title: Uredba Vijeća (EZ) br. 894/97 od 29. travnja 1997. o utvrđivanju određenih tehničkih mjera za očuvanje ribolovnih resursa

eurovoc_concepts:
conservation of fish stocks
conservation of resources
fishing area
fishing controls
fishing net
fishing rights
sea fish
sea fishing

text: L_1997132HR. 01000101. xml 04/Sv. 002 HR Službeni list Europske unije 23 31997R0894 L 132/1 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 29. 04. 1997. UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 894/97 od 29. travnja 1997. o utvrđivanju određenih tehničkih mjera za očuvanje ribolovnih resursa VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 43. , uzimajući u obzir prijedlog Komisije, uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1), uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2), (1) budući da je Uredba Vijeća (EEZ) br. 3094/86 od 7. listopada 1986. o utvrđivanju određenih tehničkih mjera za očuvanje ribolovnih resursa (3) često i značajno izmijenjena; budući da zbog jasnoće i racionalizacije tu Uredbu treba kodificirati; (2) budući da, u svrhu zaštite morskih bioloških bogatstava i uravnoteženog iskorištavanja ribolovnih resursa sukladnog interesima, kako ribara tako i potrošača, treba utvrditi tehničke mjere za očuvanje resursa kojima se, između ostalog, određuju veličine oka mrežnog tega, stope prilova i dopuštene lovne veličine ribe, kao i ograničenja ribolova u određenim područjima i vremenskim razdobljima te ograničenja u vezi s uporabom određenih ribolovnih alata; (3) budući da treba uspostaviti ravnotežu između, s jedne strane, tehničkih mjera za očuvanje resursa koje će biti prilagođene raznolikostima ribarstva i, s druge strane, homogenih pravila koja je lako primjenjivati; (4) budući da u ovu Uredbu treba uključiti pravila koja uređuju ribolovne djelatnosti u Skagerraku i Kattegatu a koja su dogovorena između Zajednice i Norveške i Švedske; budući da, na temelju znanstvenih preporuka, treba stoga utvrditi sezonska ograničenja određenih ribolovnih djelatnosti u Skagerraku i Kattegatu; (5) budući da bi Međunarodna komisija za ribarstvo u Baltičkom moru trebala donijeti mjere gospodarenja u vezi s ribolovom u Baltičkom moru; (6) budući da količina ribe koja se vraća u more trenutačno predstavlja neprihvatljivi gubitak; budući da zabrana nedovoljno selektivnih tehnika ribarenja, odnosno zabrana ribarenja u područjima u kojima se okupljaju nedorasli organizmi, te povećanje veličina oka mrežnog tega i zabrana ribolovnog alata koji dovodi do ulova ribe koja se vraća u more, predstavljaju prvi korak s ciljem konačnog ukidanja praksi koje su nespojive s očuvanjem i pravilnim korištenjem resursa; budući da je potrebno uvesti jedinstveni sustav gospodarenja i iskorištavanja kojim će se količina ribe koja se vraća u more svesti na najmanju moguću mjeru; (7) budući da treba definirati ribolov usmjeren na lov određenih vrsta ribe kao i pojam prilova i zaštićene vrste; (8) budući da su opsežni pokusi pokazali da se uporabom mrežnih ploha s kvadratnim okom mrežnog tega ispred i iznad vreće može u znatnoj mjeri smanjiti ulov nedorasle ribe; (9) budući da industrijski ribolov predstavlja trajnu djelatnost i budući da, stoga, i pravila koja ga uređuju moraju biti stabilna; (10) budući da se određene vrste koje će se preraditi u riblje brašno ili riblje ulje mogu loviti alatom kod kojega veličina oka mrežnog tega odstupa od dopuštene veličine, uz uvjet da ti ribolovni postupci nemaju negativni utjecaj na druge pridnene stokove, posebno na bakalar i bakalarku; (11) budući da dolazi do sve veće uporabe sve manjih i manjih oka mrežnog tega kod pridnenih jednostrukih mreža stajaćica, zaplećućih mreža i trostrukih mreža stajaćica, što dovodi do povećanja smrtnosti nedoraslih primjeraka ciljnih vrsta koje se love tim ribolovnim metodama; (12) budući da taj trend treba zaustaviti te veličinu oka mrežnog tega kod pasivnog ribolovnog alata, kao što su pridnene jednostruke mreže stajaćice, zaplećuće mreže i trostruke mreže stajaćice, osmisliti tako da se postigne selektivni ulov ciljnih vrsta ili skupine ciljnih vrsta; (13) budući da se biološki paramateri za dotične vrste razlikuju po zemljopisnim područjima; budući da te razlike opravdavaju primjenu različitih mjera u tim područjima; (14) budući da treba predvidjeti odgovarajuće dugo prijelazno razdoblje kako bi se ribarima ostavilo dovoljno vremena da postojeći ribolovni alat prilagode novim zahtjevima; (15) budući da treba odrediti način mjerenja veličine rakova i mekušaca; (16) budući da se pravila o ribolovu u pojasu od 12 milja od obale trebaju utvrditi tako da budu izvršiva; (17) budući da je u tom pogledu potrebno zaštititi rastilišta riba u obalnim zonama država članica, uzimajući u obzir specifične biološke uvjete u tim različitim zonama; (18) budući da neselektivna uporaba okružujućih mreža plivarica kod jata tuna i drugih vrsta ribe koje se javljaju zajedno ili u neposrednoj blizini morskih sisavaca može dovesti do besmislenog ulova i ubijanja tih sisavaca; (19) budući da ribolov okružujućim mrežama plivaricama, ako se upotrebljavaju na pravilan i odgovoran način, predstavlja