuolisille osanottajille yhteisön asettamien yleisten sääntöjen mukaisesti. INCO-ohjelman sisältämä yhteistyö toteutettiin aikaisemmin usealla eri ohjelmalla. Kehitysmaita koskevat kolme eri tieteellisen ja teknologisen yhteistyön INCO-DC-ohjelmalla. Yhteisö aloitti vuonna 1991 TTK-yhteistyön välinettä korvattiin yhdellä laajentamisen Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maiden) kanssa integraatioprosessin tukemiseksi ja käynnisti vuonna 1992 PECO/COPERNICUS -ohjelmat, jotka myöhemmin laajennettiin kattamaan myös entisen Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot. Yhteistyö Euroopan ulkopuolisten teollistuneiden maiden kanssa on kehittynyt useilla eri tavoilla, jotka heijastavat molemminpuolista kiinnostusta tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevien sopimusten aloilla ja niiden ulkopuolella. INCO on laaja-alainen tekniset alat kattava ohjelma, johon sisältyy yhteydet yhteisön COST- ja EUREKA-ohjelmiin sekä kansainvälisiin tieteellisiin järjestöihin. Tämä viisivuotisarviomti kattaa INCO-ohjelman ja sitä edeltäneiden ohjelmien toimet ja hallinnan vuodesta 1991 vuoden 1996 alkupuolelle ja sisältää kolmannen puiteohjelman mukaisen loppuarvioinnin. INCO- ohjelman kattamat ja tässä kertomuksessa käsitellyt neljä maantieteellistä pääaluetta ovat: Alue AI: Alue A2: Alue B: Alue C: Yhteistyö muiden eurooppalaisten tieteellisen ja teknologian yhteistyön foorumeiden kanssa: COST, EUREKA, kansainväliset tieteelliset ja teknologiset järjestöt ja instituutiot Yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan sekä entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden kanssa Yliteistyö Euroopan ulkopuolisten teollistuneiden kolmansien maiden kanssa Tieteellinen ja teknologinen yhteistyö kehitysmaiden kanssa. Arviointilautakunta on tutkinut yksityiskohtaisesti jokaisella pääalueella saavutetut tulokset ja kehityksen, ja on pohtinut ohjelmasta kokonaisuutena saatavia hyödyllisiä opetuksia. Arviointilautakunnan koko kertomus on saatavissa englanniksi erillisenä asiakirjana. B. Ryhmän huomiot ja havainnot leviäminen takaavat sen, että 21. 1. Talouden kasvava kansainvälistyminen ja tietoyhteiskunnan vuosisadan kynnyksellä kansainvälinen tieteellinen ja teknologinen yhteistyö on intensiivisempää ja laajempaa kuin koskaan aikaisemmin. Unionin teknologisen pohjan vahvistamiseksi ja yhteisön politiikkojen tutkimustoimien edistämiseksi tarvitaan runsaasti kansainvälistä tieteellistä ja teknologista toimintaa. Arviointilautakunnan mielestä eri kansainvälisten yhteistyöohjelmien tuloksenaan kasvattanut EU:n tieteellisen ja teknologisen yhteistyön yhtenäisyyttä ja näkyvyyttä. teollisuuden toteuttamisen edellyttämien INCO-ohjelmaan on sisällyttäminen tärkeimpänä tieteellisen ja 2. Arviointilautakunta katsoo, eitä arviokautena loteulelul ohjelmat vastasivat yleensä tyydyttävästi annettuja tavoitteita. Arvioinlikaulena on saavutettu ja levitelty huomattava maara konkreettisia tuloksia, joista useimmat tarjoavat mahdollisuuden lisätutkimuksiin. Joitakin huomattavia tieteellisiä saavutuksia on tehty (liite 11). Teollisen hyödyntämisen kunnollinen arviointi kestäisi pidempään, mutta hyödyntämisaste liian suuri määrä, ei kuitenkaan todennäköisesti ole korkea. Hallintotaakkaa viestintävaikeudet, eräiden osallistujamaiden paikalliset olosuhteet ja seurannan ja laadun ehdottomat vaatimukset. Komission viralliset menettelytavat eivät edistäneet tehokkuuden kehittämistä eräillä alueilla. lisäsivät osallistujien 137 14. 3. Arviointilautakuntaan tekivät vaikutuksen COST-ohjelmassa saavutetut tulokset ja se kannattaa COST- ja INCO-ohjelmien nykyistä keskinäistä suhdetta. Esimerkiksi yhteinen aloite rokotetutkimuksessa on helpottanut tieteellisen tutkimuksen ja teollisuuden pitkän aikavälin yhteistyötä. Lähimenneisyydessä on kemian alalla tehty huomattavia aloitteita. COST mahdollistaa tieteellisten tutkimuslaitosten ja teollisuuden T&K-yhteistyön joustavan toteuttamisen komission asiakirjan "Tutkimus ja teknologinen kehittäminen: toimii myös hautomona toimien yhteensovittaminen yhteistyöllä" suositusten mukaisesti. COST erityisohjelmien hankkeille, on hyödyllinen väline EU:n ulkopuolisille osallistujille ja on auttanut luomaan ESPRIT- ja FLAIR-ohjelmien kaltaisia välineitä yhteisön puiteohjelmassa. 4. Hyvin erilaisten valintamenettelyjen ja aikavälien vuoksi EUREKA-ohjelman ja yhteisön ohjelmien välinen yhteistyö vaatii poikkeuksellisia ponnistuksia tulosten saavuttamiseksi, mutta sitä voitaisiin mahdollisesti kehittää menettelytapoja muuttamalla (ks. tämän tiivistelmän C osan Suositus 2). itsenäisten valtioiden 5. Arviointilautakunta katsoo, että sekä COPERNICUS- että INTAS-ohjelmat olivat välttämättömiä väliaikaisia toimenpiteitä Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden kiireellisiin tarpeisiin vastaamiseksi. Nämä ohjelmat auttoivat KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden tutkimuspotentiaalin yhä jatkuvassa vakauttamisessa ja ne ovat tutustuttaneet monia KIE-maiden ja uusien tutkimusmenetelmiin kilpailuympäristössä. itsenäisissä valtioissa on Näiden ohjelmien paikallisista infrastruktuurin puutteista ja soveltuvien hyödyntämiskeinojen puutteesta johtuen ollut hyvin rajallista. Ensi sija olisi nyt annettava PHARE- ja TACIS-tuen kasvattamiselle TTK:n välttämättömiin rakenneuudistuksiin sekä TTK:n sosiaalisille ja teollisille sovelluksille. Tämä suuri haaste edellyttää itsenäisten valtioiden määrätietoista yhteistyötä ja rakentavaa kumppanuutta KIE-maiden ja uusien viranomaisten kanssa ennen kuin INCO-ohjelman talous-, sosiaali- ja ympäristöalan tavoitteet voidaan saavuttaa. Mahdolliset edut koko Euroopalle ovat suuria. taloudellinen vaikutus monissa KIE-maissa ja uusissa tiedemiehiä nykyaikaisiin 6. Läntisten tiedemiesten kanssa samalla tasolla olevien KIE-maiden tutkimusryhmien tasa-arvoista osallistumista ensimmäiseen toimenpidekokonaisuuteen olisi rohkaistava aina, kun sille on olemassa realistinen pohja. Puiteohjelman ulkopuolinen erillinen liittymisrahasto on välttämätön näiden maiden osallistumisen tukemiseksi. Täysin toimivaan tutkimuskumppanuuteen siirtymistä voidaan nopeuttaa poistamalla COPERNICUS-ohjelma vähitellen käytöstä neljännen puiteohjelman loppuun mennessä. 7. Sellaiset uudet itsenäiset valtiot, joilla on paljon tieteellistä asiantuntemusta, erityisesti Venäjä ja Ukraina, vaativat erilaisen saadut hyödylliset kokemukset yhteisrahoitetuista tutkimusohjelmista antavat pohjan jatkuvalle yhteistyölle tärkeiden tutkimuskeskusten kanssa, mukaan lukien tapauskohtainen osallistuminen erityisohjelmiin. INTAS-ohjelmasta lähestymistavan. 8. Huolimatta komission intensiivisistä ponnistuksista mainostaa EU:n yhteistyöohjelmia KIE-maissa ja uusissa itsenäisissä valtioissa, kyseisten maiden osallistuminen muihin erityisohjelmiin on vielä hyvin vähäistä ja yksittäiset tutkijat tuntevat hyvin huonosti menettelyjä ja saatavilla olevia mahdollisuuksia. Siirtymäkauden aikana näitä ponnistuksia on voimakkaasti vahvistettava kaikkien käytettävissä olevien tietokanavien välityksellä antamalla hyvin lausuntoja eri ohjelmien selkeitä osallistumisvaatimuksista ja kertomalla käytännön yksityiskohtia rahoituksesta ja maksumenettelyistä. ja yksiselitteisiä 9. Ryhmän mielestä yhteistyö Euroopan ulkopuolisten teollistuneiden maiden ja nousevien talouksien kanssa tulee yhä tärkeämmäksi. Ryhmä tukee IRDAC-komitean vuoden 1995 kertomuksessa esitettämää mielipidettä, että yhteisön kaikkien tutkimus- ja tuotekehittelyohjelmien pitäisi olla avoimia myös Euroopan ulkopuolisten järjestöjen tapauskohtaiselle osallistumiselle edellyttäen, että siitä voisivat hyötyä Euroopan teollisuus yleisesti ja kilpailukyky erityisesti, että vastavuoroisuutta voidaan harjoittaa ja soveltuvia teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä järjestelyjä voidaan ottaa käyttöön. Voimakkaasti kehittyvät kansantaloudet, jotka voivat nykyisin osallistua kehitysmaiden ohjelmaan, olisi myös otettava mukaan samoin edellytyksin niillä aloilla, joilla ne ovat saavuttaneet korkeat tieteelliset ja teknologiset standardi! ja suorituskyvyn. Ryhmä on samaa mieltä komission nykyisestä menettelytavasta neuvotella ulkomaiden hallitusten kanssa tieteellisistä ja teknologisista yhteistyösopimuksista aina, kun on tiedemaailman ja laajaan kuulemiseen perustuva vahva näyttö molemminpuolisesta edusta teollisuuden edustajien mahdollisille kumppaneille. 138 10. Japanin kanssa tehdyn tieteellisen ja teknologisen kumppanuusohjelman alkuperäiset tavoitteet ovat suurelta osalta saavutetut, ja nykyiset kahdenväliset ohjelmat huomioon ottaen arviointilautakunta katsoo, että tämän ohjelman olisi tästedes keskityttävä yhteisrahoitettuihin ja Japanin rahoittamiin järjestelyihin tarkoin valikoitujen hakijoiden ja kaikkein korkeatasoisimpien isäntänä toimivien (kansallisten ja teollisten sekä korkeakouluissa toimivien) tutkimuslaboratorioiden suhteen. 14. 11. Ryhmään teki vaikutuksen STD/1NCO-DC -ohjelman hyvä maine sekä järjestäjien että osallistujien keskuudessa, joka perustuu arviointimenetelmän luotettavuuteen, menestyvien kumppanuussuhteiden luomiseen ja tutkimushankkeiden sovellettavuuteen. Nykyistä käytäntöä jatkotutkintojen yhdistämisestä INCO-DC -tutkimushankkeisiin olisi jatkettava. Ryhmä katsoo, että vertaisarvioinnin korkea taso on tärkeä tasapuolisesta etu INCO-DC -ohjelmalle, menettelystä. ja että on Euroopan etujen mukaista tunnetuksi tulla 12. Vaikka INCO-ohjelman arviointimenettelytapoja pidetään yleensä hyvinä, ne kuluttavat paljon voimavaroja. Tieto- ja viestintäteknologioiden vaikutusta ehdotusten jättämiseen ja arviointiin ei ole vielä osoitettu, mutta arviointilautakunnan mielestä mahdolliset edut ovat suuret kaikille INCO-ohjelman hallinnoimille ohjelmille. 13. Ryhmä katsoo, että kansainvälistymistä ohjaavat usein lyhyen aikavälin taloudelliset tekijät ja mahdollisuus halpaan työvoimaan kehitysmaissa. INCO-ohjelmalla on merkittävä asema sen takaamisessa, että perus- ja soveltavia tieteitä ei unohdeta, erityisesti alueellisiin asioihin ja ongelmiin liittyvien asioiden osalta. 14. Ryhmän mielestä teollisuuden alhainen suoran osallistumisen aste INCO-ohjelmaan johtuu aiheisiin liittyvien ja rakenteellisten syiden yhdistelmästä. IRDAC-komitean kertomus lokakuulta 1996 sisältää toimenpidesuosituksia, joiden pitäisi johtaa teollisuuden suurempaan osallistumiseen yhteistyöohjelmaan ja innovaatioita edistävien yhteyksien luomiseen. 15. INCO-ohjelman laajuus ja monimutkaisuus erottaa sen muista erityisohjelmista ja asettaa merkittäviä hallinnollisia vaatimuksia komission henkilöstölle. Jatkuva ja läheinen yhteistyö pääosasto XILn B-osaston ja sen muiden osastojen henkilöstön ja muiden pääosastojen ohjelmien yksittäisten osien kanssa työskentelevien välillä on välttämätöntä. Ryhmän mielestä INCO-ohjelman merkitys edellyttää INCO- ohjelmakomitean aseman vahvistamista ja huomattavasti korkeampaa julkista profiilia. 16. Arvioidessaan EU:n ja kansallisten tiede- ja teknologiapolitiikkojen yhdenmukaisuutta ryhmä tuli siihen tulokseen, että INCO-ohjelma voi erityisesti vaikuttaa sellaisiin todella alueellisiin ongelmiin, joita ei yleensä käsitellä kahdenvälisissä ohjelmissa, ja joissa tieteelliset verkostot ovat erityisen tärkeitä. INCO- täydentää kansallisia ohjelmia perustamalla eurooppalaisia ohjelmat voivat hyödyllisellä tutkimusverkostoja ensisijaisista aiheista ja monitieteellisillä alueellisilla ohjelmilla, joihin sisältyy sekä teoreettista että soveltavaa tutkimusta ja jotka edellyttävät EU:n ja kolmannen maan tasapainoista osallistumista. Yhdenmukaisuus edellyttää molemmilta puolilta toimivaa kaksisuuntaista tietovirtaa. Ryhmä kannattaa INCOPOL-arviola, jonka lavoillecna on kerätä ja yhdistää tietoa kansallisista toimista ulkoisessa tutkimus-ja tuolekehilysyhteistyossä. tietämystä riittävää tavalla ja C. Arviointilautakunnan suositukset COST. EUREKA, kansainväliset tieteelliset ja teknologiset järjestöt l. Ottaen huomioon COST-ohjeiman mahdollisen laajenemisen, sen suuren merkityksen EU-politiikalle ja sen hyödyllinen vuorovaikutuksen puiteohjelman kanssa, COST-ohjelman sihteeristön voimavarojen lisäystä olisi harkittava ja organisatorisia ja hallinnollisia menettelytapoja yksinkertaistettava niin paljon kuin mahdollista. 139 14. 2. EUREKA-ohjelnian ja yhteisön hankkeiden laajenevan yhteistyön laajuutta ja alaa olisi tutkittava. Tätä tarkoitusta varten olisi perustettava kokeiluhanke, jonka määrärahat ja kesto olisivat rajallisia ja joka tiettyjen EUREKA-hankkeiden mahdollistaisi nopeutetun menettelyn, tutkimusosien tukemiseen. Tämän hankkeen lopputulosta olisi käytettävä perusteena yhteisön ja EUREKA- ohjelman välisen yhteistyön vahvistamiseen tarkoitetun tuen laajuuden määrittelemiseksi. jolla yhteisö osallistuisi 3. Ryhmä katsoo, että ilman todisteita selkeästä lisäarvosta ei INCO-ohjelman ja kansainvälisten tieteellisten ja teknologisten järjestöjen välinen vähäinen toiminta nykyisellään anna perustetta erilliselle kohdalle INCO-ohjelniassa. KIE-maat ja entisen Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot 4. KIE-maissa ja uusissa itsenäisissä valtioissa on tieteellisen ja teknologisen alan uudistusta nopeutettava läheisellä ja vahvistettava yhteistyöllä kolmella alueella: INCO- ja PHARE/TACIS-ohjelmien ja asianosaisten maiden välisellä ja tiede- • uudistamalla toimia, joiden tavoitteena on keskittää tieteellinen ja teknologinen toiminta muutamiin korkeatasoisiin keskuksiin, joilla on käytössään kehittynyt laitteet ja korkeatasoisia tiedemiehiä; • avustamalla teknologiahallinnon uudelleenjärjestelyssä, painottaen uusia avoimia tiedehallintomenetelmiä, kilpailukykyisiä apurahoja sekä vertaisarviointia ja täydentämällä olemassa olevia kahdenvälisiä toimenpiteitä; • kannustamalla tieteen ja teknologian sovellusten käyttöönottoa yhteiskunnassa ja talouselämässä pyrkimällä yhteistoimin sosiaalis-taloudellisia ongelmia. Erityistä huomiota on kiinnitettävä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevalle suojalle keinona edistää innovaatioita. ratkaisemaan 5. COPERNICUS-ohjelma KIE-maissa ja uusissa itsenäisissä valtioissa olisi poistettava vähitellen käytöstä loppuaikana olisi painotettava paljon enemmän FP4:n loppuun mennessä. COPERNlCUS-ohjelman muiden erityisohjelmien ulkopuolelle jääviä, erityisesti alueellisia ja tuotekehityksen tutkimus- ja rahoituslaitosten kanssa käytyihin neuvotteluihin perustuvia ensisijaisia aiheita koskevia ehdotuspyyntöjä, ja siirrettävä soveltuvissa tapauksissa tieteellisen koordinaattorin tehtävät KIE-maita tai uusia itsenäisiä valtioita edustavalle tiedemiehelle. COPERNlCUS-ohjelman jälkeen olisi järjestettävä runsas rahoitus verkoille, konferensseihin osallistumiseen, valikoitujen keskusten laitteiden nykyaikaistamiseen ja muihin toimenpiteisiin siten, että yhteydenpito voidaan säilyttää sekä itä- että länsieurooppalaisten tiedemiesten toivomalla korkealla tasolla. 6. INTAS-ohjelnian toimintaa ja tavoitteita olisi pikaisesti tarkasteltava uudelleen, jotta sille voitaisiin antaa uusi tehtävä FP5:ssä, koska tieteen ja teknologian alan rakenneuudistusta on autettava uusissa itsenäisissä valtioissa yhteistyössä TACIS-ohjelman ja asianosaisten maiden kanssa, korkeatasoista yhteistyötä uusien itsenäisten valtioiden tiedemiesten kanssa on tehostettava, yhteisrahoitusjärjestelyjä on jatkettava ja uusien itsenäisten valtioiden osallistumista ensimmäiseen toimenpidekokonaisuuteen on edistettävä. Yhteinen analyysi Venäjän viranomaisten kanssa muualla kuin Moskovassa ja Pietarissa sijaitsevista hyödyttäviä yhteistyömahdollisuuksia. INCO-ohjelmassa olisi myös tunnistettava yhdessä TACIS-ohjelman kanssa muiden uusien jotta voitaisiin perustaa samantyyppisiä yhteistyösuhteita kuin on INTAS-ohjelman ja RFBR:n (Russian Foundation for Basic Research) välillä. itsenäisten valtioiden uudistusmieliset siviilitutkimuskeskuksista lisäämään molempia rahoituslaitokset, osapuolia auttaisi Kehitysmaat tehtävän teknisen yhteistyön rahoitus olisi palautettava 7. Kehitysmaiden kanssa alkuperäiselle tasolleen ottaen huomioon INCO-DC -ohjelman tulosten suuri soveltuvuus nykyisiin tarpeisiin, tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen kasvava merkitys alueellisten ongelmien ratkaisemisessa (joilla on maailmanlaajuisia vaikutuksia), ja tarve rahoittaa huomattavasti suurempaa määrää A-luokiteltuja hankkeita sekä ylläpitää jo saavutettuja tuloksia. tieteellisen ja 140 14. 