učinkovitu metodu lova isključivo željene ciljne vrste; budući da u takvim okolnostima takav ribolov ne predstavlja opasnost za očuvanje morskih sisavaca; (20) budući da je 22. prosinca 1989. Opća skupština Ujedinjenih naroda donijela Rezoluciju 44/225 o ribolovu pomoću velikih pelagijskih lebdećih (plovućih) mreža i njegovom utjecaju na živa morska bogatstva svjetskih oceana i mora; (21) budući da je Odlukom 82/72/EEZ (4) Vijeće odobrilo Konvenciju o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa (Bernska konvencija); (22) budući da je Zajednica potpisala Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora koja zahtijeva da svi članovi međunarodne zajednice surađuju na očuvanju i gospodarenju živim bogatstvima otvorenog mora; (23) budući da nekontrolirano širenje i porast ribolova lebdećim (plovućim) mrežama može dovesti do ozbiljnih gubitaka u smislu većeg ribolovnog napora i većeg prilova vrsta koje nisu ciljne vrste; budući da je, stoga, poželjno urediti ribolov lebdećim (plovućim) mrežama; (24) budući da, kako se ne bi ometala znanstvena istraživanja, ovu Uredbu ne bi trebalo primjenjivati na aktivnosti koje bi, čak i slučajno, mogle biti potrebne za provođenje tih znanstvenih istraživanja; (25) budući da u slučajevima kada je očuvanje resursa ozbiljno ugroženo, državama članicama treba dopustiti poduzimanje odgovarajućih privremenih mjera; (26) budući da se donošenjem ove Uredbe ne bi smjele opozivati ili sprečavati dodatne nacionalne mjere koje imaju strogo lokalni značaj; (27) budući da se, stoga, takve mjere smiju zadržati ili donositi, uz uvjet da Komisija preispita njihovu sukladnost sa zakonodavstvom Zajednice i sa zajedničkom ribarstvenom politikom; (28) budući da ovu Uredba treba primjenjivati ne dovodeći u pitanje određene nacionalne mjere koje izlaze iz okvira minimalnih zahtjeva koji se njome utvrđuju; (29) budući da se može javiti potreba za donošenjem hitnih novih mjera za očuvanje resursa i podrobnih pravila za provedbu ove Uredbe; budući da bi te mjere i pravila trebalo donositi u skladu s postupkom utvrđenim u članku 18. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3760/92 od 20. prosinca 1992. kojom se uspostavlja sustav Zajednice za ribarstvo i akvakulturu (5), DONIJELO JE OVU UREDBU: Članak 1. Definicija područja1. Ova se Uredba primjenjuje na lov i iskrcaj ribolovnih resursa koji se javljaju u svim morskim vodama pod suverenitetom ili jurisdikcijom država članica, osim ako je drukčije predviđeno člankom 6. stavkom 1. točkom (b), člankom 10. stavkom 17. i člankom 11. stavkom 3. , a koje se nalaze u jednoj od sljedećih regija: Regija 1 Sve vode koje leže sjeverno i zapadno od crte koja počinje u točki što leži na 48° sjeverne zemljopisne širine i 18° zapadne zemljopisne dužine i koja se odatle proteže ravno na sjever do 60° sjeverne zemljopisne širine, potom ravno na istok do 5° zapadne zemljopisne dužine, potom ravno na sjever do 60°30′ sjeverne zemljopisne širine, potom ravno na istok do 4° zapadne zemljopisne dužine, potom ravno na sjever do 64° sjeverne zemljopisne širine, potom ravno na istok do obale Norveške. Regija 2 Sve vode koje leže sjeverno od 48° sjeverne zemljopisne širine, ali ne uključujući vode u Regiji 1 i ICES-ovim područjima IIIb, IIIc i IIId. Regija 3 Sve vode koje odgovaraju ICES-ovim potpodručjima VIII i IX. Regija 4 Sve vode koje odgovaraju ICES-ovom potpodručju X. Regija 5 Sve vode u onom dijelu srednjoistočnog Atlantika koji obuhvaća područja 34. 1. 1, 34. 1. 2 i 34. 1. 3 te potpodručje 34. 2. 0 ribolovne zone 34 regije FAO-CECAF, ne uključujući vode oko Kanarskih otoka koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom Španjolske. Regija 6 Sve vode pred obalom francuskog departmana Gvajana. Regija 7 Sve vode pred obalom francuskih departmana Martinik i Gvadalupa. Regija 8 Sve vode pred obalom francuskog departmana Reunion. 2. Zemljopisna područja koja su u ovoj Uredbi označena slovima „NAFO”„ICES” i „FAO” su ona koja su utvrdili Organizacija za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku (Northwest Atlantic Fisheries Organization), Međunarodni savjet za istraživanje mora (International Council for the Exploration of the Sea), odnosno Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (Food and Agricultural Organization of the United Nations). Ta su područja opisana, podložno svim naknadnim izmjenama, u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 3179/78 od 28. prosinca 1978. o zaključivanju Konvencije o budućoj multilateralnoj suradnji u ribarstvu na sjeverozapadnom Atlantiku (6) i u priopćenjima Komisije br. 85/C 335/02 (7) i br. 85/C 347/05 (8). 3. Regije iz stavka 1. mogu se podijeliti na zemljopisna područja u skladu s postupkom iz članka 18. , posebno na temelju definicija uz njegovog stavka 2. 4. Neovisno o stavku 2. , za potrebe ove Uredbe, Kattegat je na sjeveru ograničen crtom koja se proteže od svjetionika Skagen do svjetionika u Tistlarni te odatle do najbliže točke na švedskoj obali, a na jugu crtom koja se proteže od Hasenore Heada do Gniben Pointa, od Korshagea do Spodsbjerga te od Gilbjerg Heada do Kullena. Skagerrak je na zapadu ograničen crtom koja se proteže od svjetionika Hanstholm do svjetionika Lindesnes, a na jugu crtom koja se proteže od svjetionika Skagen do svjetionika u Tistlarni te odatle do najbliže točke na švedskoj obali. 