8. INCO-DC -ohjelman perustavoitteet ja terveydenhoitoon, maatalouteen ja ympäristöön liittyvät kehityksen pääaihepiirit olisi säilytettävä. Näitä aloja olisi tarkennettava, jotta vältettäisiin se, että hakemuksia tulee liikaa. Neljäs, teknologiaa koskeva pääaihepiiri, joka sen teolliselle kehitykselle tuottaman hyödyn ohella myös lisää kaikkien yhteistyöhankkeiden arvoa, olisi asetettava paremmalle sijalle, jotta erityisesti teknologioiden yhdistämisestä ja tietoyhteiskunnasta saatavat edut voidaan saada yleisemmin saataville kehitysmaissa. 9. Myös INCO-ohjelman ja infrastruktuurien kehittämistä tukevien EU-ohjelmien kuten ALA, MEDA ja LOME yhteistyö olisi asetettava etusijalle, jolla voitaisiin parantaa tietoisuutta tästä asiasta, luoda vahvempia yhteyksiä infrastruktuurisijoitusten ja TTK-tukihankkeiden välillä, ja kannustaa asianmukaisten toimia kehitysmaissa. 10. Kehitysmaiden pyynnöstä niistä peräisin olevien kumppaneiden osuutta ensisijaisten tavoitteiden määrittelyssä, ehdotusten muotoilussa ja arvioinnissa ja hankkeiden tiedehallinnassa olisi vahvistettava ja tutkittava mahdollisuutta ryhtyä yhteisrahoitusjärjestelyihin. Arviointi 11. Jotta arviointimenetelmät tulisivat avoimemmiksi ja jotta yhteisön tutkimusohjelmien uudet hakijat oppisivat osallistumalla hakeinusmenettelyyn, hylättyjen hankkeiden esittäjille olisi ilmoitettava välittömästi ja heille pitäisi antaa kohtuullisesti palautetta arvioinnista. 12. Tieto- ja viestintäteknologioiden käyttämistä ehdotusten jättämisessä ja arvioinnissa olisi alustavasti kokeiltava laatu säilyttää välttämättömän luottamuksellisuuden ohella maaperän valmistelemiseksi lyhyemmille ja kohdennetummille kokouksille Brysselissä. tulevaisuudessa sen määrittelemiseksi, voidaanko arvioinnin alkuvaiheen EU ja kansalliset tieteelliset ja teknologiset politiikat 13. TTK-toiminnan jatkuva kahdenvälinen valvonta jäsenvaltioiden ja PECO/COPERNICUS-ja INCO- DC -ohjelmiin osallistuvien maiden välillä on suotavaa toissijaisuusperiaatteen noudattamiseksi ja kaksinkertaisen työn tekemisen välttämiseksi. INCO-ohjelmakomitea 14. INCO-ohjelmakomitealle annettua tehtävää olisi huolellisesti tutkittava ja tarpeen mukaan muutettava, jotta komitean aseman näkyvän ja tehokkaan INCO-ohjelman kehittämisessä vahvistuisi ja komitea saisi aikaa pohtia strategisia ja pitkän aikavälin kysymyksiä. Komission olisi - INCO-ohjelmakomitean jäsenten avustamana kussakin maassa - ponnisteltava INCO-ohjelman profiilin nostamiseksi mainostamalla sen tavoitteita ja päämääriä ja sen tarjoamia mahdollisuuksia osallistua kansainväliseen yhteistyöhön ajankohtaisilla aloilla. tiedemiehille Hallinto hallintotietojärjestelmä, 15. Ryhmä suosittelee painokkaasti, että komissio harkitsee kiireellisesti, että INCO-ohjelmassa otetaan käyttöön kattava tahansa saada yleiskuva pääsuuntauksista ja indikaattoreista sekä hankkeiden edistyksestä. Tämä hallinnon ja seurannan väline helpottaisi yhdenmukaisuutta kaikkien ohjelman kanssa toimivien pääosastojen välillä, ja mahdollistaisi INCO-ohjelmakomitean ja tulevien seuranta- ja arviointiryhmien nopean keskittymisen tärkeisiin asioihin. Koska eräiltä yhteistyön osa-alueilta näyttäisi puuttuvan käynnissä olevien hankkeiden tehokkaat seuranta- ja tarkistusmenettelytavat, olisi välittömästi otettava käyttöön ja julkistettava näytteiden ottoon perustuva ja puolueettoman rahoitustilintarkastuksen sisältävä toimintajakson puolivälin tarkkailujärjestelmä. jonka avulla voidaan milloin 141 16. Komission hallintomenettelyjen yhtenäistämiseksi, mikä tuottaa huolta sekä koordinaattoreille että osanottajille, ennalta määriteltyihin rajoihin mahtuvien hankkeiden hyväksymiskäsittelyn olisi tapahduttava nopeutetusti. Komission nykyistä valtuutus- ja allekirjoitusmenettelyä voitaisiin harkita muutettavan pitäen mielessä avoimuusperiaate. Ei ole yhteisön etujen mukaista osoittaa tehottomuutta toiminnassaan ja samaan aikaan kiirehtiä sen kehitys- ja KIE-maita ja uusia itsenäisiä valtioita edustavia kumppaneita toteuttamaan uudistuksia. Arviointi ja seuranta 14. 17. Ryhmä katsoo, että arvioitavana viisivuotiskautena INCO-ohjelma edeltäjineen olivat välttämättömiä sen ajan olosuhteisiin vastaamiseksi ja niillä on huomattavia saavutuksia. Nopeasti muuttuvassa maailmassa on ohjelmaa sen neljän vuoden aikana tarkistettava jatkuvasti. KIE-maiden. uusien itsenäisten valtioiden, voimakkaasti kehittyvien kansantalouksien ja kehitysmaiden edessä tulee lähivuosina olemaan monia uusia ja ryhmä haasteita. Tässä arviointimenetelmien olisi säilyttävä INCO-ohjelman olennaisena osana. suosittaa, eitä CREST-ohjelmassa esiteltyjen tilanteessa seuranta- 142 IL KOMISSION VASTAUS Komissio kiittää tästä puolueettomasta kertomuksesta ja arvostaa ryhmän jäsenten työtä kunnollisen käsityksen muodostamiseksi näin monitahoisesta ohjelmasta näin lyhyessä ajassa. Kertomuksessa korostetaan korkeatasoisen tieteellisen ja teknologisen toiminnan merkitystä EU:n teollisuuden tieteellisen ja teknologisen perustan vahvistamisessa ja kaikkien yhteisön politiikkojen toteuttamiselle välttämättömien tutkimustoimien edistämisessä. 14. Ryhmä tunnustaa INCO-ohjelman merkityksen EU:n tieteellisen ja teknologisen kansainvälisen yhteistyön yhtenäisyydelle INCO-ohjelman erityiseen vaikutusmahdollisuuteen alueellisten ongelmien ratkaisemisessa, jotka eivät yleensä kuulu kahdenvälisten tai muiden erityisohjelmien toimialaan. ja paremmalle näkyvyydelle, ja kiinnittää huomiota Komissio on samaa mieltä COST-ohjelman laajenemispotentiaalista, sen suuresta merkityksestä EU:n politiikalle ja hyödyllisestä vuorovaikutuksesta puiteohjelman kanssa. Kaikkinainen voimavarojen lisääminen on kuitenkin tasapainotettava puiteohjelman muiden osien tarpeiden kanssa. Korkean tason harkintaryhmä on perustettu COST-ohjelman tieteessä ja teknologiassa. Organisatorisia ja hallinnollisia menettelyjä tullaan yksinkertaistamaan ja yhtenäistämään mahdollisimman paljon yhteisön rahoitussääntöjen mukaisesti. Toimenpiteet tulevat perustumaan laajalti nyt käynnissä olevaan COST-ohjelman arviointiin, jota tekevät COST-ohjelman ylemmät virkamiehet ja jota käsitellään COST-ohjelman toukokuussa 1997 järjestettävässä ministerikokouksessa. tulevan aseman pohtimiseksi Euroopan Mitä tulee alustavaan kokeiluhankkeeseen, joka mahdollistaisi nopeutetun rahoitusmenettelyn yhteisön EUREKA-hankkeisiin osallistumiseen, määrärahojen varaaminen erityisesti EUREKA-hankkeille ei tarkastella ehdotusta niiden keinojen vaikuta tärkeiden hankkeiden tutkimisesta, rahoituksesta voitaisiin huolehtia, kuten on tehty aikaisemminkin (esim. COSINE, JESSI). joilla kiireellisten EUREKA-hankkeiden tarkoituksena on kuitenkin realistiselta. Komission tietysti muidenkin ja Komissio katsoo, että kansainvälisistä järjestöistä vastaava yhteyselin on tarpeen niitä koskevien monien tiede- ja teknologia-alan kysymysten käsittelemiseksi. osalta maiden osittain ensimmäisen täysimittainen osallistuminen neuvottelevien toimenpidekokonaisuuden Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa tehtävän yhteistyön osalta komissio myöntää, että erityisesti liittymisestä ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden ohjelmiin on ihanteellinen tilanne, jota olisi edistettävä, tunnustaen samalla, että näihin ohjelmiin osallistuminen FP4:n kautta on ollut hyvin vähäistä tähän mennessä. Sitävastoin INCO- COPERNICUS -ohjelman osalta on hakemuksien ja hyväksyttyjen hankkeiden suhde noin 10 : 1. Tämä johtuu erilaisista rahoitusjärjestelyistä, mutta se myös osoittaa, että vaikka Itä- ja Länsi-Euroopan tiedemiehet ovat hyvin halukkaita yhteistyöhön, on myös tarve kohdistetulle ohjelmalle. Ryhmä suositteli, että COPERNICUS- ohjelma ensimmäiseen toimenpidekokonaisuuteen osallistumista kannustetaan "aina kun sillä on realistinen pohja". Suurimmalle osalle KIE-maita tällaista realistista pohjaa ei kuitenkaan vielä ole ja täysimääräiseen osallistumiseen päästään ainoastaan vähitellen. Kohdassa 5 suositellut täyttäisivät osittain COPERNlCUS-ohjelman aukot, mutta eivät luultavasti kokonaan. On myös pidettävä mielessä, että yksi arviointilautakunnan tärkeistä tehtävistä on sen vaikutusmahdollisuus toimenpidekokonaisuuden ohjelmat alueellisten ongelmien käsittele. Valmistautuessaan viidenteen puiteohjelmaan komission tarkoituksena on keskittyä enemmän erityisiin TTK-ohjelmiin KIE-maiden kanssa keskittyäkseen näille maille erityisen tärkeisiin asioihin ja myös painottaakseen liitännäistoimenpiteitä ryhmän suositusten mukaisesti. tunnustamista INCO-ohjelman ja COPERNlCUS-ohjelman joita eivät ensimmäisen liitännäistoimenpiteet loppuun mennessä ratkaisemiseen, poistetaan vähitellen käytöstä FP4:n että ja Komissio on eri mieltä siitä, että INCO-COPERNICUS -ohjelman aikaisempi asema uusissa itsenäisissä valtioissa ensimmäiseen toimenpidekokonaisuuteen osallistumisen rahoitus. INTAS-ohjelman tehtävä tieteellisessä ja teknologisessa yhteistyössä uusien itsenäisten valtioiden kanssa on tärkeä, mutta komissio ei katso, että sen tehtävän INTAS-ohjelmalla mukaan kokonaan korvata lukien pitäisi 143 14. tyyppisiä toimintoja. laajentaminen parantaisi ensimmäiseen toimenpidekokonaisuuteen osallistumista. Tietyssä määrin INTAS- ja COPERNICUS-ohjelmat koskevat eri lähinnä INTAS-ohjelman keskittyy lähestymistapa sovelluskeskeiseen ja teolliseen perustutkimukseen, kun taas COPERNlCUS-ohjelman tutkimukseen on suorempi. Ensimmäiseen toimenpidekokonaisuuteen osallistumisen rahoitushallintaan ei tarvita erityisiä elimiä, sillä hallinnasta vastaavat komission asianomaisista ohjelmista vastaavat osastot. FP5:n valmistelussa on tarkoitus tutkia tarkoin tietyissä KIE-maissa ja uusissa itsenäisissä valtioissa olevien korkealuokkaisten keskusten tukemisen mahdollisuuksia ryhmän suositusten mukaisesti. Komissio yhtyy ryhmän painotukseen PHARE/TACIS -ohjelmien ja INCO-ohjelman läheisen yhteistyön tarpeellisuudesta, ja vuonna 1997 on tarkoitus antaa yhteinen tiedonanto (PO IA ja PO'XII) tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyöstä liittymisestä neuvottelevien maiden kanssa. teollistuneiden maiden kanssa, mukaan Komissio panee merkille arviointilautakunnan tuen komission politiikoille neuvotella tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyöstä Euroopan ulkopuolisten lukien voimakkaasti kehittyvät kansantaloudet, ja yhtyy ryhmän näkemykseen siitä, että vastavuoroisuutta olisi suosittava ja soveltuvat henkisen omaisuuden oikeuksiin liittyvät järjestelyt olisi otettava käyttöön, ja että yhteistyö on toteutettava hankekohtaisesti erityisohjelmilla. Komissio tunnustaa tarpeen tarkistaa Japanin kanssa tehdyn tieteellisen ja teknologisen kumppanuusohjelinan rakennetta ja toimintaa. Ehdotettu EU:n täysin rahoittamien kumppanuuksien asteittainen käytöstä poistaminen johtaisi kuitenkin niiden takaaman japanilaisiin teollisuuslaboratorioihin pääsyn loppumiseen, sillä muut, japanilaisten rahoittamat hankkeet, on rajoitettu ainoastaan julkisiin tutkimusjärjestöihin. Komissio ottaa mielihyvin vastaan ehdotuksen, että integroidaan yleisempään kumppanuusohjelniaan Korean kanssa tehty kumppanuusohjelma ja muut uudet maantieteellisesti suuntautuneet kumppanuushankkeet, jotka voidaan tehdä alueeseen B kuuluvien maiden kanssa. Kehitysmaiden (alue C) kanssa tehtävän yhteistyön osalta ryhmä korosti ohjelman tämän osan tärkeyttä ja totesi, että tärkeimmät terveydenhoitoa, maataloutta ja ympäristöä koskevan kehityksen aihepiirit olisi säilytettävä. Komissio on samaa mieltä siitä, että teknologian soveltava tutkimus on tärkeää ja että lisärahoitusta tarvitaan tämän asian hoitamiseksi riittävällä tavalla. Ensi askeleena on tarkoitus lisätä FP4:n INCO-DC -ohjelman yhteisiä etuja koskeville muille aloille myönnettävää rahoitusta 20 miljoonasta ecusta 30 miljoonaan ecuun. Kehitteillä on myös sellaisia kehitysmaita koskevia erityisiä yhteistyöpolitiikkoja, joita voidaan niiden taloudellisen ja teknologisen kasvun perusteella pitää voimakkaasti kehittyvinä kansantalouksina. Vaikka komissio arvostaakin INCO-DC -ohjelmaa koskevia lukuisia korkeatasoisia ehdotuksia, komissio kuitenkin tunnustaa tarpeen vähentää hakemusten liian suurta määrääjä siitä johtuvaa tiedeyhteisön eteen tehtyä hukkaan mennyttä työtä. Kaikkia ohjelmia koskevien suositusten osalta komissio on samaa mieltä siitä, että on tarpeen ponnistella jatkuvasti havaittujen tehottomien menettelytapojen vähentämiseksi, jotka johtavat pitkiin viivästyksiin hanke-ehdotuksen ja sen varmistamiseksi, että hylättyjen hakemusten jättäjille kerrotaan tilanteesta nopeasti. Komission sisäisiä hallintomenettelyltä yritetään jatkuvasti parantaa, samalla kun komission on otettava huomioon julkisen vastuullisuuden velvoite. ja myönnettyjen määrärahojen ensimmäisen siirron välillä, jättämisen Ehdotusten jättämistä elektronisessa muodossa on jo aikaisemmin kokeiltu eräissä ohjelmissa. Sen mahdollisuuksia voitaisiin tutkia uudestaan ajanmukaistettujen elektronisten metodologioiden valossa. Asianosaisissa maissa käytettävissä olevat laitteistot olisi tutkittava ja otettava huomioon. Komissio on täysin samaa mieltä suosituksesta yhtenäisen hallintojärjestelmän käyttöönotosta. Vaikka ehdotus koskeekin kaikkia ohjelmia, se hyödyttäisi erityisesti INCO-ohjelmaa, jonka hallinnossa on mukana useita pääosastoja. Tilanneita on tarkoitus parantaa niin paljon kuin mahdollista FP4:n loppuaikana, ja erityisesti on tarkoitus ottaa järjestelmä käyttöön ennen FP5:n alkua. INCO-ohjelmakomitean tehtävän ja toimeksiannon osalta komissio toteaa, että sitä koskee vuoden 1987 komitologiapäätös ja Maastrichtin sopimuksen 130 i artikla. 144 14. III. ARVIOINTILAUTAKUNTA Luis Avelar Johtaja, Portugal Telecom Prof. Niels Ole Bernsen Kognitiivisen tieteen keskus Roskilden yliopisto Tanska Tri Stein W Bie Johtaja, Tutkimus-, täydennyskoulutus- ja koulutusjaosto Kestävää kellitystä koskevista asioista vastaava osasto YK. n elintarvike-ja maatalousjärjestö (FAO) Christian Dambrine Association Nationale de la Recherche Technique, France Bureaun jäsen, Euroopan tiede- ja teknologia yleiskokous (ESTA) Prof. Dervilla Donnelly University College Dublin. Irlanti Varapuheenjohtaja, Euroopan tiede-ja teknologia yleiskokous (ESTA) Tri Désirée Edmar Johtaja, Naturhistoriska Riksmuseet, Tukholma Terence Garrett Aikaisemmat toimipaikat: Kauppa-ja teollisuusministeriö ja the Royal Society, Yhdistynyt kuningaskunta Tri Werner Menden Aikaisempi toimipaikka: Bundesministerium fiir Forschung und Technologie, Saksa Vuoden 1995 INCO-ohjelman seurantakomitean jäsen Tri Alberto Silvani Consiglio Nazionale delle Ricerche Italia 145 15. VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 TULOSTEN LEVITTÄMINEN JA OPTIMOINTI (INNOVAATIO) 147 I. TIIVISTELMÄ ja alojen välillä, levittämistä maiden 1. Euroopan päätöksentekijät ovat laajalti yhtä mieltä siitä, että jatkuva ja järjestelmällinen innovaatio on uusien työpaikkojen, korkean tuottavuuden ja lopulta varallisuuden luomisen tärkein lähde. Innovaation edellytyksenä on kuitenkin suotuisa ilmapiiri. Tämä merkitsee johtamistaitoa, sekä markkinoille tiedon ja suuntautunutta TTK-toimintaa. Tämä merkitsee myös suosivia säännöksiä; edellytyksiä suosii käyttömahdollisuutta teollis- ja tekijänomaisuutta koskeviin oikeuksiin ja joka suojaa näitä oikeuksia tehokkaammin maailmanlaajuisesti. Lisäksi tutkimuslaitosten ja teollisuuden on tehtävä nykyistä huomattavasti enemmän yhteistyötä vastatakseen käyttäjien ja kuluttajien markkinoilla ilmaisemiin tarpeisiin. suotuisaa veropolitiikkaa; pääomamarkkinoiden kehitystä innovaatioita edistäviä standardeja innovaatiolle innovaatioiden patenttipolitiikkaa, tuotemarkkinoita rahoittamiseksi; eurooppalaista joustavia joka toimenpidekokonaisuutta vastaava 2. INNOVAATIO, neljännen puiteohjelman kolmatta erityisohjelma, käsittelee suurinta osaa edellä mainituista kohdista. INNOVAATIO-ohjelma käynnistettiin 15. joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 94/917/EY jälkeen. Ohjelman talousarvio on 312 miljoonaa ecua. Ohjelma jatkaa SPRINT-ja VALUE II -ohjelmissa aloitettuja toimenpiteitä sekä yhtä THERMIE-ohjelman toimenpidettä. Ohjelman perustehtävänä on vahvistaa Euroopan teollisuuden innovaatiovalmiuksia. Ohjelman on myös myötävaikutettava taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Erityisesti painotetaan PK-yritysten asemaa ja teknologian levitystä ja kiertoa. Koko ohjelma on toteutettava toissijaisuusperiaatetta noudattaen: sen on täydennettävä kansallisia ja alueellisia toimia vastaavilla aloilla niitä kuitenkaan korvaamatta. 3. INNOVAATIO-ohjelma on uutta kehittävä ja kokeellinen. Täten on erityisen tärkeää, että ohjelmaa säännöllisesti kohdennetaan uudelleen todennettaviin tavoitteisiin tähtäävän asianmukaisen seurannan ja arvioinnin perusteella. Tämän kertomuksen laatimiseen käytettävissä olleesta ajasta ja voimavaroista johtuen kertomus perustuu enemmän asiaa käsitteleviin asiakirjoihin, eräisiin haastatteluihin ja arviointilautakunnan yleiseen alan tuntemukseen kuin voimakkaasti empiiriseen tehokkaamman arvioinnin tutkimukseen pohjautuvaan arviointiin. Komission olisi takaaviin toimenpiteisiin tulevaisuudessa. ryhdyttävä Tämän arvioinnin 4. lähtökohtana oli viisi kysymystä. Ryhmää pyydettiin arvioimaan kustannus INNOVAATIO-ohjelman hyötysuhdetta vuosina 1991 - 1995. Ryhmän oli lisäksi suositeltava seuraavien viiden vuoden oletettujen sosiaalis-taloudellisten olosuhteiden valossa ohjelman tulevaa suuntautumista ja hallinnon kohdentamista. Arvioinnissa oli otettava huomioon kolmanteen puiteohjelmaan kuuluneen VALUE II -ohjelman sekä puiteohjelman ulkopuolisen SPRINT-ohjelman loppuarvioinnit. aloitteidenmerkitystä, tehokkuutta tehtyjen aloilla ja Ryhmän saama yleisvaikutelma on myönteinen. sitä II -ohjelmat ovat käsitelleet yhteisön sosiaalis-taloudellisten 5. edeltäneet SPRINT- ja VALUE tarpeiden kannalla olennaisia asioita. Kyseiset ohjelmat oval kasvattaneet innovaatioprosessien ja politiikkojen ymmärtämystä komissiossa sekä kansallisten SPRINT- ja VALUE II -ohjelmien sulautus oli välttämätön askel aikaisempien järkeistämisessä. Vielä on joitakin ensisijaisia korjattava, mutta nämä ongelmat eivät ole ylitsepääsemättömiä. toimijoiden parissa toimenpiteiden ja eräitä epäkohtia tavoitteita uudelleenarvioilava INNOVAATIO-ohjelma ja alueellisien ja 6. INNOVAATIO-ohjelma ja sen edeltäjät ovat erityisesti: luoneet perusrakenteita yhteiseni TTK-toimintaa koskevan tiedon levittämiseen; saaneet ja levittäneet hyödyllisiä opetuksia PK-yritysten innovaatioprosesseista; • • • edistäneet politiikkojen saattamiseksi enemmän onnistunein esimerkki tästä; laaja-alaisia toimenpiteitä komissiossa TTK-politiikan innovaatioon suuntautuneeksi. Alueelliset ja muiden yhteisön toimet ovat 149 15. luoneet eurooppalaisen innovaatiopolitiikan alun. Innovaatiota käsittelevän vihreän kirjan tunnustaneet, että yhteisön toiminnan olisi täydennettävä kansallisia ja alueellisia toimia eikä • osuutta tässä olisi kiitettävä; • korvattava niitä. Ryhmä katsoo, että innovaatiopolitiikan asemaa EU:n toiminnassa olisi korostettava. 7. Ryhmä korostaa kertomuksessaan paikallisten ja jopa henkilökohtaisten yhteyksien merkitystä uutta levittämisessä. Ryhmä uskoo kuitenkin, että yhteisön toiminnalle on tilaa, luovien ajatusten edellyttäen, että liiallista keskittämistä vältetään. Innovaatiota käsittelevään vihreään kirjaan perustuvan toimintasuunnitelman olisi johdettava eurooppalaiseen innovaatiopolitiikkaan, jolla olisi selkeä alueellisten innovaatiopolitiikkojen tuettava uusilla hallintojärjestelyillä komissiossa. ja vahva asema muiden yhteisön politiikkojen joukossa. Tätä politiikkaa olisi ja kansallisten ja 8. Edellä mainittu huomioon ottaen olisi oikein antaa INNOVAATIO-ohjelmalle strateginen ja vaikutusvaltaisempi asema. INNOVAATIO-ohjelmaa on haitannut voimavarojen ja päätäntävallan puute. Ohjelma on kuitenkin edistynyt eurooppalaisen innovaatiopolitiikan ohjaamisessa. Ohjelmaa on sen vuoksi vahvistettava. ja laaja-alainen INNOVAATIO-ohjelman olisi oltava 9. joustava puiteohjelman kokonaisuus. TTK-toiminnan ja innovaation välinen suhde on monitahoinen. Kumpikin vaikuttaa toiseen, mutta innovaatio on laajempi käsite, joka perustuu muihinkin lähteisiin kuin vain TTK- toimintaan. Ryhmä katsoo, että INNOVAATIO-ohjelma on säilytettävä puiteohjelman yhteydessä, mutta puiteohjelma ei saa perusteettomasti rajoittaa INNOVAATIO-ohjelman laajempia toimintoja. Tämä tarkoittaa laaja-alaisten vuorovaikutusten kehittämistä ja edellyttää mahdollisesti TTK- ohjelmille asianmukaista avoimempaa rakennetta. Edellämainitun mukaisesti ohjelman on pystyttävä kokeilemaan ja kehittymään. Tämä tarkoittaa, että toimintojen aloittamiselle ja lopettamiselle on oltava tarkoin määritellyt menettelyt, ts. "aloitus-ja lopetusmekanismit". Tämä tarkoittaa myös, että ohjelman on kyettävä vastaamaan nopeasti muuttuviin tarpeisiin. Joustavuutta on lisättävä. 10. Ryhmä katsoo, että INNOVAATIO-ohjelman ja sen henkilöstön olisi toimittava uudistajarvhmänä komissiossa ja sen ulkopuolella. Uudistajaryhmä on pieni henkilöryhmä, jonka tehtävä on käynnistää ja kannustaa toimintaa, rohkaista uusia ajattelumalleja ja siten elävöittää laajempaa ryhmää. Ryhmän mielestä ohjelmaan osallistuvat voisivat ja heidän pitäisi toimia näin. Ajatuksia, uusia kokemuksia ja kokeiden tuloksia levittämällä uudistajaryhmä käynnistäisi ja edistäisi uutta luovia lähestymistapoja. Tämä tekisi ohjelman henkilöstöstä eräänlaisen vihreän paperin tavoitteita toteuttavan aivoriihen. Henkilöstöllä olisi oltava selkeä käsitys siitä, miten innovaatio toimii, heidän on tuotava ohjelmaan vahva pohtiva ja kokeellinen lähestymistapa, sekä pitää päätavoitteenaan innovaation edistämistä sekä komissiossa että sen ulkopuolella. kanssa. Yhteydenpito muihin Ryhmä suosittelee ohjelman yhteensovittamista muiden yhteisön politiikkojen ja 11. pääosastojen politiikkoihin myötävaikuttaminen olisi tärkeä osa tämän uudistajaryhmän tehtävää. Ohjelma olisi erityisesti liitettävä muiden yhteisön politiikkojen kuin TTK-politiikan - kuten teollisuus-, PK-yritys- ja alueelliset politiikat - arviointiin ja toimeenpanoon: nämä toimenpiteet helpottaisivat innovaatiota sekä toimet edellyttävät vastuullisten osapuolien levittämistä. Nämä sitoutumista ja myös kunnollisia hallintojärjestelyitä. teknologian siirtoa ja pääosastoihin niiden ja On erityisen tärkeää kohentaa kolmannen toimenpidekokonaisuuden ja ensimmäisen 12. toimenpidekokonaisuuden TTK-ohjelmien vuorovaikutusta. Ryhmä katsoo, ellä INNOVAATIO ohjelman toimeksianto ei tee riittävän selvää eroa erityisten TTK-ohjelmien hyödyntämisen ja toisaalta innovatiivisen ajattelun ja käytäntöjen laajemman edistämisen välille. Ryhmän mielestä yhteisön tukemassa tutkimuksessa olisi kiinnitettävä enemmän huomiota tulosten hyödyntämiseen, mutta tämän pitäisi olla pääasiassa asianosaisen TTK-ohjelman vastuulla. INNOVAATIO-ohjelman 150 15. ei pitäisi kuitenkaan ainoastaan olla TTK-ohjelmille pyydettäessä saatavilla oleva hankkeen valmistumisvaiheessa käytettävä palvelu. Ohjelman olisi annettava niille suuntaviivat tulosten levittämiseen ja optimointiin ja sillä olisi oltava vuorovaikutteinen valvojan ja opastajan asema TTK- ohjelmien koko keston ajan. Ohjelman olisi edistettävä näiden TTK-ohjelmien suuntautumista innovaatioon. INNOVAATIO-ohjelman yhteydessä on käynnistetty joukko erityistoimenpiteitä yhteensovitetun lähestymistavan varmistamiseksi tulosten levittämisessä ja optimoinnissa. Nämä aloitteet täydessä toimintavalmiudessaan voivat huomattavasti edistää tehokasta yhteensovittamista. INNOVAATIO-ohjelmalla pitäisi olla riittävä päätäntävalta ja institutionaaliset välineet tämän varmistamiseksi. Ohjelmassa on määriteltävä selkeämmin ensisijaiset tavoitteet ja ohjelman rakenteen 13. on myös oltava yksinkertaisempi, jotta voitaisiin keskittyä paremmin tiettyihin kysymyksiin, lisätä joustavuutta ja parantaa sisäistä yhteensovittamista. Ryhmä kiinnittää huomiota seuraaviin kohtiin: 13. 1 Euroopan innovaatioiden seurantajärjestelmän (European Innovation Monitoring System / EIMS) pitäisi olla erityisen hyödyllinen INNOVAATIO-ohjelman osa, joka helpottaisi yhteisön toiminnan lähentämistä jäsenvaltioiden ja muiden organisaatioiden toiminnan kanssa. Järjestelmällä voisi olla merkittävä asema arviointilautakunnan suositteleman uudistajaryhmän toiminnoissa. Ohjelman olisi laajennettava ja tehostettava alueellisia toimiaan. Käyttämällä erityisesti 13. 2 tai uusia kohdennetumpia innovaatiostrategiat -aloitetta nykyisiä aloitteita, kuten Alueelliset välineitä, ohjelman olisi autettava tehokkaasti hyödyntämään tukeen oikeutettuja alueita rakennerahastoja aloilla, joihin teknologinen innovaatio vaikuttaa ja kannustettava näiden alueiden pk-yrityksiä osallistumaan innovaatioyhteistyöhankkeisiin. ovat paras (IRC) välityskeskukset INNOVAATIO-ohjelman 13. 3 toiminnan yhtenäistämiseksi paikallisella ja Euroopan tasolla. Tämä olisi välityskeskusten päätehtävänä ohjelmassa. Välityskeskusten olisi edistettävä innovaatiota paikallisessa ympäristössään sen sijaan, että ne keskittyisivät levittämään tietoa yhteisön TTK-toiminnasta. Niiden olisi, aina kun se on hyödyllistä, annettava eurooppalainen suuntaus innovaatiokysynnälle ja paikallisten yritysten innovaatioiden rahoittamiseen. Välityskeskukset voisivat myös antaa arvokkaita palveluita ohjelman muille osille, kuten alueellisille toimille. Tämän mahdollistamiseksi niiden olisi oltava tietoisia innovatiivisen ajattelun kaikista puolista ja oltava hyvin lähellä paikallista talouselämää perustaen toimintansa muuhun paikalliseen toimintaan sitä toisintamatta. Välityskeskusten on myös oltava lähellä komissiota ja muita välityskeskuksia, jotta ne voisivat toimia tehokkaana verkostona. väline Verkostojen luomisella on ryhmän mielestä tärkeä asema innovaatiopolitiikassa Euroopan 13. 4 tasolla. Tieto ja ajatukset liikkuvat verkostojen kautta ja mahdollistavat alueellisen ja alakohtaisen kokemuksen vuorovaikutuksen ja kannustavat uusia kilpailukykyisiä toimia. Verkostot voivat olla elektronisia tai paperien siirtoon perustuvia, ja toimivat usein henkilökohtaisten yhteyksien kautta. Ne voivat olla joko pysyviä, toisin sanoen perusrakenteisiin sisältyviä, kyseisen politiikan rakenteita tai kokeellisia aloitteita, joiden on tarkoitus jatkaa omin voimin. INNOVAATIO-ohjelman yhteydessä muiden verkostoaloitteiden kuin välitysverkoslojen olisi oltava kokeellisia. Näiden aloitteiden olisi oltava siten suunnitellut, että niistä tulisi aikanaan taloudellisesti komissiosta riippumattomia. Ne voisivat lisätä olemassa oleviin verkostoihin eurooppalaisen ulottuvuuden tai aloittaa yhteistyön joillakin uusilla alueilla, joissa komissiolla on toimivalta. 13. 5 Ryhmä korostaa erityisesti uusien teknologioiden levittämistä suosivan rahoitusympärislön tehostamista. Tähän mennessä INNOVAATIO-ohjelma on kuitenkin vaikuttanut rajallisesti kentän ajatteluun. Ohjelman olisi pyrittävä laajentamaan liian hidas innovaatiotoiminnan järjestelmiä on kehitettävä yhteensovitetusti toimien yhtenäistämiseksi alueellisella, kansallisella ja yhteisön tasolla. tehtäväänsä. Eurooppa on ollut kehittämisessä. Näitä rahoitusjärjestelmien 151 15. 13. 6 Ohjelmassa olisi säilytettävä tärkeä tiedottamistehtävä, jonka se suorittaa CORDIS- palvelun kautta (mieluimmin edelleen kehitettynä). Ohjelmassa olisi kiinnitettävä enemmän huomiota innovaatioviestillä olisi syvälliseen ymmärtämiseen, palvelun käyttäjien vastaanottavainen yleisö. tarpeiden jotta Ryhmä suosittelee voimakkaasti lisäponnistuksia ja yhtenäisempää strategiaa patenttien 13. 7 osalta. Tämä tarkoittaisi lähinnä TTK-ohjelmien tukemisen vahvistamista. Henkisen omaisuuteen liittyviä oikeuksia koskevien säännösten kehittäminen on kuitenkin myös strateginen asia yhteisön innovaatiopolitiikalle. Nykytilanne on kaukana tyydyttävästä. Tämän alan toimenpiteitä olisi jatkossa tehostettava. 13. 8 INNOVAATIO-ohjelmaan liittyvien hankkeiden tarkoituksen pitäisi olisi esitellä ja levittää innovatiivisia lähestymistapoja sekä teknologian keinoja tehostaa innovatiivisia asenteita. Ne eivät saisi keskittyä ainoastaan tiettyjen tulosten hyödyntämiseen. Näiden hankkeiden pitäisi paremminkin toimia esimerkkinä innovatiivisesta ajattelusta ja yleensä käytänteistä. Hankkeiden pitäisi pääasiassa pyrkiä erityisteknologioiden sijaan yhteisön innovaatiopolitiikan tavoitteisiin, kuten uusien teknologiaan perustuvien yritysten helpompaan pääsyyn tuotemarkkinoille, perinteisten alojen teknologian käyttövalmiuksien lisäämiseen, alojen ja maiden väliseen tiheämpään teknologioiden siirtoon innovaatiokulttuurin kannustaminen kaikkialla Euroopassa. (ei ainoastaan yhteisön sisällä vaan myös sen ulkopuolelle), laajempiin Ryhmä katsoo, että teknologian siirtoa ja validointia koskevat hankkeet olisi yhdistettävä, 13. 9 OPET-verkosto olisi siirrettävä THERMIE-ohjelmaan, ja että kaksi nykyistä toimenpidelinjaa, innovaation hallintamenetelmät ja toiminnat, joilla lisätään yleisön tietoisuutta tutkimuksesta ja teknologiasta, eivät saisi olla tulevan ohjelman yksittäisiä osia, vaikkakin niiden erityistavoitteet voivat olla tärkeitä. Tietoisuutta lisäävät toiminnat voisivat olla osa Euroopan innovaatioiden seurantajärjestelmää ja ne voitaisiin suunnata uudelleen yhtenäiseksi yhteisön tutkimus-, teknologia- ja innovaatioaloitteiden edistämisstrategiaksi. Innovaation hallintaa koskevat aloitteet voitaisiin jakaa: Euroopan innovaatioiden seurantajärjestelmä arvioisi uusia tekniikoita ja välityskeskukset edistäisivät ja levittäisivät huippuluokan toimintatapoja. 