5. Neovisno o stavku 2. , za potrebe ove Uredbe, Sjeverno more obuhvaća ICES-ovo potpodručje IV, susjedni dio ICES-ovog područja IIa koje leži južno od 64° sjeverne zemljopisne širine te onaj dio ICES-ovog područja IIIa koje nije obuhvaćeno definicijom Skagerraka iz stavka 4. GLAVA I. MREŽE I UVJETI NJIHOVE UPORABE Članak 2. Najmanja veličina oka mrežnog tega 1. U svakoj regiji ili zemljopisnom području iz Priloga I. te, prema potrebi, o razdoblju i snazi motora, zabranjeno je upotrebljavati povlačnu mrežu (koću), dansku potegaču ili sličnu mrežu na vuču, ako veličina oka na onom dijelu mreže koji ima najmanja oka nije jednaka ili veća od jedne od veličina oka navedenih u tom Prilogu, u daljenjem tekstu „referentna najmanja veličina oka mrežnog tega”, te ako ulov koji je ostvaren tom mrežom i koji je zadržan na plovilu ne uključuje: — postotak dopuštenih ciljnih vrsta koji je jednak ili veći od postotka utvrđenog u Prilogu I. , — postotak zaštićenih vrsta koji nije veći od postotka utvrđenog u Prilogu I. za referentnu najmanju veličinu oka mrežnog tega. Usprkos prvoj točki, najmanji postotak ciljnih vrsta može se dobiti zbrajanjem količina svih ulovljenih ciljnih vrsta, uz uvjet: — da su to ciljne vrste za koje najveći postotak zaštićenih vrsta iznosi 10 %, — da su to ciljne vrste za koje je referentna najmanja veličina oka mrežnog tega ista ili manja od oka korištene mreže, — da ukupni postotak svih zaštićenih vrsta zajedno, u odnosu na ukupnu masu svih ciljnih vrsta zajedno, nije veći od 10 %. U smislu ove Uredbe, ciljne vrste su one vrste za koje je u Prilogu II. utvrđena najmanja dopuštena lovna veličina, odnosno one vrste koje su za dotičnu regiju označene zvjezdicom u tom Prilogu. Odredbe ovog stavka ne dovode u pitanje posebne odredbe utvrđene u stavcima 2. do 9. 2. Odredbe stavka 1. ne primjenjuju se na dredže. Međutim, pri ribolovu dredžama zabranjeno je zadržati na plovilu ili iskrcati više od 10 % zaštićenih vrsta. 3. Postotak iz Priloga I. izračunava se kao udio u masi svih riba, rakova i mekušaca koji se nalaze na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju, uzimajući u obzir i sve pretovarene količine. Usprkos prvoj točki, pri ribolovu hujica pomoću mreža čija su oka mrežnog tega manja od 16 mm, postotak se može izmjeriti prije sortiranja. Ova se odredba ne primjenjuje u Skagerraku i Kattegatu. Postoci se mogu izračunati na temelju jednog ili više reprezentativnih uzoraka. Pravila uzorkovanja mogu se sastaviti u skladu s postupkom utvrđenim u članku 18. 4. Sortiranje se obavlja odmah po izvlačenju mreža. Ulovi zaštićenih vrsta koji premašuju postotke utvrđene u Prilogu I. moraju se odmah vratiti u more. 5. Ako se tijekom istog izlaska na more ulovi ostvare pomoću različitih mreža s različitim veličinama oka mrežnog tega, odnosno u različitim regijama, zemljopisnim područjima ili pod dodatnim različitim uvjetima (kao što su različita vremenska razdoblja), te ako ti različiti uvjeti ribolova podrazumijevaju promjenu referentnih najmanjih veličina oka mrežnog tega (i njima odgovarajućih postotaka) iz Priloga I. , postoci se izračunavaju za svaki dio ulova ostvarenog pod različitim uvjetima. Smatra se da su svi ulovi ostvareni mrežom s najmanjim okama koja se nalazi na plovilu, osim ako očevidnik, koji se vodi u skladu s člankom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2847/93 od 12. listopada 1993. kojom se uspostavlja sustav nadzora primjenjiv na zajedničku ribarstvenu politiku (9), te u skladu s pravilima utvrđenim pri provedbi toga članka, ne pokazuje drukčije. 6. Ulovi se ocjenjuju kao živa masa. U smislu ove Uredbe, ekvivalent mase cijelih škampa dobije se tako da se težina repova škampa pomnoži s tri. 7. Mreže kod kojih su oka mrežnog tega manja od oka mreže koja se upotrebljava u skladu sa stavkom 1. ne smiju se držati na plovilu ako nisu pravilno privezane i složene tako da ih nije moguće odmah i lako upotrijebiti. Posebna pravila o slaganju ribolovnog alata mogu se sastavljati u skladu s postupkom utvrđenim u članku 18. 8. Snaga motora je ukupna najveća neprekinuta snaga koja se može postići na zamašnjaku svakog motora i koja se mehaničkim, električnim, hidrauličnim ili drugim sredstvima može upotrijebiti za pogon plovila. Međutim, ako je u motor ugrađen reduktor, snaga se mjeri na izlaznoj prirubnici reduktora. Ne računaju se nikakvi odbici s obzirom na pomoćne strojeve koje pokreće motor. Snaga motora se izražava u kilovatima (kW). Neprekinuta snaga motora određuje se u skladu sa zahtjevima koje je donijela Međunarodna organzacija za normizaciju u svojoj međunarodnoj normi ISO 3046/1, drugo izdanje, listopad 1981. Izmjene koje su potrebne da se zahtjevi iz četvrte točke prilagode tehničkom napretku donose se u skladu s postupkom utvrđenim u članku 18. 