14. • • • • • • Edellä mainitut suositukset voidaan tiivistää seuraaviin kuuteen kohtaan: ja olisi joustava puiteohjelman kokonaisuus. Ohjelman Innovaatiopolitiikan asemaa yhteisön toimissa olisi vahvistettava. INNOVAATIO-ohjelmaa olisi jatkettava, merkittävästi vahvistettava ja siitä olisi tehtävä laaja-alainen toimittava uudistajaryhmänä innovaation kannustamiseksi, edistämiseksi ja sen puolesta puhumiseksi komissiossa ja myös sen ulkopuolella. TTK-ohjelmissa olisi kiinnitettävä enemmän huomiota innovaatioon. ja INNOVAATIO-ohjelman olisi avustettava yksittäisten TTK-ohjelmien optimointitoiinissa. Ohjelman puitteissa pitäisi voida puuttua lilanteeseen, kun nämä loimenpileel vaikullaval liillamallomilla. Ohjelman olisi yleisesii edislellava TTK ohjelmien suuntautumisia laman kaiken varmistaminen edellyttää asianmukaisia hallinnollisia järjestelyitä. Yhteensovittamista muiden yhteisön politiikkojen ja pääosastojen välillä on vahvistettava. Ohjelma on erityisesti yhdistettävä yhteisön muiden kuin TTK-politiikan - kuten teollisuus-, pk-yritys-ja aluepolitiikan - toimenpiteiden arviointiin ja toimeenpanoon, jotta helpotettaisiin innovaatiota sekä teknologian siirtoa ja levittämistä. Edellisissä kohdissa mainittujen kysymysten korostamiseksi olisi kiinnitettävä enemmän tärkeysjärjestyksen huomiota määrittämiseen. Ohjelma koostuisi tulevaisuudessa kahdeksasta pääkohdasta. toimenpidekokonaisuuksien innovaatioon, yksittäisten levittämis- ohjelman 152 15. II. KOMISSION VASTAUS Komissio tukee täysin suosituksissa korostettua innovaation edistämistä sekä TTK-puiteohjelman sisällä että sen ulkopuolella. Itse asiassa komissio antoi 20. marraskuuta 1996, innovaatiota käsittelevän vihreän kirjan innostaman laajan julkisen keskustelun myötä, ensimmäisen toimintasuunnitelman Euroopan innovaatiosta. Tässä toimintasuunnitelmassa katsotaan innovaatiokyvyn olevan edellytyksenä kilpailukyvyn säilymiselle ja ennakkoehtona työpaikkojen luomiselle tulevaisuudessa Euroopassa. innovaatiokulttuurin edistäminen, Toimintasuunnitelmassa yksilöidään kolme innovaatiolle suotuisien oikeudellisten, säädöksellisten ja rahoituksellisten puitteiden luominen sekä tutkimuksen ja innovaation välisen yhteyden parantaminen. Kukin näistä alueista sisältää tiede-, tutkimus- ja teknologiapolitiikkaan kuuluvia toimia ja myös tyypillisesti muihin politiikkoihin, kuten teollisuus-, yritys-ja aluepolitiikkoihin, kuuluvia toimia. toiminta-aluetta: aidon Komissio kannattaa myös suosituksia siitä, että TTK-ohjelmissa olisi kiinnitettävä enemmän huomiota innovaatioon ja että INNOVAATIO-ohjelma voisi hyödyllisellä tavalla opastaa ja avustaa erityisohjelmia näissä pyrkimyksissä. Ohjelmienvähsen levitys- ja optimointiryhmän kokemusten perusteella tullaan INNOVAATIO-ohjelmalle harkitsemaan erityisen toimeksiannon antamista, jolla luotaisiin tarpeellinen perustaja välineet sen varmistamiseksi, kyseinen opastus ja valvonta todella toteutetaan. Tämä koskee myös suositusta yhteensovittamisesta muiden yhteisön politiikkojen kanssa innovaation sekä teknologian siirron ja levittämisen edistämiseksi. toimien rakenteiden Kolmanneksi, komissio kiittää ehdotuksista ohjelman puitteissa uudistamiseksi ja toimenpidekokonaisuuksien määrän vähentämiseksi. Komissio haluaa tässä yhteydessä tuoda julki, että viimeisimmässä teknologian siirto-ja validoimishankkeita koskevassa ehdotuspyynnössä 13 yhdistettiin jo varsin pitkälle näitä hanketyyppejä erään suosituksen mukaisesti. toteutettavien Lopuksi komissio ottaa huomioon suositukset, että INNOVAATIO-ohjelman ensisijaiset ilmaistaan selvemmin: halutaanko korostaa erityisten TTK-hankkeiden innovatiivisen ajattelun annettujen suuntaviivojen mukaisesti jälkimmäinen tavoite on tulevien toimenpiteiden tärkeimpiä. tavoitteet tulosten hyödyntämistä vai Innovaatiotoimintasuunnitelmassa toimintamallin edistämistä laajemmalti. ja * I YVI N ot 11\. I7. (R«H,. s. 20 153 III. ARVIOINTTL AUT AKI JNT A Luis A. Oro Giral (E), Puheenjohtaja Professori, epäorgaanisen kemian laitos, Zaragozan yliopisto Nicos M. Christodoulakis (GR) Professori, Kansainvälisen taloustieteen ja Eurooppa-tutkimuksen laitos, University of Economies and Business, Ateena 15 Heinrich Höfer (D) Päällikkö. Teknologian ja innovaatiopolitiikan osasto BDI, Bundesverband der Deutschen Industrie Sean McCarthy (IRL) Toimitusjohtaja, Hyperion Energy Systems Ltd Erkki Ormala (SF) Sihteeri, Suomen tiede-ja teknologianeuvosto Kauppa- ja teollisuusministeriö Philip V. Hills (UK) Professorial Fellow, PREST (Policy Research in Engineering, Science, and Technology) Manchesterin yliopisto Giorgio Tuninetti (I), esittelijä Ensimmäisen varapuheenjohtajan avustaja. Business Development Corporate Staff, Finmeccanica SpA 154 16. VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 TUTKIJOIDEN KOULUTUKSEN JA LIIKKUVUUDEN EDISTÄMINEN 155 I. TIIVISTELMÄ 16. Tämä on Henkinen pääoma ja liikkuvuus -ohjelman (HCM) ja sitä seuranneen Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus suoritetaan viidenteen puiteohjelmaan kuuluvan Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelman käynnistämisen edellä. Arviointi käsittää myös HCM-ohjelman loppuarvioinnin. (TMR) viisivuotisarvioinnin tiivistelmä14. Arviointi -ohjelman Tässä kertomuksessa esitetyt suositukset ovat välttämättömiä Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelman onnistuneelle kehittämiselle ja niillä on takanaan arviointilautakunnan täydellinen ja yksimielinen tuki. Lautakunta painottaa, että se haluaisi nähdä nämä suositukset toteutettuina kokonaisuudessaan. Eurooppa on 21. vuosituhannen alkaessa monien suurien haasteiden edessä. Euroopan teollista kilpailukykyä on kohennettava ja tietojen ja tietämyksen liikkumisen ja kehittämisen esteitä on poistettava. Ekologiset ja ympäristöongelmat on voitettava. Suuret yhteiskunnalliset kysymykset, siirtolaisuus ja rasismi, terveys ja elämäntavat, sosiaalinen syrjäytyminen ja hallinto, on kohdattava. Ryhmä katsoo, että Euroopan on helpompi kohdata nämä haasteet, mikäli sen tieteellinen ja teknologinen tutkimusyhteisö on valmis monitieteelliseen, kulttuurien väliseen ja alueiden ja kansalliset rajat ylittävään yhteistyöhön, ja että koulutus-ja liikkuvuusohjelmalla on merkittävästi annettavaa tämän yhteistyön kehittämiseen. • Tutkijoiden koulutus ja kohtaamisessa, ja sitä pitäisi jatkaa viidennessä puiteohjelmassa. liikkuvuus -ohjelma on välttämätön tekijä näiden haasteiden tutkimuksessa otetaan huomioon Jokaisen ohjelman on kuitenkin kyettävä ylittämään puhtaasti yhteisölliset näkökohdat sen varmistamiseksi, että ja ekologisesti kestävä kehitys maailmanlaajuisesti sekä erityisesti, että sen avulla myötävaikutetaan täysipainoisesti Keski- ja Itä- Euroopan kehitykseen ja vakauttamiseen. Näihin haasteisiin vastaaminen edellyttää joitakin muutoksia tässä ryhmän mielestä hyvin onnistuneessa ja hyvin hoidetussa ohjelmassa. teollisuuden kilpailukyky • Ohjelmaan on otettava kaikki tieteenalat, joilla voidaan vastata näihin haasteisiin, ja niitä on kehitettävä niin, että niissä otetaan huomioon täysimittaisesti Euroopan ja maailman laajuinen vaikutus. Ohjelman on myös toimittava tiiviissä yhteistyössä Euroopan tiedeyhteisön kanssa, jonka parissa ohjelma on saanut hyvän maineen tieteellisen erinomaisuuden korostamisestaan ja alhaalta ylöspäin suuntautuvasta lähestymistavastaan. Tämä lähestymistapa sallii yhteisön erityisohjelmien ulkopuolelle jäävien uusien tukemisen ja sen avulla voidaan oikaista kapeasti kohdennettujen ohjelmien dynaamisten alojen suuntaamisvirheitä tai joustamattomuutta. Tässä mielessä se toimii eräänlaisena vakuutuksena. Tämä lähestymistapa aiheuttaa kuitenkin suuria ongelmia siksi, että osaan ohjelmaa hakemuksia, ja se aiheuttaa sekaannusta ohjelman tutkimukselle, joka ei kuulu erityisohjelmiin, vai onko se koulutus- ja liikkuvuusohjelma? tulee liikaa tavoitteista: onko ohjelma vakuutusmekanismi Arviointilautakunta suosittelee, että: • Kaikissa viidennen puiteohjelman ohjelmissa olisi oltava alhaalta ylöspäin suuntautuvan tutkimuksen osasto - niiden "vakuutus". Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelman olisi säilytettävä alhaalta ylöspäin suuntautuva toimintatapa, mutta sen olisi keskityttävä koulutus- ja Uikku vuuskvs vm vksiin. 14 Tämä tiivistelmä on julkaistu erillisenä asiakirjana kaikilla yhteisön kielillä (asiakirja I ) ja koko kertomuksen osana ainoastaan englanniksi (asiakirja 2). 157 Yksittäisten ohjelman toimintakokonaisuuksien osalta: • Apurahatoimintaa olisi kehitettävä kolmena perustoimenpidekokonaisuutena. Ryhmä suosittelee, että: 1. Marie Curie -apurahoja olisi kehitettävä koskemaan ainoastaan kaikkein kyvykkäimpiä eurooppalaisia tutkijoita, joilla on osoitetut tutkija-ansiot. 2. Teollisuusisäntä -apurahojen olisi tuettava erityisesti tutkijoiden kouluttamiseen teollisuudessa. 3. Rakenteellisen yhteenkuuluvuuden apurahojen tulisi kohdistua erityisesti korkeatasoisten tutkijaryhmien kehittymiseen epäsuotuisilla alueilla. 16. • Tutkimusverkostotoiminnan olisi kasvatettava verkostojen onnistumisastetta ja kustannushyötyä siirtymällä 1. parantamalla joustavuutta, mahdollisesti verkostorakenteiden rahoitettujen pois keskimääräisen keskuskohtaisen rahoituksen perustasta, 2. kattamalla enintään 50% hankkeiden rahoituksesta, 3. nostamalla verkostoapurahansaajien tasoa julkistamalla paikkojen haku avoimesti ja kansainvälisesti, 4. kannustamalla monitieteellisiä ehdotuksia ja takaamalla niiden yhdenmukainen arviointirakenne. • Suurten tutkimusyksikköjen toiminnan olisi 1. lisättävä rypäskehitystä ja toimenpidekoknaisuuden yhteensovittamistekijöitä. Näillä on korkea EU-lisäarvo, 2. laajennettava määritelmäänsä "Laaja-alaiseksi huippuosaamiskeskukseksi", 3. vältettävä tulemasta uusien suurien tutkimusyksiköiden suunnitteluohjelmaksi. Tämä voisi olla vahingollista toimenpidekokonaisuuden päätavoitteille, 4. tultava ajoittain tarkistetuksi, jotta se voidaan suunnata uudelleen puiteohjelmassa. • Liitännäistoimenpiteet: Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelman toimien tukemiseen tarvitaan strategia- ja seurantayksikkö. Tällä yksiköllä olisi monta ohjelman yleisen kehityksen kannalta tärkeää tehtävää, mukaan lukien seuraavien kohtien kehittäminen: strateginen ja analyyttinen yleisvalmius ohjelman tukemiseksi, ohjelman suunnitteluun ja arviointiin tarvittava työmalli Euroopan teollisuuden ja korkeakoulujen tutkijayhteisöstä, seurantavalmius tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelman yhteensovittamiseen ja sen vaikutuksen arviointiin, ohjelmaan liittyvä palautejärjestelmä heikkouksien ja mahdollisten parannusten tunnistamiseksi, tukiohjelma, jonka puitteissa työskennellään jäsenvaltioiden kanssa tutkijakoulutuksen, liikkuvuuden ja niihin liittyvien asioiden suuntauksien tutkimiseksi. 158 15. IL KOMISSION VASTAUS Komissio pitää oikeaan osuneena arviointilautakunnan tärkeintä päätelmää, että 1. tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistäminen on keskeinen osa neljättä puiteohjelmaa, ja että sitä olisi jatkettava viidennessä puiteohjelmassa. Komissio on yhtä mieltä lautakunnan kanssa siitä, että nykyinen tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelma on hyvin onnistunut ja hyvin hoidettu. 2. Arviointilautakunta on tehnyt joukon erityisiä suosituksia näiden koulutus- ja liikkuvuustoimien vaikutuksen ja tehokkuuden edelleen kehittämiseksi, erityisesti viidennen puiteohjelman osalta. Näitä suosituksia tutkitaan huolellisesti sen selvittämiseksi, kuinka ne voitaisiin parhaiten panna toimeen, erityisesti: • Marie Curie -apurahajärjestelmän kohdentaminen kyvykkäimmille eurooppalaisille nuorille tutkijoille, joilla on osoitetut tutkijanansiot; • • • • teollisuusisäntäapurahojen käyttöönotto tukemaan erityisesti tutkijoiden kouluttamista teollisuudessa, sekä myös alueellisen ja isäntäapurahajärjestelmän perustaminen tutkimuskoulutuksen parantamiseksi yhteisön epäsuotuisilla alueilla; tutkimuksen kehittämisen keinojen parantamiseksi; etsiminen tutkimuskoulutusverkostojen onnistumisasteen ja kustannus-hyötysuhteen perusrakenneverkostojen jolla perusrakenteiden itse suorittamaa yhteensovittamista; käyttöönottaminen, edistettäisiin Euroopan tutkimustoiminnan strategia- ja seurantaryhmän organisoiminen antamaan toimenpidekokonaisuuksille strategista ja analysointitukea. 3. Komissio on yhtä mieltä ryhmän kanssa siitä, että näissä toiminnoissa olisi säilytettävä kaikille tieteellisen tutkimuksen aloille avoin alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa, jossa hankkeet valitaan niiden tieteellisen arvon perusteella. 159 III. ARVIOINTILAUTAKUNTA 16. Prof. Daniel Thomas (puheenjohtaja) Professori, Teknillinen korkeakoulu. Compiègne (Ranska). Vuodesta 1970 hänellä on ollut kansallisen ja eurooppalaisen johtaa CNRS:än kuuluvaa entsyymiteknologian laboratoriota. Thomas on julkaissut yli 300 tieteellistä artikkelia kansainvälisissä aikakauslehdissä. Hän johti usean vuoden ajan Ranskan bioteknologiaohjelmaa. Yhteisön tasolla hän käynnisti bioteknologian toimenpidekokonaisuuden vuonna 1978 ja on toiminut usean yhteisön komitean puheenjohtajana. luottamustehtäviä. Thomas tason fysiikan osaston molekyylifysiikan Prof. Joannes (Jan) Beenakker Fysiikan emeritusprofessori. Leidenin yliopisto. Ennen eläkkeelle jäämistään Beenakker johti Leidenin yliopiston ryhmää. Hänen päätutkimusalueensa oli viimeisen vuosikymmenen ajan pyörivien molekyylien kaasujen käyttäytyminen epätasapainotilassa. Beenakker on ollut vieraileva molekyylifysiikan professori Leuvenin (Louvain) katolisessa yliopistossa. Vuosina 1985 - 1991, Rector Magnificus, Leidenin yliopisto. Eläkkeelle jäämisensä jälkeen Beenakker toimi vuosina 1991 - 1994 F. O. M:n (Hollannin tiedesäätiön NWO:n fysiikan osasto) puheenjohtajana. Hän on KNAW:n, Hollannin kuninkaallisen tiedeakatemian ja Academia Europan jäsen. Tom Casey (esittelijä) Johtaja, henkilöstöpolitiikka. CIRCA Group Europe Ltd. ja luennoitsija Dublinin University Collegen Teknologia- ja innovaatiopolitiikan osastolla. Casey on opiskellut Imperial Collegessa, Manchesterin yliopistossa ja Université de Paris-Dauphinessa. Hän on työskennellyt OECD:n, National Board for Science & Technologyn ja National Enterprise Agencyn (Dublin) palveluksessa. Prof. Peter Hackl Tilastotieteen professori, University of Economics and Business Administration, Wien, Itävalta. Hackl tutkii tilastotieteellisten menetelmien kehittämistä ja soveltamista aikasarja-arviointiin ja taloudellisten tulosten arviointiin, esim. prosessinohjauksen ja laadunparannuksen taloudellisten ja ekonometristen mallien ja menetelmien diagnostiikkaan. Hackl on kirjoittanut useita teoksia ja noin 70 artikkelia kansainvälisiin arvioituihin aikakauslehtiin. Hackl on vuodesta 1995 ollut Itävallan tilastotieteen seuran puheenjohtaja. Tri Geoff Robinson Teknologiaosaston johtaja, IBM, Yhdistynyt kuningaskunta. Robinson on suurimman osan urastaan ollut IBM:n tutkimus- ja tuotekehittelyosastolla. Vuosina 1992 - 1994 hän oli tieteen ja teknologian Chief Scientific Advisor Yhdistyneen kuningaskunnan Kauppa- ja teollisuusministeriössä. Fellow of the Royal Academy of Engineering; British Computer Societyn puheenjohtaja vuosina 1995 - 1996. Prof. Alexandre Quintanilha PhD, teoreettinen fysiikka, biofysiikan professori ja dekaani Porton yliopiston biolääketieteellisessä fysiologian instituutissa. Vuosina 1972 - 1990 Quintanilha oli California!! yliopiston, Berkeley, apulaisprofessori ja Lawrence Berkeley Laboratoiyn ympäristötutkimuksen johtaja. Quinlanilha on tutkinut molekyylimarkkereita ja stressiin mukautumisen mekanismeja ihmisissä. 160 17. VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 YDINTURVALLISUUS 161 17. I. TIIVISTELMÄ Ohjelman tärkein vaikutus on ollut, ja on edelleen, yhteisen tieteellisen perustan antaminen • ydinreaktoreiden turvalliselle käytölle, • niiden tosiasialliselle käytöstä poistamiselle, • hyväksyttyjen menetelmien kehittämiselle radioaktiivisen jätteen turvalliselle käsittelylle, ja • Euroopan väestön ja ympäristön suojelemiselle säteilyn ja erityisesti ydinenergian aikaisemman, nykyisen ja tulevan käytön sekä säteilyn lääketieteellisen käytön mahdollisilta haittavaikutuksilta. Kolmannen puitesopimuksen saavutuksia arvioidessaan arviointilautakunta keskittyi yksityiskohtaisesti reaktoriturvallisuuteen ja jätehuoltoon, koska säteilyturvallisuutta ja käytöstä poistamista koskevat kysymykset annettiin puolueettomaan arviointiin tällä viisivuotiskaudella. Reaktoriturvallisuuden alalla on kehitetty uutta tietämystä vakavassa onnettomuudessa mahdollisesti esiintyvistä ilmiöistä. Edistymistä on tapahtunut reaktorisydämen vaurioitumisen tutkimuksessa, mutta vaurioitumisen niin kutsutussa myöhäisessä vaiheessa on vielä epävarmuustekijöitä. Edistymistä on tapahtunut vedyn jakauman ja palamisen laskemisessa, ja perustietoutta on saatu sulan polttoaineen ja jäähdytteen vuorovaikutuksesta. On kehitetty useita mielenkiintoisia järjestelmiä sydänsulan leviämisen estämiseksi. Halkeamistuotteen tehokkaasti. Onnettomuustilanteen hallintakysymysten tukeminen aloitettiin, jotta olisi käytettävissä tukijärjestelmä, jolla autetaan vakavasta onnettomuudesta palautumisessa. käyttäytymistä tutkittu on Radioaktiivisen jätteen käsittelyssä hyödynnettiin kustannustehokkaalla tavalla kalliita maanalaisia laboratorioita sekä luottamuksen kehittämiseksi turvallisuustoimenpiteiden arvioinnissa, kun valitaan sopivia kansalliset edellytykset täyttäviä sijoituspaikkoja, että radionuklidien kulkeutumismekanismien ymmärtämiseksi, joista monet liittyvät myös muihin myrkyllisiin aineisiin. Hyödyllisiä innovaatioita on tehty yritettäessä vähentää erilaisten jätteiden määrää ja säilytysvarastoihin sijoitettavien pitkäikäisten alfasäteilijöiden pitoisuutta sekä pitkällä aikavälillä vakaiden jätemuotojen ja säiliöiden kehittämisessä. jätteiden Euroopan laadunvarmistuksen yhtenäistämisessä, mikä on auttanut kansallisia sääntelystä ja lupa-asioista vastaavia laitoksia. laaduntarkastusverkosto radioaktiivisten jätepakkausten onnistunut on Reaktorien käytöstä poistamisen tutkiminen on vähentynyt teknologian kehittymisen myötä, ja käsikirja nimeltä Handbook on Decommissioning of Nuclear Installations on osoittautunut erinomaiseksi keinoksi tulosten levittämisessä ja niiden käytännön sovellusten edistämisessä. on ollut alalla suurin saavutus tieteellisen EY: n Säteilysuojelun perusturvallisuusstandardia koskevan direktiivin toukokuussa 1996 tehdylle tarkistamiselle. Perustavaa laatua olevaa uutta tietoa DN A: n korjaamisesta säteilyvaurion jälkeen, säteilyn aiheuttaman syövän ensivaiheista ja epidemiologisia tietoja on saatu ohjelman myötä. Ohjelma on myös auttanut arvioimaan potilaan saamaa hyötyä perinteisistä ja uusista radiologisista tekniikoista ja se on myötävaikuttanut lääketieteellisestä altistumisesta annetun direktiivin tarkistamiseen. Ohjelmassa on myös saatu tuloksia retrospektiivisesta säteilyannosmittauksesta. Ohjelman sosiaalis-taloudellista arvoa voidaan arvioida paremmalla terveydenhoidolla saavutetun elämän pidentämisen ja elämän laadun parantamisen tai säteilyn haittavaikutusten välttämisestä aiheutuneiden säästettyjen terveydenhoitokulujen näkökulmasta. luominen perustan ekologisten onnettomuuden Tsernobylin selkeästi osoittanut, mitkä pelastustoimenpiteet ovat hyödyllisiä ja mitkä eivät. Uusi lähestymistapa säleilyekologiaan on johtanut jotka voivat osaltaan vaikuttaa kattavan ympäristöstrategian kehittämiseen mallien kehittämiseen, tulevaisuudessa mahdollisesti tapahtuvien onnettomuuksien varalta. Euroopan unionissa on myös edistytty huomattavasti riskin arviointia ja ydinonnettomuuden jälkeistä päätöksentekoa tukevien tietokoneohjelmien kehittelyssä ja levittämisessä. arviointi on seurausten 163 17. Kolmannesta puiteohjelmasta siirtyminen neljänteen puiteohjelmaan, jossa on pienempi määrä hyvin tutkimusalueita, enemmän kumppaneita kussakin hankkeessa, enemmän monikansallista kohdennettuja ja pienten sekä keskisuurten yritysten osallistuminen, on johtanut yhteistyötä, runsaampi teollisuuden parempaan hallintoon yhteisön tutkimustoiminnassa. Tämän ohjelman useilla aloilla eurooppalaisten organisaatioiden työ edustaa maailman tieteen huippua, ja nämä alueet tarjoavat Euroopan teollisuudelle todellisia mahdollisuuksia taloudelliseen lisäarvoon. tehokkaassa ja jo ennestään tuottavassa Yksi tämän unioninlaajuisen tutkimus- ja koulutusohjelman tärkeistä tuloksista on tieteellisen ja teknisen pätevyyden säilyttäminen jopa niissä jäsenvaltioissa, missä kyseistä tietoutta ei ole saatavissa toiminnassa tulevaisuudessakin voidaan varmistaa sivutuotteena. Väestön olevien ydinvoimaloiden ainoastaan, mikäli kaikissa maissa on riittävästi jäävien tiedemiesten korvaamista asianmukaisella tavalla pätevien tiedemiesten uudella sukupolvella. Aktiivinen osallistuminen yhteisön tuleviin hyvin kohdennettuihin tutkimusohjelmiin on erinomainen keino kasvattaa uusi asiantuntijasukupolvi. turvallisuus tietoutta. Tämä voi edellyttää eläkkeelle Yhteinen tieteellinen perusta, johon tämä tutkimusohjelma on suuresti myötävaikuttanut, mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot voivat tehdä omat poliittiset päätöksensä, samalla kun se auttaa varmistamaan, että näiden päätösten logiikka on ilmeinen. Tämän ohjelman tuloksista tiedottaminen tapahtuu pääasiassa julkaisemalla kirjoituksia arvioijia käyttävissä tieteellisissä aikakauslehdissä, mutta komission julkaisut ovat myös auttaneet ohjelmaa koskevan tiedon levittämisessä. Euroopan ja laajempikin kansainvälinen tiedeyhteisö on pystytty onnistuneesti tavoittamaan ohjelman yhteydessä lukuisilla kokouksilla, seminaareilla ja konferensseilla. Kuitenkin ohjelman tulosten hyödyntäminen esimerkin antamiseksi, yleisen luottamuksen lisäämiseksi ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden kuin arviointilautakunta olisi toivonut. komission muissa vähäisempää järjestetyillä auttamiseksi osastoissa ollut on Neljännen puiteohjelman kehittämisessä komissio on kehittänyt huomattavasti tuettavien tutkimuksien erittelemistä, vaikka ohjelma kehittyikin johon yksittäiset innovatiivisilla tutkijatkin voivat osallistua. Tasapainon säilyttäminen on tärkeää, jolta jäsenvaltioiden tutkijaryhmillä olisi edelleen mahdollisuus yhteisön rahoituksen saamiseen uusille tai epäsovinnaisille aloille, missä onnistumisen mahdollisuudet voivat olla alhaiset, mutta onnistumisen potentiaalinen arvo erittäin suuri. laajasta keskustelufoorumista sellaiseksi, Neljäs puiteohjelma tarjoaa erinomaisen pohjan viidennen puiteohjelman tarpeiden määrittelyyn. On kuitenkin hyödyllistä tarkastella tavoitteita ja aikatauluja uudelleen loppukäyttäjien tarpeiden perusteella. Kunkin ohjelman loppukäyttäjät olisi tunnistettava ja olisi luotava yhteydet tutkijaryhmien ja käyttäjien tuloksia, kuten säteilyvalvonnassa, reaktoriturvallisuudessa, jätehuollossa ja välille. Ohjelman monia onnettomuusvalmiudessa saatuja, voidaan räätälöidä pienten ja keskisuurten yritysten käyttöön. Keskittämällä lisätutkimusta riskeihin liittyviin aiheisiin, pitäisi viidennen puiteohjelman loppuun mennessä olla käytettävissä tutkimustietoa Euroopan tasolla ajateltavissa olevista reaktorionnettomuuksista ja toimista niiden välttämiseksi. Tätä tietoa voidaan hyödyntää asianmukaisissa onnettomuudenhallintatoimissa ja soveltuvin osin suunnittelussa. tietoa vakavista onnettomuuksista, mikä tarjoaisi yhteistä runsaasti koskevan säilytysvarasloja Jätteiden tosiasialliseen loppusijoittamiseen mennessä. Tärkein lehlävä on osoittaa, elia kaikki larvillaval lulkiiuuksel ja kokeilut suoritetaan, jotta saavutettaisiin koko jätehuoltojärjestelmässä vaadillava turvallisuuden taso - erityisesti tehtävät vaativat jätteiden kallion sisään sijoittamisen o. salta. Tässä yhteydessä pitkän aikavälin lisätoimenpiteitä, erityisesti jäsenvaltioiden kallioperän laajojen mahdollisuuksien vuoksi. pohjalielouden jälleiden kasvaa pitäisi Ryhmä katsoo, että ydinlaitosten käytöstä poistaminen ei edellytä lisätutkimuksia, koska nykyinen neljänteen puiteohjelmaan sisältyvä ohjelma johtaa onnistuneiden tekniikoiden kattavaan esittelyyn useilla erityyppisillä reaktoriasemilla ja muilla ydinlaitoksilla. 164 17. Ihmisten suojaaminen ydinenergian aiheuttamalta säteilyltä vaatii lisätutkimuksia. Tämä alue on tärkeä, jotta voitaisiin osoittaa Euroopan kansojen elämän laadun parantuneen ja poistaa osa niiden tuntemista peloista. Kyseessä on laajuinen yhteistyö on tieteellisesti korkeatasoinen alue, jossa Euroopan poikkeuksellisen laajaa ja jossa komission toimet voivat ohjata ja varmistaa parempia tuloksia kansallisen tutkimuksen. Vaikka eräät säteilysuojeluohjelman osat eivät suoranaisesti ole ydinturvallisuuden kannalta olennaisia, niillä on suuri merkitys potilaiden suojaamisessa lääketieteellisissä toiminnoissa ja niitä olisi jatkettava. Ryhmä katsoo, että aikaisempien tapahtumien hallitsemista koskeva ohjelma Mastering Events of the Past voidaan sulauttaa edellä mainittuihin tutkimusalueisiin. Tekstin pääosan sisältävät ehdotuksia komission hallintomenettelyjen edelleen kehittämiseksi, jotta sopijaosapuolille jäisi enemmän aikaa tutkimuksiinsa keskittymiseen. lopussa olevat yksityiskohtaiset suositukset 165 17. II. KOMISSION VASTAUS Komissio kiittää puolueettomien asiantuntijoiden arviointia. Heidän oli arvioitava ensimmäistä kertaa Euratomin tutkimusta ja koulutusta reaktoriturvallisuuden, ydinenergialaitosten käytöstä poistamisen, radioaktiivisten jätteiden huollon ja loppusijoittamisen sekä säteilysuojatutkimuksen aloilla. Arviointilautakunnalla oli vaikea tehtävä aikaisempien tutkimustulosten sijoittamisessa oikeaan yhteyteen kuten myös tulevien tutkimustavoitteiden korostamisessa, koska säteilysuojatutkimus käsittää joitakin sellaisia aihepiirejä kuten luonnon säteilylähteet ja radionuklidien ja ionisoivan säteilyn lääketieteellinen käyttö, jotka eivät kuulu olennaisesti fissioturvallisuuden erityisohjelman kaikkiin tutkimusaloihin. Yhtenäisenimän lähestymistavan noudattaminen sekä väestön ja ympäristön suojelun pitäminen edelleen ydinturvallisuusohjelman päätavoitteena on komission tulevan tutkimuksen suunnittelustrategian mukaista. Tärkeä tavoite on myös edistää sellaisen asiantuntemuksen ja teollisen toiminnan säilyttämistä, jotka takaavat Euroopan kilpailukyvyn ydinenergia-alalla. Yhtä tärkeää on painottaa enemmän uusien tutkimustavoitteiden määrittelyssä tutkimustulosten loppukäyttäjiä ja 'lopettamiskriteerien' käyttöön ottoa tarkempien aikarajojen asettamiseksi tutkimushankkeille. Komissio on samaa mieltä kuin arviointilautakunta erityisissä päätelmissään siitä, että vakavien reaktorionnettomuuksien tutkimista on jatkettava ja että innovatiivisia eurooppalaisia reaktorimalleja olisi tulevaisuudessa tuettava. Komissio harkitsee lisäksi suositusta, jonka mukaan jätehuollon turvallisuuteen ja erityisesti kallioperään sijoittamiseen kiinnitettäisiin erityistä huomiota tässä ohjelmassa. Komissio on yhtä mieltä ryhmän kanssa siitä, että yhteisön säteilysuojelun tutkimusohjelman on jatkuttava, jotta varmistettaisiin se, että ionisoivaa säteilyä sovelletaan eri aloilla siten, ettei siitä ole vaaraa väestölle, työntekijöille ja ympäristölle. Ohjelma auttaa täten puolueettoman mielipideympäristön luomista, jotta vältettäsiin se, että yleisön saama vääristynyt käsitys säteilyn vaaroista estäisi jäsenvaltioita hyötymästä niistä kiistattomista eduista, joita säteilyn teollisuudessa ydinenergian tuotannon lisäksi. laajemmalla käytöllä on lääketieteessä ja Komissio korostaa, että yksi ydinturvallisuuden tutkimusohjelman erityisistä tehtävistä on vaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden poliittiset päätökset pohjautuvat selkeään logiikkaan. Eurooppalaisen ohjelman jatkuminen auttaa takaamaan sen, että jäsenvaltioiden toimet täydentävät toisiaan ja työn laatu pysyy korkeana. Komissio pyrkii toimimaan arviointilautakunnan kannan mukaisesti, jotta yhteistyö- ja hallintanäkökohdat tarkoittaa, että otetaan paremmin huomioon yhteisön tieteellinen korkeatasoisuus ja hallinnoimistaidot tulevat olemaan edelleen valintaperusteina ensisijaisia tutkimuskohteita valittaessa. Yhteisön tutkimusohjelmasta tehdään myös sellainen, että se houkuttelee niiden alojen nuoria tiedemiehiä, joilla eurooppalaisilla on vaara menettää jalansijaa maailmassa. tehokkuuden parantamiseksi. Tämä toimien 166 17. UI ARVIOINTILAUTAKUNTA UNSCEAk, Wien Sihteeri / Ydinsäteilyn vaikutuksia käsittelevä komitea ESCHRICH, H. Eläkkeellä Ydinreaktoreiden asiantuntija FEATES, F. Manchesterin yliopisto Professori / ympäristösäteilykemia GUILLAUMONT, R. CNRS Professori, Institut de Physique Nucléaire MARCUS, F. R. NKS (Nordic Nuclear Safety Research) Ydinturvallisuustutkimuksen asiantuntija VAYSSIER, G. Nuclear Safety Consultancy Konsultti WAMBERSIE, A. Université Catholique Louvain (UCL) Professori, lääketieteellinen, radiobiologian ja säteilysuojelun tiedekunta BERRY, R. J. Konsultti Ydinturvallisuuskonsultti 167 VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 HALLITTU LAMPOYDINFUUSIO 169 18. L TIIVISTELMÄ SUOSITUKSIA 1. Fuusio on yksi harvoista energialähteistä, jotka voisivat vaikuttaa merkittävästi sähkön kasvavan tarpeen tyydyttämiseen ensi vuosisadan puolivälistä alkaen. Kun otetaan huomioon olennaiset turvallisuustekijät, mahdolliset edut ympäristön kannalta ja polttoaineen laaja saatavuus, on tärkeää, että Eurooppa pitää tämän vaihtoehdoin avoimena. Fuusion kehittämisen pitkäaikaisuus ja laajuus oikeuttavat toissijaisuusperiaatteen mukaisesti Euroopan unionin osallistumaan suoraan tähän t&k-alueeseen ja yhteensovittamaan jäsenvaltioiden (ja Sveitsin) ponnistelut Euroopan fuusio-ohjelmaan. 2. Arviointiryhmä vahvistaa aikaisempien ryhmien suositteleman ja neuvoston vuonna 1994 tekemällä päätöksellä vahvistetun pitkän aikavälin t&k-strategian oikeellisuuden: kun pyritään kohti prtotyyppireaktoria (DEMO), tarvitaan ainoastaan yhtä suurta laitetta, toisin sanoen kokeellista tokamak-reaktoria (ITER). 3. Arviointiryhmä, joka on tyytyväinen ohjelman voimakkaisiin ponnisteluihin useimpien tieteellisten, teknologisten ja taloudellisen toimintojen keskittämiseksi ITERiin, suosittelee näiden ponnistelujen jatkamista ja ryhtymistä lisätoimenpiteisiin, joilla voidaan lisätä teollisuuden osallistumista ohjelmaan. 4. Fuusioon liittyvä t&k-toiminta on nyt saavuttanut vaiheen, jossa on tieteellisesti ja teknisesti mahdollista siirtyä ensimmäisen kokeellisen reaktorin rakentamiseen, ja tämä on ainoa realistinen tapa jatkaa. ITERin rakentamisen aloittaminen on tämän vuoksi viidenteen puiteohjelmaan kuuluvan yhteisön fuusio-ohjelman ensimmäisenä ensisijaisuutena. 5. ITER olisi rakennettava Euroopassa, koska tällä säilytettäisiin Euroopan johtava asema fuusion parissa ja tästä olisi suurta etua Euroopan teollisuudelle ja laboratorioille. Tämä vaatisi kuitenkin sitä, että yhteisön fuusiorahoitusta kasvatettaisiin keskimäärin vähintään noin 50 prosenttia seuraavan vuosisadan ensimmäisen vuosikymmenen aikana samalla kun JET lopetetaan vaiheittain, yhteisön assosiaatioille antama rahoitus kohdistetaan uudelleen ja isäntänä toimiva valtio antaa merkittävän panoksen. Viidennessä puiteohjelmassa lisärahoituksen tarve olisi enintään 200 miljoonan ecun suuruusluokkaa. 6. Jos ilmenee, että ITERiä ei voida sijoittaa Eurooppaan, arviointiryhmän lujana ehdotuksena on säilyttää voimakas osallistuminen ITERiin Euroopan fuusio-ohjelman ensimmäisenä ensisijaisuutena. 7. Arviointiryhmä suosittelee ITERin rakentamisen osalta seuraavaa: erityistä huomiota on kiinnitettävä järjestelmäsuunnittelun järjestämiseen ja tätä seuraavaan teollisuuden osallistumiseen optimointiin; osapuolten panokset ovat pääasiassa tuotteiden ja palvelujen muodossa; hankkeen osapuolet toimivat tehtäviensä kannalta sopivien ajanjaksojen ajan yhdessä ITERin olennaisen henkilöstön kanssa ja palaavat sitten takaisin omiin toimipaikkoihinsa osaamisen kiertämisen optimoimiseksi. Seuraavissa suosituksissa oletetaan, että kuvattu päästrategia toteutetaan: 8. Heti kun ITERin rakentamisesta on tehty kestävä päätös, JET-ohjelmaa on arvioitava uudelleen ja kaikki mahdolliset jatkotoimet on kohdistettava ITERin avainaiheisiin ITERin rakentamiselle asetettavien tiukkojen taloudellisten rajoitusten puitteissa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä JET:n henkilöstöhallintaan, kun hankkeen päättyminen lähestyy. 9. Sekä fysiikan tutkimuksen että teknologisen kehittämisen assosiaatio-ohjelmia on jatkettava siten, että tavoitteena on ITERin tukeminen ja DEMOn tietokannan optimointi. Assosiaatioiden pienissä ja keskikokoisissa laitteissa tehtävän fysiikan tutkimuksen olisi käsiteltävä plasmafysiikkaa ja mallien kehittä mistä. Pitkän aikavälin teknologiaan liittyvän työn tulisi sisältää reaktoreihin liittyvien asianmukaisten mate riaalien kehittämistä ja ominaisuuksien määrittämistä ; tämä edellyttää voimakkaan 14 MeV:n neulmnilählecn rakentamista. DEMO-vaipan suunnittelua ja kehittämisiä olisi jatkettava hyödyntäen täysin mahdollisuutta testata vaippamoduuleita ITERissä. 171 Arviointiryhmä tukee stellaraattorilinjan kehittämistä, jotta DEMOon liittyvät tulevat strategiset päätökset voidaan tehdä riittävän laajan fysikaalisen pohjan perusteella. Arviointiryhmä suosittelee, ettei kääntökenttäpinnelaitteisiin liittyvää uutta aloitetta tehdä niin kauan kuin saatavilla ei ole uusia suotuisia tietoja. Uusia erityisiin teemoihin liittyviä assosiaatioiden välisiä "klustereita", jotka vastaavat jo onnistuneesti aloitettuja hankkeita, kannustetaan. 