9. Zbranjeno je držati na plovilu ili upotrebljavati sve povlačne mreže (koće), danske potegače ili slične mreže na vuču kod kojih najmanja veličina oka mrežnog tega iznosi 90 mm ili više i koje imaju više od 100 oka na opsegu vreće sensu stricto, ne računajući spojeve i rubove. Svaka povlačna mreža (koća), danska potegača ili slična mreža na vuču kod koje veličina oka mrežnog tega iznosi 100 mm ili više može se, u gornjem dijelu vreće, opremiti mrežnim tegom (plohom ili oknom) s kvadratnim okom koji se pričvršćuje na spojeve ili rubove i čija oka iznose 90 mm ili više. „Mrežni teg s kvadratnim okom” je mrežni teg koji je namješten tako da su dva AB smjera oka koji čine plohu takva da je jedan usporedan, a drugi okomit na uzdužnu os vreće sensu stricto. AB smjer je smjer koji je usporedan s pravocrtnim nizom stranica oka od kojih svaka pripada susjednom oku. 10. (a) Zabranjuju se i ne smiju se držati na ribarskom plovilu pridnene jednostruke mreže stajaćice, zaglavljujuće mreže i trostruke mreže stajaćice kod kojih veličine oka ne odgovaraju nijednoj kategoriji iz priloga V. ili VI. Kod trostrukih mreža stajaćica, veličina oka o kojoj se govori u ovoj Uredbi je veličina na dijelu mreže s najmanjim okama. (b) Ako ribarska plovila ostvare ulov u regijama 1 i/ili 2 pomoću pridnenih jednostrukih mreža stajaćica, zaglavljujućih mreža ili trostrukih mreža stajaćica kod kojih veličine oka odgovaraju jednoj od kategorija iz Priloga V. , postotak količina zadržanih na plovilu, izražen u živoj masi, za jednu vrstu ili bilo koju kombinaciju vrsta ili skupinu vrsta navedenih u odgovarajućoj kategoriji veličine oka mrežnog tega, ne smije biti manji od 70 %. (c) Ako ribarska plovila ostvare ulov u Regiji 3 pomoću pridnenih jednostrukih mreža stajaćica, zaglavljujućih mreža ili trostrukih mreža stajaćica kod kojih veličine oka odgovaraju jednoj od kategorija iz Priloga VI. , postotak količina zadržanih na plovilu, izražen u živoj masi, za jednu vrstu ili bilo koju kombinaciju vrsta ili skupinu vrsta navedenih u odgovarajućoj kategoriji veličine oka mrežnog tega, ne smije biti manji od 70 %. (d) U smislu ove Uredbe, sljedeći izrazi imaju sljedeća značenja: i. „pridnena jednostruka mreža stajaćica ili zaglavljujuća mreža”: znači svaki ribolovni alat koji je napravljen od jednostrukog mrežnog tega i koji je bilo kojim sredstvom pričvršćen za dno; ii. „trostruka mreža stajaćica”: znači svaki ribolovni alat napravljen od dva ili više komada mrežnog tega koji vise paralelno na zajedničkoj plutnji te koji je bilo kojim sredstvom pričvršćen za morsko dno. (e) Točke (a), (b) (c) i (d) ne primjenjuju se na ulove salmonida i beščeljusnica. Podrobna pravila za primjenu ovog stavka, uključujući mjerenje veličine oka mrežnog tega, donijet će se u skladu s postupkom utvrđenim u članku 18. najkasnije do 31. prosinca 1997. Članak 3. Određivanje veličine oka mrežnog tega Tehnička pravila za određivanje veličine oka mrežnog tega sastavljaju se u skladu s postupkom iz članka 18. Članak 4. Dodaci mrežama Ne smije se upotrebljavati nijedna naprava kojom se oka mrežnog tega u bilo kojem dijelu ribarske mreže začepljuju ili na neki drugi način učinkovito smanjuju. Ova odredba ne isključuje uporabu određenih naprava čiji popis i tehničke opise treba donijeti u skladu s postupkom iz članka 18. GLAVA II. NAJMANJA DOPUŠTENA LOVNA VELIČINA RIBA, RAKOVA I MEKUŠACA Članak 5. 1. Riba, rak ili mekušac je ispod dopuštene lovne veličine ako su njegove dimenzije manje od najmanjih dimenzija koje su u Prilogu II. ili Prilogu III. utvrđene za odgovarajuću vrstu i regiju, ili za određeno zemljopisno područje, ako je ono utvrđeno. Ako je predviđeno više od jedne metode mjerenja najmanje veličine, smatrat će se da riba, rak ili mekušac ima najmanju dopuštenu lovnu veličinu ako je barem jedna izmjerena dimenzija veća od odgovarajuće najmanje dimenzije. 2. (a) Veličina ribe mjeri se od vrha usta do kraja repne peraje. (b) Veličina škampa i hlapa mjeri se kako je prikazano u Prilogu IV. : — kao duljina oklopa mjerena usporedno sa središnjom crtom, od stražnje strane očne šupljine do distalnog ruba oklopa, — kao ukupna duljina, od vrha šiljka (rostruma) do kraja telsona, ne uključujući setae. Odvojen repovi škampa mjere se od prednjeg ruba prvog postojećeg članka repa do kraja telsona, ne uključujući setae. Rep se mjeri ravan i nerastegnut. (c) Veličina velike rakovice (bramburača) mjeri se kako je prikazano u Prilogu IV. : — kao duljina oklopa mjerena duž uzdužne osi od međuočnog prostora do kraja oklopa, — kao najveća širina oklopa mjerena okomito na uzdužnu os oklopa, — kao najveća duljina zadnja dva članka bilo kojih kliješta. (d) Veličina rakovice (babice) mjeri se kako je prikazano u Prilogu IV. , duž središnje crte od prednjeg ruba oklopa između rostruma do stražnjeg ruba oklopa. (e) Veličina školjkaša mjeri se kako je prikazano u Prilogu IV. , preko najduljeg dijela školjke. (f) Veličina glavonošca mjeri se duž hrptne središnje crte, od stražnjeg vrha plašta do prednjeg ruba plašta kod lignje i sipe, odnosno do razine očiju kod hobotnice. 