10. Arviointiryhmä havaitsi viime vuosien aikana tapahtuneen fuusio-ohjelman ja teollisuuden välisen vuorovaikutuksen olennaisen lujittumisen erityisesti ITERiin liittyvässä toiminnassa. Teollisuudella on avainasema fuusion lopullisessa kehittämisessä: tämän vuoksi suositellaan sen osallistumisen kasvattamista erityisesti järjestelmäsuunnittelun alueella. Lisäksi annetaan seuraavat suositukset, jotka liittyvät ohjelmaan muihin asioihin: //. Arviointiryhmään teki suotuisan vaikutuksen työ, jossa on arvioitu fuusioenergian turvallisuus- ja ympäristönäkökohtia, ja se voimakkaasti rohkaisee uusia ponnisteluja tällä alueella. 12. Fuusion sosiaalis-taloudelliseen tutkimukseen on suunnattava olennaisia ponnisteluja. Tämän on oltava monialaista ja siinä on käsiteltävä esimerkiksi seuraavia aiheita: fuusioenergian kustannustekijät, yleinen tietoisuus, monimutkaisten järjestelmien demokraattinen hallinta ja arvojen muuttuminen. 13. Inertiakoossapitoa hyödyntävän fuusion välikatsauksia on jatkettava, ja tässä yhteydessä suositellaan kansallisten ponnistelujen yhteensovittamista. 14. Niin kutsutulla liikkuvuiisjärjeslelmällä saavutettu ihmisten suuri liikkuvuusasle on olennaista ohjelman yhteenkuuluvuuden kannalta ja sitä on ylläpidettävä. Soveltamisen olisi oltava yhii avoimempaa teollisuuden kannalta. 75. Ohjelman hajautettu hallinta on tehokasta, joustavaa ja se on otettu hyvin vastaan tieteellisissä, teknologi sissa ja teollisissa piireissä. Sopivasti muunneltuna se näyttää sopivan myös tuleviin vaikeisiin tehtäviin. ITER-hanke tietenkin vaatii eurooppalaisten panosten erityistä keskitettyä hallintaa, kun hanke saavuttaa rakennusvaiheen. Ja lopuksi ulkoiset tapahtumat voivat mitätöidä tässä kertomuksessa käytetyt perusolettamukset: 16. ITER-viitekehyksen rikkoutuminen mistä tahansa syystä saisi aikaan sen, että ITERin suunnittelua ja rakentamista ei voitaisi jatkaa tässä kertomuksessa kuvatulla yleisellä lavalla. Tässä tapauksessa arvioin tiryhmä suosittelee Euroopan fuusio-ohjelman täydellistä tarkistamista tällaisen uuden tilanteen mukaisesti. 172 IL KOMISSION VASTAUS Fuusio-ohjelman neuvoa-antava komitea (CCFP) hyväksyi yksimielisesti 26 päivänä 1. marraskuuta 1996 pitämässään kokouksessa oheiset alustavat15 mielipiteet arviointilautakunnan havainnoista ja suosituksista. Komissio, joka on komitean virallinen jäsen, on täysin samaa mieltä näiden mielipiteiden kanssa. 2. Ryhmän ITER-koereaktoria koskevien suositusten osalta komissio lisää, että erään jäsenvaltion osoittama kiinnostus toimimisesta ITER-koereaktorin isäntänä, kuten Edith Cresson ilmoitti tutkimusneuvostolle 7 päivänä lokakuuta 1996, vahvistaa Euroopan tahtoa osallistua merkittävällä tavalla tähän hankkeeseen. Euroopan osallistumisen laajuutta ei kuitenkaan voida määritellä ennen kuin rahoituksellinen osallistuminen on kokonaan selvitetty. ITER-ohjelman yhteistyökumppanit ovat juuri alkaneet tutkia neljän osallistujan mahdollisuutta, minkä pitäisi muun muassa mahdollistaa taloudellisten kustannusten jakamisesta mahdollisen isäntämaan ja muiden kumppanien välillä. tekeminen noin vuoden kuluessa realististen arvioiden Fuusio-ohjelman neuvoa-antavan komitean alustavat mielipiteet fuusio-ohjelman arviointilautakunnan havainnoista ja suosituksista 1996 • Komitea kiittää arviointilautakunnan antamasta tutkimus- ja tuotekehittelytyön onnistumista ja tunnustuksesta. Komitea Euroopan fuusio-ohjelman noudattaman strategian pätevyyttä koskevasta ja tutkia aktiivisesti hyväksyy ympäristönäkökohtia ja aloittaa sosiaalis-taloudellisten näkökohtien tutkiminen. osallistumista, turvallisuus- teollisuuden kohentaa tarpeen • Komitea on ymmärtänyt sen, että havaintoja ja suosituksia tukevat perusteet tullaan esittämään täydellisessä kertomuksessa. • Komitea haluaa korostaa seuraavia kohtia arviointilautakunnan havainnoissa ja suosituksissa: - Fuusiomenetelmä on valmis ITER-koereaktoria varten, ja ohjelman koko momentti menetetään, mikäli ITER-koereaktoria ei rakenneta lähitulevaisuudessa. - Euroopalla on fuusiotutkimuksessa. Ensimmäisen johtava asema fuusioreaktorin rakentamisen lähestyessä ja teollisuuden osuuden kasvaessa olisi vaikea käsittää Euroopan luopuvan johtavasta asemastaan. ITER olisi rakennettava Eurooppaan. tällä hetkellä - Fuusiolla on merkittävä asema tulevien sukupolvien kasvavien energiatarpeiden täyttämisessä. Komitea on yhtä mieltä ryhmän kanssa siitä, että fuusiota on tarkasteltava huomattavasti laajemman energiatutkimuksen yhteydessä. - Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kaikkia energiantuotantovaihtoehtoja ei tarvitse kehittää yhteisön tasolla, mutta fuusion osalta on näin tehtävä sen keston ja laaja-alaisuuden vuoksi. • Komitea on tietoinen, että arviointilautakunnan kertomuksen perusteella on tehtävä paljon lisätyötä: - Valmistauduttaessa päättämään ITER-koereaktorin sijaintipaikasta on selvitettävä isänlävallioita ja muita kuin isäntävaltioita koskevien ohjelmien pitkän aikavälin vaikutukset. 1? Vuoden 1996 fuusioarviointilautakunnan "Havainnot ja suositukset" perustuvat ryhmän suorittamaan perusteelliseen arviointiin, joka liitetään myöhemmin julkaistavaan täydelliseen kertomukseen. 173 18. - Tuleva ohjelma on suunnattava ja kohdistettava uudelleen kun ITER-koereaktorin sijainti- ja rakennuspaikoista on päätetty. • Komitea on yhtä mieltä ryhmän kanssa siitä, että ITER-koereaktoria koskevalla kielteisellä päätöksellä olisi niin suuri vaikutus, että Euroopan fuusio-ohjelma täydellinen uudelleenarviointi olisi välttämätön. • Komitea katsoo, että ryhmän havainnoilla ja suosituksilla on tärkeä merkitys viidennen puiteohjelman valmistelussa. Komitea antaa mielipiteensä ryhmän täydellisestä kertomuksesta, kun se on saatavissa. 174 III. ARVIOINTILAUTAKUNTA Prof. Sergio BARABASCHI Entinen tutkimuksesta ja teknologiasta vastaava alivaltiosihteeri, Italia, EIRMA:n (European Industrial Research Management Association) puheenjohtaja Tri Claus BERKE Entinen johtaja, Siemens AG, ja Euroopan ydinfoorumin (European Nuclear Forum) entinen puheenjohtaja 18. Tri Feliciano FUSTER JAUME Puheenjohtaja ja toimitusjohtaja, Enipresa Nacional de Electricidad (ENDESA) ja sen yritysryhmä Sir John HILL Fellow, the Royal Society, entinen puheenjohtaja, United Kingdom Atomic Energy Authority Prof. Lars INGELSTAM Teknologian ja sosiaalisen muutoksen professori, Linköpingin yliopisto Prof. Francis TROYON Fysiikan professori. Ecole Polytechnique Fédérale de Lausanne, JET-neuvoston puheenjohtaja Prof. Harry van der LAAN Tähtitieteen professori, Utrechtin yliopisto, entinen pääjohtaja, European Southern Observatory Prof. Jean-Paul WATTEAU Entinen Rector-Chancellor, Académie de Grenoble 175 19. VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS YTK Yleisarvio ja Yhteenveto arviointiryhmien kertomuksista Prof. Juan M. Rojo Universidad Complutense Madrid SPAIN 177 19. Tiivistelmä Minulla on selkeä käsitys siitä, että YTK:n toiminta on entisestään kehittynyt, Sir Herman Bondin kolme vuotta sitten laatiman rohkaisevan selvityksen jälkeen. Tämä vakaa kehitys on paljolti sekä keskuksen johdon, että hallintoneuvoston ohjauksen ansiota. On myös aiheellista huomata, että suurin osa edellisen arvioinnin suosituksista on itse asiassa pantu täytäntöön. Olen vakuuttunut siitä, että suositukset, jotka sisältyvät tämänkertaisten arviointiryhmien laatimiin ensiluokkaisiin kertomuksiin tulevat hyödyttämään tutkimuslaitoksia suuresti. tutkimusorganisaatioiden, viranomaisten ja Neuvoston antamien suuntaviivojen mukaisesti YTK on asettanut itselleen paljon selkeämmät tavoitteet, muuttunut avoimemmaksi ja ulkopuolisille helpommin lähestyttäväksi. Samoin sen toiminta tukee yhä enenevässä määrin komission yksiköitä ja unionin politiikkaa. Tutkimuskeskus muodostaa myös laajan teollisuuden kanssa. Erityisen nopeasti verkoston rintamilla. Se on reagoinut uuteen kilpailukyvyn vaatimukseen kaikilla tutkimuskeskus on menestyksekkäästi osallistunut unionin puiteohjelman hankkeisiin, joissa kustannukset jaetaan ja yhä enemmän myös yhteisyrityksiin teollisuuden kanssa. Uudistunut johtoryhmä on esitellyt uusia ja tehokkaita pyrkimyksiä kohti hankkeiden ja laadun valvontaa sekä markkinointia, jotta tieteellisen ja teknisen toiminnan näkyvyys paranisi ja keskuksen toiminta muuttuisi selkeämmäksi ja ymmärrettävämmäksi. Toimintakulttuurin muutos on ollut huomattava ja suuri osa henkilökunnastakin on muuttanut asennoitumistaan myönteisemmäksi ja vakuuttunut YTK:n kilpailukykyisemmän asenteen tuomista eduista. Tämän menestyksellisen käytännön jatkuva tuki on välttämätöntä ja eräiden vierailevien ryhmien neuvoa laitokselle noudattaen suosittelen, että sitä edistettäisiin edelleen perustamalla asteittain jokaiselle käyttäjistä koostuva neuvoa-antava työryhmä, joka edistäisi hankkeiden asianmukaisuutta, sekä kanavoisi käyttäjien tarpeita ja mielipiteitä laitosten toiminnasta, erityisesti vaihdon osalta. tehtävästä saadusta (institutionaalisesta) Huolehtiakseen virkatyönä tutkimuksesta, on YTK:n oltava erityisen laadukas yhteistyökumppani. On palkitsevaa huomata, että YTK on onnistunut pitämään yllä monia tieteellisen osaamisensa ydinaloja ja työskentelee päättäväisesti löytääkseen uusia. Laadun tavoittelun kannustamiseksi ehdotan perustettavaksi pysyvää tieteellistä neuvoa- antavaa työtyhmää, joka laatisi toimistaan kertomuksen hallintoneuvostolle. Sen tehtävänä olisi arvioida meneillään olevan tutkimuksen laatua, kiinnittäen erityistä huomiota laitosten korkeatasoisiin yksiköihin ja neuvoa uraa uurtavassa tutkimuksessa. Työryhmä auttaisi myös vierailevia ryhmiä työssään. tarjouskilpailujen kautta ja Ensiluokkaisen osaamisen kääntöpuoli on hallitsematon monipuolistuminen. Keskittyminen on välttämätöntä ja vaikuttaa siltä, että YTK:lla on liian laaja kirjo tutkimuskohteita. On varmastikin hyödyllisempää rajoittaa tutkimuskohteet alueille, joilla YTK on arvostettu ensiluokkaiseksi, kuin olla jonkinlainen matalan profiilin yhteistyökumppani yleistarkoituksissa. Loppujen lopuksi YTK:n toimintaa tulee arvioida läheisyysperiaatteeseen viitaten. Ei ole järkevää tehdä päällekkäistä työtä kansallisten järjestelmien kanssa jos siitä ei ole selvää etua. YTK:n täytyy myös pyrkiä kaikin tavoin välttämään rutiinityötä, vaikka kolmas osapuoli sitä haluaisikin. YTK:n myönteisen kehityksen jatkumiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota henkilöstöhallintoon. Työhönoton suhteen suhtaudun suurella varauksella tulevaisuuteen. Kuten aikaisemmassa arviossa mainittiin, haluan jälleen huomauttaa, että voi olla vaikeaa saada tutkimuslaitoksiin korkeatasoisia jos työhönotossa käytetään hallinnollisten virkamiesten palkkaamiseen tarkoitettua tieteenharjoittajia, menettelyä. Se on aivan tulevista liian jäykkä ja hidas kohtaamaan vuoden 1996 vaatimukset, vuosikymmenistä puhumattakaan. Lievää parannusta onkin havaittavissa, mutta huomattavia uudistuksia tarvitaan vielä ja ehdotankin, että pikaisesti perustettaisiin työryhmä käsittelemään tätä aihetta. Myös olemassa olevien säädösten mahdollista muuttamista pitäisi käsitellä. Toivon, että hiljattain tehty YTK:n muuttaminen itsenäiseksi pääosastoksi saattaisi auttaa EY:n rakenteessa tutkimuskeskukselle asetettujen erityisten vaatimusten täytäntöönpanossa. Liikkuvuus on toinen avainasia, jota pitäisi jälleen piristää. Jatkuvaa tutkijaharjoittelijoita työsuhteisiin ja jatko-opiskelijoiden, ennen kaikkea juuri väitelleiden, säännölliseen määräaikaisiin palkkaamiseen. laitoksiin pitäisi rohkaista kannustamalla muiden ideavirtaa laitosten 178 Lopuksi käsittelen energiakysymystä. Olen ehdottomasti samaa mieltä arvostetun edeltäjäni kanssa ydintutkimuksen vähentymisestä. Riippumatta henkilökohtaisista tai poliittisista ydinenergiaa koskevista mielipiteistä jäsenvaltioissa, ydinturvallisuus, jätteenkäsittely, ydinsulku ja muut näihin liittyvät asiat ovat silti olemassa. Ne eivät kunnioita valtiollisia rajoja ja ansaitsevat huomiomme eurooppalaisella tasolla. On syytä korostaa, että YTK:lla on ensiluokkaista osaamista joillakin tämän sektorin erityisaloilla. Yhteenvetona uskon, että YTKin suunta on oikea ja sen nykyinen politiikka on toimivaa ja tyydyttävää. laatua siitä on jo tullut hyödyllinen yhteistyökumppani eri tutkimus- ja Tehokkaalla johtamisella teollisuuslaitoksille Euroopassa. Pitääkseen yllä tämän tyydyttävän suuntauksen on tehtävä vielä asioita, joihin tässä annetaan suositukset, koskien henkilöstöhallintoa, laatua ja tutkimusaiheiden kohdentamista. 19. Johdanto Tutkimus, teknologian kehittäminen ja demonstroiminen on eräs nykyisen perustamissopimuksen kulmakivistä, kolmanneksi suurin taloudellisesti niitattuna. Syy korkeaan arvostukseen on se, että Euroopan unionin (EU) perustavoitteet, teollinen kilpailukyky ja elämän laadun kohentuminen, voidaan rakentaa vain tieteen ja tutkimuksen ja teknologian kehittämiseen on ollut vakaata ja lisääntynyt koko ajan, on painopiste eri aloilla, tai vieläpä vaaditun tyyppisissä toimissa jatkuvasti muuttunut. Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) roolia onkin järjestelty uudelleen. teknologian vakaalle perustalle. Kun EU:n sitoutuminen Kiinnostus fissiotutkimukseen on vähentynyt viime aikoina. Sen seurauksena jäsenvaltioiden ydinerergia- alaan erikoistuneet laitokset ovat kokeneet vaikeita muutoksia. YTK ei ole mikään poikkeus ja itse asiassa jotkut sen nykyisistä erikoisaloista, kuten ympäristönsuojelu ja turvallisuus käyvät yksiin joidenkin uudelleen suuntautuneiden kansallisten ydinenergia-alan laitosten tavoitteiden kanssa. Tämän perusteella ei ole yllättävää, että aikaisemmin YTK oli toiminnassaan puolustuskannalla, ei myöskään pidä ihmetellä, että viime vuosina eurooppalaiset päätöksentekoelimet ovat useaan otteeseen asettaneet keskuksen saavutettavaksi tulevia tavoitteita ja määritelleet sen toiminnan erilaisia evaluointi- ja arviointimenettelyjä. Viimeisin niistä, vuodelta 1994, on neuvoston, parlamentin ja komission kanssa sovittu, niin sanottu YTK:n 'uudistettu rooli'. Muiden asioiden lisäksi uudessa tehtävänkuvauksessa painotetaan YTK:n tarvetta ottaa enemmän huomioon niin kutsuttu 'kilpailullinen toiminta', usein yhteistyössä yritysten kanssa. Nykyisen arvioinnin oletetaan kattavan vuodet 1992 - 1996 (täysi tunnustus edelliselle arvioinnille vuosilta 1992 - 1994 eli Bondin kertomukselle). Puolessa välissä arvioitavaa kautta otettiin kuitenkin käyttöön edellä mainittu YTK:n uudistettu tehtävänkuvaus, niistä voidaan päätellä, että painopisteen tulisi olla YTK:n toiminnassa tässä uudessa tehtävässä kahden viimeisen vuoden ajan. YTK. n yksittäisissä laitoksissa vierailleet asiantuntijaryhmät ymmärsivät tämän hyvin. Kertomuksissaan he painottavat erityisesti uusien kilpailukykyisempien toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja korostavat YTK:n toiminnan myönteistä kehitystä viimeisten kahden vuoden aikana sekä vahvistavat Bondin arvioinnin aikaisemmat odotukset. Arviointiryhmien yksittäiset kertomukset ovat erittäin merkityksekkäitä, koska ne on tehty mahdollisimman pätevällä ja ammattimaisella tavalla. Suurin osa arvioinnista perustuukin kyseisiin kertomuksiin, vaikka merkityksensä on myös henkilökohtaisilla tapaamisilla laitosten johtajien ja henkilökunnan kanssa. Oman kertomukseni jäsentely on seuraava: osassa kaksi tuon esiin yksittäisten kertomusten avainkohtia, etsien yhdistäviä asioita. Kertomus jatkuu yleisluontoisempana selvityksenä YTK. n saavutuksista kuluneiden viiden vuoden aikana (osa kolme), pitäen mielessä Euroopan toimielinten vastaavien päätösten asettamat tavoitteet. Osassa neljä käsitellään tulevaisuutta keskuksesta tehdyn myönteisen arvion perusteella ja etsitään tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ongelmia, joihon YTK voisi todellisuudessa paneutui tehokkaammin kuin kansalliset laboratoriot. Lopulta, osassa viisi, esitellään johtopäätöksiä ja suosituksia, joista jälkimmäiset ovat ainoastaan yleisluontoisia. Niitä on pidettävä vain täydentävinä. Arviointiryhmien yksityiskohtaiset ohjeet yksittäisille laitoksille on koottu liitteeseen II. 179 1. ERITYISHUOMIOITA YKSITTÄISISTÄ LAITOKSISTA 19. Yksittäisten arviointiryhmien laitosten toiminnan arviointia neuvoston päätösten määrittelemien nykyisten tavoitteiden sekä erityisten tulevaisuutta koskevien suositusten valossa. Osassa kaksi pyrin valitsemaan kertomuksista suuntaviivoja, jotka mielestäni ovat erityisen valaisevia tai edustavat ajankohtaisia asioita. liitteestä I. Niihin sisältyy täydelliset kertomukset löytyvät Mittaus ja vertailumateriaalien tutkimuslaitos (IRMM): * Laitos on tärkeä tämän alan Euroopan rakenteelle. Jos sitä ei olisi, vastaavanlainen pitäisi perustaa. * Laitos on osaava ja arvostettu, erityisesti ydinfysikaalisten referenssien tuottamisessa ja mittauksessa. Siellä on myös hyvät tutkimusmahdollisuudet. * Laitoksen kirjanpito- ja johtamismenettelyt vaativat parannuksia ja sopeuttamista laitoksen erityiseen tehtävään. * Institutionaalista tutkimusta ei pidä laiminlyödä. Tässä suhteessa K) % voimavaroista tuntuu olevan tarkkaan harkittu luku uusiin kohteisiin suuntantuvalle tutkimustyölle. Transuraanien tutkimuslaitos (ITE): * Näkemykseni mukaan kyseessä on YTK: n korkeatasoisin kiinnittää vastaisuudessakin ja eläkkeellejäämisten tullessa ajankohtaisiksi. huomiota erityistä laitos. Tasoa työhönottomenttelyyn tulee vaalia tulevien * Laitos on menestynyt hyvin myös yhdistäessään kilpailutoimintaa aikaisempaan, enemmän tutkimukseen suuntautuvaan toimintaansa. * Olisi vältettävä jäämistä rutiiniksi muuttuville alueille. Työn voisi siinä vaiheessa mieluummin siirtää muihin laitoksiin. Luovuuden tuoreus pitäisi säilyttää joka alalla (esimerkkinä turva- analyysi). * Muissa eurooppalaisissa laboratorioissa on hiljattain syntynyt uusia ajatuksia kahdella kokeellisen tutkimuksen alalla (energianvahvistin ja jätteenpolttouuni). Transuraanien tutkimuslaitoksen pitäisi arvioida ne, laatia komissiolle kertomus ja verkostoitua, jos se on tarkoituksenmukaista. Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos (IAM): * Pitkälti uudelleenjärjestelty lämpötilan materiaalien tutkimisesta. Muilla aloilla on vielä parantamisen varaa. Erikoistumista jo ennestään hyvin katetuille aloille pitäisi välttää. laitos on saanut arvostusta korkean * Tritiuminkäsittelylaboratorion tulevaisuutta pitäisi harkita suhteessa ITER:iin ja siihen liittyvien fuusio-ohjelmien kehitykseen. Tämän toiminnan hyöty suhteessa jäsenmaissa jo oleviin pitäisi selvittää. * Tutkijoiden vaihto tunnettujen ulkopuolisten laitosten kanssa on vähentynyt huolestuttavasti. Tämä on mielestäni vakava kysymys. * Tiedon siirto ulkopuolelle tuntuu kohentuneen. Laitoksessa tehtävän tutkimuksen tulisi kuitenkin pysyä pikemminkin yleisluontoisena ja lähellä teollisuuden tutkimusta, mutta sitä vahvistavana. Vieraileva ryhmä oli sitä mieltä, että yhteisesti rahoitettuja toimia pitäisi suosia ja niihin pitäisi rohkaista. Tieto-ja järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitos (ISIS): * Tämä tutkimuslaitos on muodostettu yhdistämällä kaksi aikaisempaa. Uusi, vastikään nimitetty johtaja määrittelee vielä luonnollisesti tavoitteitaan ja toiinintainenelehniään. Johto on osoittanut hyvää näkemystä, laitokselta menestystä tulevaisuudessa. sekä päättäväisyyttä, niinpä voimme odottaa * Viime aikoina laitos on panostanut voimakkaasti työskentelyyn yhdessä ulkopuolisten tutkimus- ja teollisuuslaitosten kanssa ja tätä kilpailuhenkistä asennetta tulisi kannustaa ja tukea. Ehdotettu henkilövaihto komission pääosastojen kanssa Brysselissä vaikuttaa hyvältä käytännöltä. Se lähentäisi käyttäjiä näihin yksiköihin. 180 19. * Laatu vaikuttaa yleisesti ottaen tyydyttävältä. Ehkä laitoksen erittäin laajaa tutkimuspiiriä voitaisiin muokata korkeatasoisemmaksi nykyisillä voimavaroilla. Joillain aloilla tieteellisen johtajuuden kehittäminen näyttäisi toivottavalta. * Laitoksessa on joitakin ainutlaatuisia osia, joiden säilyttäminen korkeimmalla tasolla on välttämätöntä. Myös ulkopuoliset ovat tehostetusti hyödyntäneet laitoksen mahdollisuuksia, mitä tulee arvostaa. Ympäristöntutkimuslaitos (EI): * Laitoksen suunta tuntuu olevan oikea ja sekä sen institutionaalinen, että kilpailutoiminta ovat laadukasta. Johto haluaa tehdä tästä tutkimuslaitoksesta 'erittäin näkyvän' ja 'alansa johtavan laitoksen Euroopassa'. Tämä pyrkimys tulee sovittaa yhteen alan lisääntyvän kansallisen tason tutkimuksen kanssa. Toimenpiteiden huolellinen kohdistaminen tulee olemaan tärkeää. * Kunnollisen johtamiskäytännön lisäksi johto vaikuttaa menestyksekkäästi rohkaisseen uusien ajatusten syntymistä, mitä ilman institutionaalista ja kilpailevaa toimintaa ei voitaisi suorittaa tehokkaasti. * Institutionaalinen tutkimus on ratkaisevaa tällä alalla. Ympäristöntutkimuslaitos on saanut aikaan hämmästyttäviä tuloksia esimerkiksi epäpuhtausmittausten vertailevissa sokkotesteissä, jotka suoritettiin kansallisissa vertailulaboratorioissa, hajonnan ollessa yli 50 prosenttia. Voimme tuskin liikaa painottaa tämän työn vaikutusta ympäristöpolitiikkaan. * Tuen voimakkaasti arviointiryhmän ehdotusta kehittää edelleen vesientutkimusta ja vesivarojen hoitoa. Itsenäinen ja puolueeton vertailukohta vaaditun tieteellisen laadun lisäksi on välttämätöntä tällä alalla. Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos (SAI): * Tutkimuslaitoksella on ja maapallon tarkkailusta. Se hyötyisi tieteellisen laadun tiukemmasta ohjauksesta (rohkaisemalla julkaisuikin arvostetuissa lehdissä) ja osallistumisesta kilpailutettaviin hankkeisiin (määrittelemällä paremmin tavoitteet ja virstanpylväät). ainutlaatuista kokemusta kaukohavaintotekniikasta * Koska kaukokartoitus on yleisluontoista ja helpottaa ratkaisemaan niin monia eri ongelmia, tutkimuskeskuksen tulisi rajata suuntautumista liian monille eri aloille. Olisi parempi rajoittaa toiminta laitoksen tärkeimmille erityisaloille (kaukokartoitus ja verkkosovellukset). * Monialaisuus vaatii parempaa yhteistyötä muiden laitosten, erityisesti Ympäristöntutkimuslaitoksen, kanssa. Teknologian alan ennusteita laativa tutkimuslaitos (IPTS): * Vastaperustettunakin laitos on jo alkanut luoda vakaata mainetta asiakkaittensa piirissä ja pystyttänyt perusrakenteita niiden tulevia tarpeita varten. Kehittyäkseen täyteen mittaansa tiloihin tietoverkko. Laitoksen on vielä osoitettava tarvitaan viestintäyhteydet ja maailmanlaajuinen tekevänsä korkealaatuista työtä ja voitettava täysi arvostus. * Edelliset suositukset työhönotosta Sevillaan ja Euroopan tiede- ja teknologiaobservatorion (ESTO) perustamisesta on toteutettu. * Yleissuositukset tutkimuksen kohdentamisesta koskevat erityisesti tätä tutkimuslaitosta. Työtä ei tulisi edistää aloilla, joilla eurooppalaisella teollisuudella ja laboratorioilla on jo ennestään pitkät perinteet. * Laitos hyödyntää maantieteellistä asemaansa kehittääkseen johtavaa asemaansa Välimeren ja Pohjois-Afrikan asiantuntijana. Uskon vakaasti, että tätä lähestymistapaa pitäisi vahvistaa, ehkä, kuten arviontiryhmäkin ehdotti, kehittämällä ohjelma, jolla ei olisi tekemistä teknologian, työllisyyden ja kilpailukyvyn kanssa. 2. YLEINEN ARVIO Y T K :N SAAVUTUKSISTA Kertomuksessaan ajalta 1992 - 1994 Sir Herman Bondi osoitti, että 'YTK on monilla toimialoillaan hyvää vauhtia tulossa arvostetuksi osaamisen keskukseksi' Nyt, kaksi vuotta myöhemmin, voin ilolla vahvistaa vakaan kehityksen kohti tätä tavoiteltavaa päämäärää. Kun katsoo kuluneen viiden vuoden jaksoa 181 19. kokonaisuutena, vuodesta 1992 nykyhetkeen saakka, voi turvallisin mielin todeta, että YTK on menestyksekkäästi löytänyt paikkansa eurooppalaisessa tutkimuksessa ja teknologian kehittämisessä ja hoitaa tehtävänsä koko ajan taitavammin. Hallintoneuvoston suuntaviivojen mukaisesti YTK on määritellyt tavoitteensa paljon selkeämmiksi, tullut avoimemmaksi ja ulkopuolisille helpommin lähestyttäväksi. Se on ollut entistä enemmän tukena komission yksiköille ja unionin poliitikoille, sekä luonut laajalle levinneen verkoston tutkimusorganisaatioiden, viranomaisten ja teollisuuden kanssa. Uudistunut johtajisto on ryhtynyt uusiin ja hellittämättömiin pyrkimyksiin kohti hankkeiden ja laadun valvontaa, sekä markkinointia, tavoitteena lisätä tieteellisen ja teknisen toiminnan näkyvyyttä ja muuttaa keskuksen toimintaa selkeämmäksi ja ymmärrettävämmäksi. Myös henkilökunnan toimintatapojen muutos on selkeä. Suuri osa heistä näyttää olevan vakuuttuneita YTK:n kilpailuhenkisemmän asenteen tuomista eduista. Joitain sulautumisia ja uudellensuuntautumisia on tapahtunut viime aikoina, mutta on ehkä liian aikaista arvioida iaitosten uuden tehtävänjaon vaikutuksia. Kuitenkin on selvää, että koordinoinnin lisääminen laitosten välillä on toivottavaa. 'hyödyllisyyden' osoittamisesta ei saisi himmentää sitä On huomattava, että liikkeenjohdon periaatteita ei voi koskaan soveltaa tieteellisen ja teknologisen laadun kustannuksella. Ei voida puhua tiedon siirrosta, jollei ole merkittäviä ajatuksia tai tieto-taitoa, jota siirtää. tosiasiaa, että Kohtuuton päähänpinttymä kilpailukyvyn lisäämiseksi etusijalle olisi asetettava tutkimuslaitosten korkeatasoisten yksiköiden arvostus ja valikoiva tukeminen. Todellisuudessa YTK on onnistunut säilyttämään itsellään suuren määrän tieteellisen huipputiedon ydinaloja ja se pyrkii luomaan niitä lisää, vaikka paljon vastuuta on annettava työhönottomenettelylle, jos halutaan säilyttää tämä lupaava suuntaus. YTK näyttää myös vähentäneen byrokratiaa ja kehittäneen selkeämpiä johtamismalleja. Molempien yllä mainittujen asioiden suhteen on hyvä, että YTK:sta on hiljattain tullut itsenäinen pääosasto, koska tutkimuskeskuksen hoitamisessa on vaikeaa käyttää järjestelmää, joka on selvästi tarkoitettu johtamaan hallinnollisia toimistoja. Vaikka nykyiseen tilanteeseen YTK:ssa voidaankin suhtautua luottavaisesti, on kuitenkin useita asioita, jotka ovat edelleen huolen aiheena. Viittaan tässä tärkeimpiin, joita arviointiryhmät havaitsivat ja joihin itse yhdyn täysin: Henkilöstö. Tämä on yhteinen huolen aiheemme I. ja varmastikin avainkysymys YTK:n tulevaisuudelle. Pitäisi varmistua siitä, että suuren työntekijämäärän eläkkeellejäänti lähivuosina korvataan palkkaamalla nuorempia, mahdollisimman päteviä työntekijöitä. Työhönottojärjestelyt eivät vieläkään ole kovin tehokkaita. Koko työhönottomenettely pitäisi muuttaa sellaiseksi, että kolmen vuoden sopimuksia voisi käyttää testinä pätevyyteen väliaikaisten (puolipysyvien) paikkojen tuleville hakijoille. Uskon, että ongelman yleisarvioina voi johtaa todelliseen edistymiseen ja mielestäni tätä tarkoitusta varten tulisi perustaa erityinen työryhmä. Usein mainitaan, että monet vaadittavat uudistukset ovat vastoin EU:n sääntöjä. Ehkä työryhmä voisi suositella joitakin tutkimuskeskuksia koskevien sääntöjen muuttamista. II. Tutkijavaihto. Aikaisemmin toiminta sai paljon kiitosta laitoksilta, erityisesti, koska sen avulla vahvistettiin osaamista ja nuorten tutkijoiden kouluttamista uusille aloille. Tämä käytäntö on kuitenkin vähenemässä ja suuntauksen korjaamiseen tulisi ryhtyä. III. Painotukset. Tutkimuskohteiden kirjo tuntuu olevan liian laaja-alainen. On varmastikin paljon parempi rajata kohdealueet, joilla YTK on tunnustettu ensiluokkaiseksi, kuin tarjota matalan profiilin yhteistyökumppani yleistarkoitukseen. IV. Johtaminen ja kirjanpito. Jonkin verran edistystä on havaittu sitten edellisen kertomuksen (esimerkiksi nopea vastaus työvoimatarpeeseen kolmen osapuolen hankkeissa) Edistystä vaaditaan kuitenkin vielä laajalti. Yleisen kirjanpitomenettelyn arviointia suositellaan. V. Koordinointi. Edistystä on havaittu sitten edellisen kertomuksen, mutta koordinointia laitosten välillä vaaditaan. Ohjelmista vastaavalla osastolla näyttää olevan hyvin rajoitetusti henkilökuntaa, mihin 182 tulisi kiinnittää huomiota. Ydinenergia. Historiallisista juuristaan poiketen YTK on alan eurooppalaisen tiedon keskuspaikka. VI. Tämä on ehkä ainoa ala, jonka joillakin osa-alueilla sen todellinen johtava asema on tunnustettu. Tätä johtavan aseman tuovaa etua ei pitäisi hukata. toimintojen asteittaista keskittämistä niille aloille, joilla eurooppalaista 3. KATSAUS TULEVAISUUTEEN YTK:n tehtäväkenttä jakautuu kolmeen osaan: institutionaaliseen tutkimukseen, puiteohjelmien sisäiseen ja sen ulkopuoliseen kilpailuun perustuvaan toimintaan. Tutkimukseen kuuluvana ajanjaksona saatu myönteinen vastaus tähän haasteeseen osoittaa, että aika saattaa olla kypsä seuraavaa askelta varten. Tämä tarkoittaa YTK:n lisäarvoa hyödynnetään täysin. Toisin sanoen se tarkoittaisi etenemistä kysymyksestä: "Onko jotakin hyödyllistä, mitä voimme tehdä YTK:n alarakenteelle ja henkilökunnalle?", paljon tärkeämpään kysymykseen: "Onko olemassa T&K -aloja tai toimintaa, joiden kannalta eurooppalainen tutkimuslaboratorio on toivottava tai jopa rakentuu tutkimus läheisyysperiaatteelle. Kuten hyvin tiedämme, Euroopan yhteisön jäsenvaltioilla on paljon erinomaisia laboratorioita, sekä yliopistoissaan että kansallisissa tutkimuskeskuksissaan ja tuotantolaitoksissaan. Tästä saattaa herätä kysymys, onko edes tilaa eurooppalaisen tason tutkimuskeskuksille, jossa suoritetaan kohdennettua tutkimusta. Jos tällaisen keskuksen toiminta tunnustetaan, voidaan seuraavaksi arvioida, kykeneekö YTK nykyisillä voimavaroillaan täyttämään nämä vaatimukset. välttämätön?". Euroopan kehittäminen tecknologian unionin ja sellaiset Huhtikuun 26 päivänä 1994 tehtyjen neuvoston päätelmien'" perusteella voidaan löytää kolme mahdollista aluetta, joilla eurooppalainen lisäarvo olisi suurin. Ensimmäisen alueen muodostaisivat tarkoin määritellyt vaikeat ongelmat, joiden ratkaisemiseen vaaditaan tarpeellinen määrä tieteellistä ja teknistä erityisosaamista. Osaamista edistettäisiin houkuttelemalla lahjakkaita tutkijoita jäsenvaltioista ja saattamalla heidän kykynsä ensiluokkaisten yksiköiden käyttöön, joista tietämys edelleen leviäisi sopivien verkostojen ja yhteistyökumppaneiden kautta eurooppalaiseen tutkimukseen ja tecknologian kehittämiseen. Toisena alueena olisi sellaisten suurten tutkimuslaitosten kehittäminen, ylläpito ja johtaminen, joita ei voitaisi hoitaa itsenäisesti jäsenvaltiosta käsin. Aikaisemmin Euroopassa valtaosa suurista tutkimuslaitoksista perustettiin tai laajennettiin kansainvälisen yhteistyön jotka edellyttävät avulla. Kolmantena alueena olisivat puolueettomuutta ja tasapuolisuutta. On turha mainita, ettei näillä arvoilla ole käytännön merkitystä, jollei niihin liity tieteellistä laatua ja arvostusta. Siirtykäämme nyt ratkaisevaan kysymykseen, voidaanko realistisesti ajatella, että YTK on tällä hetkellä pätevä kaikilla näillä kolmella alueella: • Ensiksi tulee arvioida sen mahdollisuudet ylläpitää ylivertaisen osaamisen yksikköjä. Tässä yhteydessä viitataan luonnollisesti sekä tieteelliseen että tekniseen osaamiseen. Osaamisen saavuttaminen ei ole lahjakkaimpia helppoa. Jos tutkimuslaitoksella ei ole tarpeeksi arvovaltaa, se tuskin houkuttelee tieteenharjoittajia, mikä puolestaan lisää pysähtyneisyyttä. On tunnustettava, että aikaisemmin YTK:ta on vain harvoin käytetty vertailukohtana, mutta tilanne on selvästi paranemassa, kuten osassa kolme mainittiin. Nykyinen johto on onnistunut valamaan taisteluhenkeä ja päättäväisyyttä henkilökuntaan, joka tuntuu nyt uskovan kykyihinsä. Byrokratian jäänteitä on kuitenkin vielä huomattavissa. Esimerkiksi jotkut viranhaltijat työstään puhuessaan ovat pysähtyneet A'«//JA:a-kysyniykseen ja tuntuvat olevan haluttomia painottamaan suosia kaikissa tutkimuslaitoksissa. /?//7Ä-kysymystä. Uusien ja kehittämishankkeet, lupaavien ajatusten tukemista pitäisi tiede- ja Koska tuen pitäisi aina olla valikoivaa, laitosten johtoa hyödyttäisi suuresti tarkka tieto eri ryhmien työn laadun ulkopuolisesta arvostuksesta. Uskon, että hallintoneuvosto (ja arviointiryhmät tietyn ajanjakson kattavissa arvioissaan) hyötyisivät suuresti tieteellisen neuvoa-antavan työtyhmän perustamisesta. Sen tehtävänä olisi arvioida meneillään olevan tutkimuksen laatua, tunnistaen erityisesti tutkimuslaitosten korkeatasoisia yksiköitä, ja neuvoa uusille aloille suuntautuvassa tutkimuksessa. Ei pidä unohtaa, että vain EYVLN:oC 126,7. 