3. Nedorasle ribe, rakovi i školjkaši ne smiju se zadržavati na plovilu, prekrcavati, iskrcavati, prenositi, skladištiti, prodavati, izlagati ili nuditi na prodaju, već se moraju odmah vratiti u more. Međutim, ova se odredba ne primjenjuje na: (a) ulove zaštićenih vrsta koji su ostvareni u granicama utvrđenim u članku 2, stavku 1. i koji nisu odvojeni od dopuštenih ciljnih vrsta te koji se ne prodaju, izlažu ili nude na prodaju za ljudsku potrošnju; (b) dolje navedene vrste, koje čine najviše 10 % mase ukupnog ulova te vrste: — atlantski sleđ ulovljen u bilo kojem zemljopisnom području, — skuša ulovljena u Sjevernom moru, — vrste iz Priloga II. ili Priloga III. ulovljene u Skagerraku ili Kattegatu; (c) šnjure (Trachurus spp. ), skuše (Scomber spp. ) i inćune (Engraulis encrasicholus) koji će se upotrebljavati kao živi mamac. Postotak nedoraslih riba, rakova i mekušaca izračunava se u skladu s člankom 2, stavkom 3. do 6. 4. Zabranjeno je iskrcati repove ili kliješta odvojena od tijela hlapova ulovljenih u regijama ili zemljopisnim područjima iz Priloga III. za koja je navedena najmanja dopuštena lovna veličina tih vrsta. Smiju se iskrcati samo cijele kapice (Pecten spp). 5. Najmanja dopuštena lovna veličina za vrste koje su u prilozima II. ili III. označene zvjezdicom donosi se u skladu s postupkom predviđenim u članku 18. GLAVA III. ZABRANA RIBOLOVA Članak 6. Losos i morska pastrva 1. Na plovilu se ne smiju zadržati i ne smiju se prekrcavati, iskrcavati, prevoziti, skladištiti, prodavati te izlagati ili nuditi na prodaju, već se moraju odmah vratiti u more lososi i morske pastrve ako su ulovljene: (a) u vodama koje se nalaze izvan granice od 12 milja, mjereno od polaznih crta država članica u regijama 1, 2, 3 i 4; (b) odstupajući od članka 1. stavka 1. , izvan voda koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom država članica u regijama 1, 2, 3 i 4; (c) pri ribolovu povlačnom mrežom (koćom), danskom potegačom ili sličnom mrežom na vuču, kod kojih je oko mrežnog tega manje od 70 mm. 2. U Skagerraku i Kattegatu je zabranjen lov lososa i morske pastrve izvan pojasa od 4 milje od polaznih crta. Članak 7. Atlantski sleđ 1. Zabranjen je ribolov atlantskih sleđeva svake godine od 15. kolovoza do 30. rujna na zemljopisnom području omeđenom crtom koja spaja sljedeće točke: — Butt of Lewis, — Cape Wrath, — 58° 55′ sjeverne zemljopisne širine, 5° 00′ zapadne zemljopisne dužine, — 58° 55′ sjeverne zemljopisne širine, 7° 10′ zapadne zemljopisne dužine, — 58° 20′ sjeverne zemljopisne širine, 8° 20′ zapadne zemljopisne dužine, — 57° 40′ sjeverne zemljopisne širine, 8° 20′ zapadne zemljopisne dužine, — zapadnu obalu North Uista na 57° 40′ sjeverne zemljopisne širine, odatle duž sjeverne obale otoka do točke na 57° 40′ 36″ sjeverne zemljopisne širine i 7° 20′ 39″ zapadne zemljopisne dužine, — 57° 50′ 03″ sjeverne zemljopisne širine, 7° 08′ 06″ zapadne zemljopisne dužine, — sjeveroistočno duž zapadne obale Lewisa do polazne točke (Butt of Lewis). 2. Zabranjeno je držati na plovilu količinu sleđeva koja premašuje 5 % ukupne mase riba, rakova i mekušaca koji se nalaze na plovilu i koji su ulovljeni u tom području tijekom razdoblja utvrđenog u stavku 1. Postotak se izračunava u skladu s člankom 2, stavkom 3. to 6. 3. Zabranjen je ribolov atlantskih sleđeva u razdoblju od 1. srpnja do 31. listopada unutar područja omeđenog sljedećim koordinatama: — zapadna obala Danske na 55°30′ sjeverne zemljopisne širine, — 55°30′ sjeverne zemljopisne širine, 7°00′ istočne zemljopisne dužine, — 57°00′ sjeverne zemljopisne širine, 7°00′ istočne zemljopisne dužine, — zapadna obala Danske na 57°00′ sjeverne zemljopisne širine. 4. Zabranjen je ribolov atlantskih sleđeva u zoni koja se proteže od 6 do 12 milja od istočne obale Ujedinjene Kraljevine, mjereno od polaznih crta između 54°10′ i 54°45′ sjeverne zemljopisne širine u razdoblju od 15. kolovoza do 30. rujna, te između 55°30′ i 55°45′ sjeverne zemljopisne širine u razdoblju od 15. kolovoza do 15. rujna. 5. Zabranjen je ribolov atlantskih sleđeva tijekom cijele godine u Irskom moru (ICES-ovo područje VIIa), na morskom području između zapadnih obala Škotske, Engleske i Walesa te crte koja se proteže 12 milja od polaznih crta tih obala, omeđenom na jugu točkom na 53° 20′ sjeverne zemljopisne širine i na sjeverozapadu crtom koja spaja Mull of Galloway (Škotska) i Point of Ayre (Isle of Man). 6. Zabranjen je ribolov atlantskih sleđeva u razdoblju od 21. rujna do 31. prosinca u dijelovima Irskog mora (ICES-ovo područje VIIa) koja su omeđena sljedećim koordinatama: (a) — istočna obala otoka Isle of Man na 54° 20′ sjeverne zemljopisne širine, — 54° 20′ sjeverne zemljopisne širine, 3° 40′ zapadne zemljopisne dužine, — 53° 50′ sjeverne zemljopisne širine, 3° 50′ zapadne zemljopisne dužine, — 53° 50′ sjeverne zemljopisne širine, 4° 50′ zapadne zemljopisne dužine, — jugozapadna obala otoka Isle of Man na 4° 50′ zapadne zemljopisne dužine; (b) — istočna obala Sjeverne Irske na 54° 15′ sjeverne zemljopisne širine, — 54° 15′ sjeverne zemljopisne širine, 5° 15′ zapadne zemljopisne dužine, — 53° 50′ sjeverne zemljopisne širine, 5° 50′ zapadne zemljopisne dužine, — istočna obala Irske na 53° 50′ sjeverne zemljopisne širine. Zabranjen je ribolov atlantskih sleđeva tijekom cijele godine u Logan Bayu, području koje obuhvaća vode istočno od crte koja spaja Mull of Logan, što se nalazi na 54° 44′ sjeverne zemljopisne širine i 4° 59′ zapadne zemljopisne dužine, i Laggantalluch Head, koji se nalazi na 54° 41′ sjeverne zemljopisne širine i 4° 58′ zapadne zemljopisne dužine. 7. Neovisno o stavku 6. , plovila čija duljina ne prelazi 12,2 metara i čije se matične luke nalaze na istočnoj obali Irske i Sjeverne Irske između 53° 00′ i 55° 00′ sjeverne zemljopisne širine, smiju loviti atlantske sleđeve u zabranjenom području koje je opisano u stavku 6, točki (b). Jedina dopuštena metoda ribolova je ribolov lebdećim (plovućim) mrežama kod kojih veličina oka mrežnog tega iznosi najmanje 54 milimetra. 8. Zabranjen je ribolov atlantskih sleđeva od 1. siječnja do 30. travnja na morskom području koje se nalazi sjeveroistočno od crte što spaja Mull of Kintyre i Corsewall Point. 9. Područja i vremenska razdoblja opisana u ovom članku mogu se mijenjati u skladu s postupkom utvrđenim u članku 18. Članak 8. Papaline 1. U Skagerraku i Kattegatu je tijekom cijele godine zabranjen lov papalina pomoću povlačne mreže (koće) kod koje su oka mrežnog tega manja od 32 mm. 2. Zabranjen je lov papalina: (a) od 1. srpnja do 31. listopada na području omeđenom sljedećim točkama: — zapadna obala Danske na 55° 30′ sjeverne zemljopisne širine, — 55° 30′ sjeverne zemljopisne širine, 7° 00′ istočne zemljopisne dužine, — 57° 00′ sjeverne zemljopisne širine, 7° 00′ istočne zemljopisne dužine, — zapadna obala Danske na 57° 00′ sjeverne zemljopisne širine; (b) od 1. siječnja do 31. ožujka i od 1. listopada do 31. prosinca na ICES-ovom statističkom područja 39E8. U smislu ove Uredbe, to ICES-ovo područje je područje omeđeno crtom koja se proteže od istočne obale Ujedinjene Kraljevine duž 55° 00′ sjeverne zemljopisne širine ravno na istok do točke na 1° 00′ zapadne zemljopisne dužine, potom ravno na sjever do točke na 55° 30′ sjeverne zemljopisne širine te odatle ravno na zapad do obale Ujedinjene Kraljevine; (c) od 1. siječnja do 31. ožujka i od 1. listopada do 31. prosinca, u unutarnjim vodama Moray Firtha zapadno od 3° 30′ zapadne zemljopisne dužine te u unutarnjim vodama Firth of Fortha zapadno od 3° 00′ zapadne zemljopisne dužine. Članak 9. Skuše 1. Zabranjeno je držati na plovilu skuše ulovljene na zemljopisnom području omeđenom sljedećim koordinatama: — točka na južnoj obali Engleske na 2° 00′ zapadne zemljopisne dužine, — 49° 30′ sjeverne zemljopisne širine, 2° 00′ zapadne zemljopisne dužine, — 49° 30′ sjeverne zemljopisne širine, 7° 00′ zapadne zemljopisne dužine, — 52° 00′ sjeverne zemljopisne širine, 7° 00′ zapadne zemljopisne dužine, — točka na zapadnoj obali Walesa na 52° 00′ sjeverne zemljopisne širine, osim ako težina skuša ne prelazi 15 % mase ukupnih količina skuša i drugih vrsta koje se nalaze na plovilu i koji su ulovljeni na tom području. 2. Stavak 1. ne primjenjuje se na: (a) plovila koja ribolov obavljaju jednostrukim mrežama stajaćicama ili ručnim povrazima; (b) plovila koja ribolov obavljaju pridnenim povlačnim mrežama (koćama), danskim potegačama ili drugim sličnim mrežama na vuču, uz uvjet da na plovilu imaju najmanje 75 % mase, izračunato kao postotak ukupne mase svih vrsta na plovilu: — škampa, ako ta plovila upotrebljavaju mreže za koje je u Prilogu I. utvrđena veličina oka mrežnog tega za dotične zemljopisne regije ili zone, — škampa i vrsta koje su navedene u Prilogu II. , ako ta plovila upotrebljavaju mreže za koje je u Prilogu I. utvrđena veličina oka mrežnog tega za te vrste i za dotične zemljopisne regije ili područja; (c) plovila koja su u provozu kroz to područje, uz uvjet da je sav ribolovni alat složen u skladu s uvjetima iz članka 2, stavka 7; (d) plovila koja nisu opremljena za ribolov, a na koja se prekrcavaju skuše. 3. Smatra se da su sve skuše koje se nalaze na plovilu ulovljene unutar područja predviđenog u stavku 1, osim onih za koje je, prema postupku opisanom u sljedećim točkama, dana izjava da su se nalazile na plovilu prije njegovog ulaska u to područje. Kapetan plovila koji namjerava ući u to područje u svrhu ribarenja, a na čijem se plovilu nalaze skuše, mora najranije 36 sati i najkasnije 24 sata prije ulaska u to područje obavijestiti nadzorno tijelo države članice u čijoj zoni namjerava ribariti o predviđenom vremenu i mjestu ulaska u to područje. Pri ulasku u to područje, on mora obavijestiti nadležno nadzorno tijelo o količinama skuša koje se nalaze na plovilu i koje su upisane u očevidnik. Od zapovjednika se može zahtijevati da u svrhu provjere predoči svoj očevidnik i lovine koje se nalaze na plovilu, i to u vrijeme i na mjestu koje odredi nadležno nadzorno tijelo. Provjera se mora obaviti najkasnije šest sati nakon što nadzorno tijelo primi poruku kojom se obavješćuje o količinama skuša koje se nalaze na plovilu, a mjesto provjere mora biti što bliže točki ulaska u to područje. Kapetan ribarskog plovila koji namjerava ući u područje u svrhu prekrcavanja skuša na svoje plovilo mora najranije 36 sati i najkasnije 24 sata prije početka prekrcavanja obavijestiti nadzorno tijelo države članice u čijoj će se zoni obaviti prekrcaj o predviđenom vremenu i mjestu prekrcaja. Odmah po završetku