5. 1994, s. I 183 korkealuokkaiset yksiköt voivat antaa eurooppalaista lisäarvoa heidän kilpaileville yhteistyökumppaneilleen Euroopan teollisuus-ja tutkimuslaitoksissa. 19. ja johon sisältyisi sapattivapaita sopivia kannustimia arvostettujen tutkimushankkeisiin voitaisiin vahvistaa kehittämällä erityinen ohjelma, Ylivertaisen osaamisen saavuttamiseen liittyy vielä useita asioita, joita olisi kehitettävä. Korkean tason säilyttämiseen liittyvien osatekijöiden joukossa on etusijalla sen varmistaminen, että parhaat nuoret hakevat avoimia paikkoja ja että valintamenettely on tehokas. Neuvoni henkilöstöuudistuksesta on yhtä tärkeä kuin suositukseni tutkimuksen kohdentamisesta. Liikkuvuuteen liittyvä ehdotus vaikuttaa myös asianmukaiselta. On usein vaikeaa houkutella pysyvään työsuhteeseen eturivin tiedemiehiä ja teknologia-asiantuntijoita, jotka ovat jo vakiintuneet muihin laitoksiin. Voisi olla erittäin hyödyllistä ottaa heidät mukaan YTK:n ryhmiin rajoitetuksi (muttei liian lyhyeksi) ajaksi. Ehkä laitosten aikaisempaa käytäntöä ottaa ulkopuolisia jossa tutkijoita mukaan hyödynnettäisiin tutkijoiden houkuttelemiseksi mukaan. • Siirtykäämme seuraavaksi tulla malliesimerkki verkostoitumisesta muiden eurooppalaisten laitosten kanssa. On syytä mainita, ettei YTK ole mukana yhdessäkään viime aikoina Euroopassa perustetuista suurista laitoksista, ei edes ensimmäisen eurooppalaisen tokamakin (JET) osalta. Vaikka se oli EU:n puiteohjelman rahoittama, sen suunniteltu ja kehitelty läpi koko tapahtui YTK:n ulkopuolella. YTK:n myönteinen kehitys, johon on viitattu kertomuksen, saattaa muuttaa jäsenvaltioiden asennoitumista tulevaisuudessa ja vähentää myös joitakin mahdollisesti esiin tulevia ongelmia. Perustamissopimuksen uudet 13()k, 1301 ja 13()n artiklat saattavat myös auttaa tämän tehtävän toteutumisessa. • Lopuksi keskityn puolueettomuuteen ja tasapuolisuuteen. Usein mainitaan, että unionin politiikka vaatii tukea YTK:lta, mutta hyvin usein tämä tuki tulkitaan vain rutiiniksi tai byrokraattiseksi työksi. Näin ei saisi olla. Tarvitaan luovaa ja omaperäistä työtä. Tällä alalla YTK onkin viime aikoina näkyvimmin edistynyt ja myönteisen suuntauksen tukemista pitäisikin jatkaa, unohtamatta kuitenkaan, että tuen merkitys häviää, jollei YTK:n tutkimus ei ole laadukasta. Herkkä tasapaino ensimmäisen ja kolmannen toiminta- alueen välillä on välttämätön. toiseen tehtävään, suurten laitosten johtamiseen, mistä voisi jotta täydennettäisiin eri Viimeisenä, muttei vähäisimpänä on itsenäisen tietämyksen kehittäminen tieteelliseen ja teknologiseen tutkimukseen, tuleville puiteohjemille. Edelliset puiteohjelmat kärsivät puolueettoman ja arvostetun tieteellisen ja teknologisen näkemyksen puutteesta. Jotkut ohjelmista ovat olleet pelkkiä luetteloja jäsenvaltioiden kiinnostuksen kohteista, usein ilman eurooppalaista lisäarvoa. Tällä alalla YTK:n pitäisi vielä pyrkiä saavuttamaan arvostusta ja tunnustusta, mutta se on varmasti vaivan arvoista. jäsenvaltioiden panosta muotoiltaessa perustaa 4. JOHTOPÄÄTÖS JA SUOSITUKSET Olen vakuuttunut, että YTK:ssa on tapahtunut huomattavaa kellitystä sitten Sir Herman Bondin rohkaisevan kertomuksen. Kiitos tästä kuuluu sekä keskuksen johdolle, että hallintoneuvoston ohjaukselle. Suurin osa edellisen arvioinnin suosituksistahan on itse asiassa toteutettu. Kilpailukyvyn vaatimus ja yleinen myönteinen vastaus tähän haasteeseen eri laitoksissa on saanut aikaan useita myönteisiä seurauksia: O laatu (kilpailu kansallisten yksiköiden kanssa, tarve houkutella mahdollisia käyttäjiä ja niin edelleen) O YTK:n ryhmien avaaminen ulkopuolisille, eli muun muassa verkostoituminen O johtamismenettelyjen markkinointi kehittäminen, kuten projektijohtaininen laatujohtaminen, aktiivinen ja tulevaisuutta silmällä pitäen a) Ensimmäinen suositus onkin nykyisen käytännön ylläpito ja tukeminen. Täytyy kuitenkin ymmärtää, että nykyisten edistysaskelten lujittamiseen tarvitaan useita parannuksia, erityisesti henkilöstöhallinnon alueella. Myös täysi teknologian kehittämisessä, mikä vaatii eurooppalainen johdetaan edellisten osien lisäsopeutumista. Seuraavassa kokoan muutamia analysoinnista: tulisi YTK:n asema vakiinnuttaa lisäarvo eurooppalaisessa tutkimuksessa ja suosituksia, laitoksena, jolla on jotka 184 19. Erityisiä toimia koskevia suosituksia • Kootaan pikaisesti asiantuntijaryhmä pohtimaan henkilökunnan asemaa ja työhönottomenettelyä sekä nykyisten säädösten mahdollista muuttamista. Työryhmään kuuluisi myös eurooppalaisen lainsäädännön asiantuntijoita. • Tutkitaan mahdollisuuksia kehittää ohjelma saamiseksi YTK:n laboratorioihin heidän sapattivapaansa ajaksi. Tämä vahvistaisi tutkimuskeskusten aikaisempia yksittäisiä toimenpiteitä. Varmistetaan jatkoopiskelijoiden, erityisesti juuri väitelleiden, jatkuva osallistuminen. • Perustetaan ulkopuolinen laatia tehtävänä on hallintoneuvostolle kertomus ja arvioida meneillään olevan tutkimuksen laatua, kiinnittäen erityistä huomiota ja neuvoa myös uusille alueille suuntautuvassa tutkimuksessa. Työryhmä auttaisi myös uuden tieteellisen henkilökunnan valinnassa ja vaihdossa. • Perustetaan käyttäjistä koottuja neuvoa-antavia ryhmiä tutkimuskeskuksiin, joissa niiden olemassaolo on perusteltua (esimerkiksi ISIS) ja saatujen kokemuksen pohjalta laajennetaan käytäntöä muihinkin laitoksiin. laitosten korkealaatuisten yksiköiden tieteellinen neuvoa-antava tieteenharjoittajien tunnistamiseen työryhmä, eturivin jonka levitetään Yleisiä suosituksia b) • Vältetään keräämästä liikaa tutkimusaiheita laitoksiin. Yritetään sen sijaan keskittyä tärkeimpiin aiheisiin, jotta saavutettaisiin johtoasema rajoitetussa määrässä tutkimusaiheita. • Painotetaan YTK:n toimintojen nykyisessä selvityksessä sen laitosten saavuttamia konkreettisia tuloksia organisatoristen sijaan. Julkaistaan ja tietoa näistä saavutuksista säännöllisin väliajoin. Mahdollisuuksien mukaan valitaan tapaukset, joista YTK:lie on annettu erityistä arvonantoa (vastakohtana 'asiakkaiden luettelemiselle'). • Rohkaistaan ilmapiiriä, jossa alkuperäiset, lupaavat ajatukset voivat syntyä, tuetaan niitä ja selvitetään niiden mahdollisuudet. Rohkaistaan julkaisuihin arvostetuissa lehdissä tunnustuksen saavuttamiseksi. Varmistetaan, että uusille alueille suuntautuvaan tutkimukseen panostetaan riittävästi. työ muille • Vältetään tutkimuskeskuksille, kun tehtävä on menettänyt eurooppalaisen lisäarvonsa. Tässä asiassa pitää kuitenkin olla tarkkana, kun liikutaanYTK. n vahvoilla aloilla. • Tuetaan YTK:n mahdollisuuksia osallistua suuria hankkeisiin. Arvioidaan 130 k, 1301 ja 130n artiklan suomat mahdollisuudet tässä asiassa. sitä haluaisikin. Siirretään vaikka kolmas osapuoli tuleviin eurooppalaisiin laitoksia koskeviin rutiinityötä, Huomioita arvioinnista itsestään Arviointi itsessään näyttää täyttäneen alkuperäisen tarkoituksensa. Itse asiassa edelliset arvioinnit ovat todellisuudessa hyödyttäneet YTK. n johtamisen kehittymistä sen eri puolilta. Joissain asioissa on kuitenkin vielä parantamisen varaa: • Arviointiryhmien tehtävää voitaisiin tukea arvioimalla tutkimuskeskusten työn laatua ulkopuolelta ja selvittämällä käyttäjien yhteinen näkemys tiedon siirrosta, kilpailullisesta toiminnasta ja tähän liittyvistä seikoista. Ehdotetut työryhmät sopisivat hyvin myös tähän tarkoitukseen. • Arviointiryhmille annettujen ohjeiden ensimmäisessä kohdassa sanotaan, että arvioinnin pitäisi viitata kaikkiin neuvoston 15 päivänä joulukuuta 1994 antamien päätösten*' tavoitteisiin. Kuitenkin heidän kertomuksensa vaikuttavat hiukan tasapainottomilta suhteessa muihin tavoitteisiin, esimerkiksi YTK:n kuudenteen tavoitteeseen "vähentää tieteellistä ja teknologista erilaisuutta jäsenvaltioiden kesken", johon ci näytetä kiinnitetyn huomiota arvioinnissa. Kiitokset ja Esitän kiitokseni erittäin hyödyllisistä keskusteluista hallintoneuvoston, keskuksen arviointiryhmien kanssa. Mielipiteiden vaihto Sir Herman Bondin kertomuksen pohjalta on hyödyuà. r" minua suuresti. johdon EY VL N:o L 361, 3 1. 12. 1994, s. I 14 ja s. 132 185 A. Institute for Reference Materials and Measurements (IRMM) - Geel 19. Dr. Maria Grazia DEL MONTE (Chairwoman) Director National Centre for Reference Materials ITALY - ROME Mr. Peter J. JENKS Product Manager Biological, Elemental and Pharmaceutical Reference Materials Promochem Gmbh GERMANY - WESEL Mr. Robert KAARLS Director Nederlands Meetinstituut (NMi) THE NETHERLANDS - DELFT B. Institute for Transuranium Elements (ITE) - Karlsruhe Dr. Niels HANSEN (Chairman) Head Materials Department Riso National Laboratory DENMARK - ROSKILDE Mr. Richard HOOPER Director IAEA AUSTRIA - VIENNA Dr. Klaus JANBERG Geschäftsftihrer GNS Gesellschaft fiir Nuklear-Service GmbH GERMANY - ESSEN Mr. Jean van VLIET Manager MOX plant Belgonucléaire BELGIUM - DESSEL C. Institute for Advanced Materials (IAM) - Petten and Ispra Prof. Claude BATHIAS (Chairman) Conservatoire National des Arts et Métiers (CNAM) FRANCE - PARIS 186 19. Prof. Pier Giulio AVAN/JNI Direzione Area della Ricerca Consiglio Nazionale Ricerche ITALY - GENOA Mr. Staffan SÖDERBERG Director AB Sandvik Coromant SWEDEN - STOCKHOLM Prof. Dr. T. VARGA Leiter der Techn. Versuchsund Forschungsanstalt TU Wien AUSTRIA - WIEN D. Institute for Systems, Informatics and Safety (ISIS) - Ispra Mr. Peter BENTON (Chairman) Director General British Institute of Management UNITED KINGDOM - LONDON Prof. Jane GRIMSON Dean of Engineering and Systems Sciences Department of Computer Science Trinity College IRELAND - DUBLIN Mr. Theodossios P. TASSIOS National Technical University of Athens GREECE - ATHENS Prof. Dr. Dennis TSICHRITZIS Chairman of the Executive Board GMD-Forschungszentrum Informationstechnik GmbH GERNANY - SANKT AUGUSTIN Dr. F. YNDURAIN Director General CIEMAT SPAIN - MADRID E. Environment Institute (EI) - Ispra Prof. Carlos A. BORREGO (Chairman) Department of Environment and Planning University of Aveiro PORTUGAL - AVEIRO Prof. A. R. HARDY Research Director Central Science Laboratory UNITED KINGDOM - SLOUGH BERKS 187 19. Prof. Dr. A. KETTRUP Director GSF Neuherberg Institute of Ecological Chemistry GERMANY - NEUHERBERG F. Space Applications Institute (SAI) - Ispra Prof. Seppo URPO (Chairman) Director Metsähovi Radio Research Station FINLAND - KYLMALA Prof. Dr. Herbert FISCHER Head Institut fur Météorologie und Klimaforschung Forschungszentrum Karlsruhe GERMANY - KARLSRUHE Mr. Roy GIBSON Former Director General of ESA FRANCE - MONTPELLIER G. Institute for Prospective Technological Studies (IPTS) - Seville Dr. Robert C. WHELAN (Chairman) Former Chief Executive of CEST UNITED KINGDOM - CAMBRIDGE Dr. Josef FRÖHLICH Head, Division of Systems Research Austrian Research Centre Seibersdorf Technology-Economy-Environment AUSTRIA - SEIBERSDORF Prof. Dr. Herbert PASCHEN Leiter des Instituts fur Angewandte Systemanalyse und Technikfolgenabschätzung (ITAS) GERMANY - KARLSRUHE Prof. Walter ZEGVELI) Chairman Rathenau Institute THE NETHERLANDS - THE HAGUE VIISIVUOTISARVIOINTI 1996 LIITTEET YKSITYISKOHTAISET OHJEET VIISIVUOTISARVIOINTIA VARTEN 189 LIITE I YKSITYISKOHTAISET OHJEET ERITYISOHJELMIEN VIISIVUOTISARVIOINTIA VARTEN 1. Ohjelmien tavoitteiden merkityksen arviointi: • Ovatko alkuperäiset tavoitteet yhä ajankohtaiset tieteen, tekniikan, teollisuuden ja sosiaalis taloudellisten olojen kehityttyä? • Onko puiteohjelmasta tehdyissä päätöksissä määriteltyjä valintaperusteita noudatettu? 2. Toimivuuden arviointi: • Onko ohjelmassa pyritty saavuttamaan tai saavutettu sen tavoitteet kustannustehokkaalla lavalla? • Kuinka tehokasta on ollut ohjelman yleinen hallinto? • Onko ohjelmassa asetettu tavoitteita, joiden perusteella tuloksia voidaan arvioida? • Onko ulkoista valvontaprosessia tai -menettelytapaa parannettava? 3. Tehokkuuden arviointi: • Onko ohjelman alkuperäiset tavoitteet saavutettu tai onko pitkän aikavälin strategioita seurattuja tavoitteita lähestytty riittävästi? • Onko ohjelmasta saatuja tuloksia levitetty tai hyödynnetty? • Onko puiteohjelman yleistavoitteet saavutettu, erityisesti • missä määrin tieteellistä ja teknistä pohjaa on vahvistettu? • mikä on ollut vuorovaikutus yhteisön koheesio-, kilpailu-, maatalous-, työllisyys-, kehitysyhteistyö-, talousyhteistyö-, kalastus- ym. politiikan kanssa ja/tai miten niitä on edistetty? • onko yhteisön TTK-toimintaa sovitettu riittävästi yhteen jäsenvaltioiden vastaavan toiminnan kanssa? • Miten eurooppalaisuuden "lisäarvo", kustannus-hyöty-suhde voidaan parhaiten osoittaa? tai toissijaisuusperiaate 4. Esimerkkejä merkittävistä saavutuksista: • Huomattavat tieteelliset ja tekniset tulokset ja innovaatiot • Merkittävät saavutukset yhteisön muun politiikan edistämisessä 5. Ohjelman toteutuksesta saadut opit: • Mitä ohjelman toteuttamisesta on opittu? • Menestystarinoita yhteistyöstä • Epäonnistumisia yhteistyössä 6. Suositukset seuraavaa ohjelmaa varten: Viisivuotisarvioinnissa kiinnitetään erityistä huomiota yhteisön ja jäsenvaltioiden tiede- ja teknologiapolitiikan keskinäiseen johdonmukaisuuteen, ja tavoitteena on niiden yhdenmukaisuus. 190 LIITE 2 Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) laitosten arviointiryhmät Toimeksianto 1. 2. tehdyn työn edistymistä neuvoston päätöksissä 94/918/EY ja 94/919/Euratom, Arvioida johtokunnalle toimitetuissa asiakirjoissa, YKT:n vuosittaisissa toimintaohjelmissa, talousarviossa jne. asetettujen tavoitteiden valossa ottaen huomioon edellisen, vuosina 1993-94 tehdyn YTK:n arvioinnin tulokset. Varmistaa, että tutkimuslaitos voi tehokkaasti asettaa paikalliset tieteelliset tavoitteensa, seurata tavoitteiden saavuttamista ja arvioida tulokset. 3. Tarkastella tutkimuslaitoksen tutkimustoimintaa, jotta voitaisiin arvioida: a) b) c) työn merkitys yhteisön tarpeiden kannalta, myös ulkopuolisille asiakkaille tehdyn mahdollisesti tutkimuslaitoksen alkuperäiset tavoitteet edelleen perusteltuja kehittyvän tieteen ja teknologian sekä teollisten ja sosiaalistaloudellisten olojen nykytilanteessa; työn merkitys, sekä erityisesti se, ovatko tehdyn tutkimuslaitoksen tieteellinen taso ja tuottavuus; hyödynnetäänkö tieteellisiä mahdollisuuksia täysin, kun otetaan huomioon rahoitus ja muut toimintaa rajoittavat tekijät. 4. 5. 6. 7. Arvioida tutkimuslaitoksen sisäisestä tieteellisestä hallinnosta vastaavan johdon tehokkuutta. Selvittää, onko laitos käyttänyt voimavaroja tehokkaasti ja taloudellisesti toteuttaessaan ohjelmiaan ja hallintotehtäviään. Voimavaroihin kuuluvat henkilöstö, rahoitus, palvelut, välineet sekä tieteellinen materiaali ja laitteisto. Tutkia tutkimuslaitoksen ulkoisten tieteellisten yhteyksien laajuutta ja tehokkuutta, mukaan lukien yhteistyö jäsenvaltioiden hallinnollisten yksiköiden kanssa. tutkimusyhteisöjen, korkeakoulujen, teollisuuden ja Tarkastella yleisesti tutkimuslaitoksen työn suhdetta yhteiselle tutkimuskeskukselle annettuun tehtävään ja sen strategiseen suunnitteluun sekä puiteohjelman yleistavoitteisiin. Tästä syystä on arvioitava: miten tutkimuslaitos on edistänyt Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamista ja mitä (suoria ja mitä odotetaan saavutettavan; taloudellisia vaikutuksia on saavutettu ja epäsuoria) miten tutkimuslaitos on edistänyt tieteellisen ja teknologisen perustan vahvistamista; miten laitos on edistänyt sen alaan kuuluvaa yhteisön politiikkaa kuten ympäristö-, teollisuus-, maatalous-, liikenne-, työllisyys- tai koheesiopolitiikkaa. Arvioida perusteella. tutkimuslaitoksen toiminnan eurooppalaisuuden lisäarvo toissijaisuusperiaatteen 8. Antaa suosituksia ja laatia kertomus yhteisen tutkimuskeskuksen johtokunnalle. 191 ISSN 1024-4492 KOM(97) 149 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 15 16 05 Luettelonumero : CB-CO-97-140-FI-C ISBN 92-78-18082-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg I°1Z