prekrcaja, kapetan plovila mora obavijestiti nadležno nadzorno tijelo o količinama skuša koje su prekrcane na to plovilo. Nadležna nadzorna tijela su: — za Francusku: — Mimer, teleks: Pariz 250823, — za Irsku: — Department of Marine (Ministarstvo pomorstva), teleks: Dublin 91798 MRNE, — za Ujedinjenu Kraljevinu: — Ministry of Agriculture, Fisheries and Food (Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i prehrane), teleks: London 21274. Nijedna odredba ovog stavka ne može se tumačiti tako da znači da je na plovilu koje plovi pod zastavom države članice ili koje je registrirano u državi članici koja nema kvotu za skuše iz stoka na ovom području, ili čija je kvota iscrpljena, dopušteno držati skuše, osim ako se radi o skušama koje su prilov ulovljen sa šnjurima ili srdelama i čija količina ne prelazi 10 % ukupne mase skuša, šnjura i srdela na plovilu, osim ako kapetan može dokazati da su skuše ulovljene iz drugog stoka. GLAVA IV. OGRANIČENJA U SVEZI S ODREĐENIM VRSTAMA RIBOLOVA Članak 10. Ograničenja u vezi s uporabom određenih tipova plovila i ribolovnog alata pri ribolovu određenih vrsta tijekom određenih razdoblja i na određenim zemljopisnim područjima 1. Zabranjeno je upotrebljavati okružujuće mreže plivarice: (a) za ribolov sleđeva u ICES-ovom području VII od g do k i na zemljopisnom području omeđenom: — na sjeveru, 52° 30′ sjeverne zemljopisne širine, — na jugu, 55° sjeverne zemljopisne širine, — na zapadu, obalom Irske, — na istoku, obalom Ujedinjene Kraljevine; (b) za ribolov vrsta koje su za odgovarajući regiju ili zemljopisno područje navedene u Prilogu II. Pri ribolovu pomoću okružujućih mreža plivarica, na plovilu je zabranjeno imati: — količinu vrsta iz Priloga II. koja premašuje 5 % ukupne mase riba, rakova i mekušaca na plovilu, i — ako se ribolov obavlja u području koje je opisano u prvoj alineji prve točke, količinu sleđeva koja premašuje 5 % ukupne mase riba, rakova i mekušaca na plovilu. Postotak se računa u skladu s člankom 2. stavcima 3. do 6. 2. (a) Na plovilu se ne smiju držati niti upotrebljavati povlačne mreže (koće) s gredom kod kojih je ukupna duljina greda, izmjerena kao zbroj duljina svake pojedine grede, veća od 24 metra ili se može rastegnuti na više od 24 metra. (b) U Kattegatu je zabranjena uporaba povlačnih mreža (koća) s gredom. 3. (a) U pojasu od 12 milja od obale Francuske, sjeverno od 57° 00′ sjeverne zemljopisne širine, te od obale Belgije, Nizozemske, Njemačke i zapadne Danske do svjetionika Hirtshals, računajući od polaznih crta od kojih se mjere teritorijalne vode, nijedno plovilo čija je duljina preko svega veća od osam metara ne smije obaljati ribolov povlačnim mrežama (koćama) s gredom ili povlačnim mrežama (koćama) sa širilicama. U razdoblju od 1. travnja do 30 rujna gore navedeno područje se proširuje tako da obuhvaća zemljopisno područje omeđeno crtom koja spaja sljedeće koordinate: — točku na zapadnoj obali Danske na 57° 00′ sjeverne zemljopisne širine, — 57° 00′ sjeverne zemljopisne širine, 7° 15′ istočne zemljopisne dužine, — 55° 00′ sjeverne zemljopisne širine, 7° 15′ istočne zemljopisne dužine, — 55° 00′ sjeverne zemljopisne širine, 7° 00′ istočne zemljopisne dužine, — 54° 30′ sjeverne zemljopisne širine, 7° 00′ istočne zemljopisne dužine, — 54° 30′ sjeverne zemljopisne širine, 7° 30′ istočne zemljopisne dužine, — 54° 00′ sjeverne zemljopisne širine, 7° 30′ istočne zemljopisne dužine, — 54° 00′ sjeverne zemljopisne širine, 6° 00′ istočne zemljopisne dužine, — 53° 50′ sjeverne zemljopisne širine, 6° 00′ istočne zemljopisne dužine, — 53° 50′ sjeverne zemljopisne širine, 5° 00′ istočne zemljopisne dužine, — 53° 30′ sjeverne zemljopisne širine, 5° 00′ istočne zemljopisne dužine, — 53° 30′ sjeverne zemljopisne širine, 4° 15′ istočne zemljopisne dužine, — 53° 00′ sjeverne zemljopisne širine, 4° 15′ istočne zemljopisne dužine, — točku na zapadnoj obali Nizozemske na 53° 00′ sjeverne zemljopisne širine; (b) Odstupajući od stavka 3. točke (a), plovilima čija se imena i tehničke značajke nalaze na popisu koji se sastavlja u skladu s postupkom utvrđenim u članku 18. dopušteno je u navedenom području obavljati ribolov povlačnim mrežama (koćama) s gredom u razdobljima u kojima je ribolov takvim mrežama inače zabranjen. Plovila koja se mogu uvrstiti na popis iz prve točke ovog stavka moraju ispunjavati sljedeća mjerila: — započela su djelovati prije 1. siječnja 1987. , — izuzimajući plovila za lov rakova, snaga njihovog motora ne prelazi 221 kilovat (kW), a u slučaju motora sa smanjenom snagom, ona nije bila veća od 300 kW prije smanjenja. Plovilo s popisa može se zamijeniti bilo kojim drugim plovilom čija snaga motora nije smanjena i ne prelazi 221 kW te čija duljina preko svega, kako je definirana u stavku 13. , nije veća od 24 metra. Motor pojedinog plovila uključenog na popis može se zamijeniti, uz uvjet da snaga zamjenskog motora nije smanjena te da nije veća od 221 kW. (c) Međutim, zabranjuje se uporaba povlačnih mreža (koća) s gredom kod kojih je ukupna duljina greda, mjerena kao zbroj duljina svih pojedinačnih greda, veća od devet metara ili se može rastegnuti do duljine veće od devet metara, osim kad se rabi ribolovni alat namijenjen lovu kozica pljeskulja (Crangon spp. ) ili crvenih kozica (Pandalus montagui). Međutim, plovilima čija je osnovna djelatnost ribolov kozica pljeskulja dopušta se uporaba povlačnih mreža (koća) s gredom pri lovu lista, uz uvjet da su uvrštena na popis koji se sastavlja svake godine. (d) Neovisno o stavku 3. točki (a), plovila namijenjena za ribolov povlačnim mrežama (koćama) sa širilicama, čija snaga motora nije veća od 221 kW i, u slučaju motora sa smanjenom snagom, čija snaga prije smanjenja nije bila veća od 300 kW, mogu obavljati ribolov u području iz tog stavka. (e) Neovisno o stavku 3. točki (a), plovila čija je snaga motora veća od 221 kW mogu obavljati ribolov u području iz tog stavka pomoću povlačnih mreža (koća) sa širilicama, uz uvjet da se ulovi iverka i lista koji premašuju 5 % mase ukupnog ulova na plovilu odmah vrate u more. Postotak se računa u skladu s člankom 2. stavcima 3. do 6. 4. U pojasu od 12 milja od obala Ujedinjene Kraljevine i Irske, računajući od polaznih crta od kojih se mjere teritorijalne vode, plovilima je zabranjena uporaba povlačnih mreža (koća) s gredom. Međutim, ribolov povlačnim mrežama (koćama) s gredom u navedenom području mogu obavljati plovila koja spadaju u bilo koju od sljedećih kategorija: — plovila koja su počela djelovati prije 1. siječnja 1987. te izuzimajući plovila koja love rakove, čija snaga motora ne premašuje 221 kW, odnosno, u slučaju motora sa smanjenom snagom, čija snaga prije smanjenja nije bila veća od 300 kW, — plovila koja su počelo djelovati nakon 31. prosinca 1986. , čija snaga motora nije smanjena i ne premašuje 221 kW te čija duljina preko svega, kako je definirana u stavku 13, nije veća od 24 metra, — plovilo čiji je motor nakon 31. prosinca 1986. zamijenjen motorom čija snaga nije smanjena i ne premašuje 221 kW. Međutim, zabranjena je uporaba povlačnih mreža (koća) s gredom kod kojih je ukupna duljina greda, mjerena kao zbroj duljina svih pojedinačnih greda, veća od devet metara, osim kad se ribolov obavlja ribolovnim alatom koji je namijenjen i koji se upotrebljava za lov kozica pljeskulja (Crangon spp. ) ili crvenih kozica (Pandalus montagui). 5. Ribarskim plovilima koja ne ispunjavaju uvjete za uvrštenje u popise koji se sastavljaju u skladu sa stavcima 3. i 4. zabranjeno je obavljanje ribolovnih djelatnosti koje su navedene u tim stavcima. 6. Podrobna pravila za provedbu stavaka 3. i 4, uključujući pravila za sastavljanje popisa iz stavka 3. , sastavljaju se u skladu s postupkom utvrđenim u članku 18. 7. Snaga motora se određuje prema članku 2. stavku 8. 8. Datum početka djelovanja je datum na koji je prvi put izdana službena svjedodžba o sigurnosti. Ako nije izdana službena svjedodžba o sigurnosti, datum početka djelovanja je datum prvog upisa u službeni registar ribarskih plovila. Međutim, ako se radi o ribarskim plovilima koja su počela djelovati prije 14. listopada 1986. , datum početka djelovanja je datum prvog upisa u službeni registar ribarskih plovila. 9. Od 1. srpnja do 15. rujna, u vodama koje se nalaze unutar pojasa od tri milje od polaznih crta u Skagerraku i Kattegatu, zabranjuje se uporaba povlačnih mreža (koća) kod kojih je oko mrežnog tega manje od 32 mm. Međutim, pri koćarenju u tim vodama tijekom tog razdoblja: — smiju se upotrebljavati mreže s okom mrežnog tega od najmanje 30 milimetara za lov sjeverne kozice (Pandalus borealis), — smiju se upotrebljavati mreže s okom bilo koje veličine za lov riba vrste Zoarces viviparus, glavoča (Gobiidae) ili riba vrste Cottus ssp. koje će se upotrebljavati kao mamci. 10. Zabranjeno je loviti inćune pelagijskim povlačnim mrežama (koćama) u ICES-ovom području VIIc. 11. U zonama o kojima se govori u ovome članku i u kojima je zabranjena uporaba povlačnih mreža (koća), povlačnih mreža (koća) s gredom, danskih potegača ili sličnih mreža na vuču, zabranjeno je i držanje na plovilu takvih mreža, ako nisu pravilno privezane i složene u skladu s člankom 2. stavkom 7. 12. Zabranjena je uporaba eksploziva, otrovnih ili omamljujućih tvari te pušaka u svrhu ribolova. Međutim, dopuštena je uporaba topova za harpune za lov tunja i psine goleme. Zabranjena je uporaba električne struje u Skagerraku i Kattegatu za lov ribe osim tunja i psine goleme. 13. Duljina plovila je duljina preko svega koja se definira kao pravocrtna udaljenost između kranje prednje točke pramca i krajnje stražnje točke krme. Pramac uključuje nepropusni trup, kaštel, pramčanu statvu i prednju linicu, ako je postavljena, ali ne uključuje kosnike i zaštitnu ogradu. Krma uključuje nepropusni trup, krmeno zrcalo, krmicu, rampu za povlačnu mrežu (koću) i linicu, ali ne uključuje zaštitnu ogradu, krmene kosnike, pogonske strojeve, kormila i kormilarske uređaje, ronilačke ljestve i platforme. Duljina preko svega mjeri se u metrima s točnošću na dvije decimale. 14. Duljina povlačnih mreža (koća) s gredom mjeri se između njenih krajnjih točaka, uključujući i sve njene dodatke. 15. (a) Od 1. rujna do 31. prosinca zabranjen je ribolov povlačnom mrežom (koćom), danskom potegačom ili sličnom mrežom na vuču na zemljopisnom području omeđenom crtom koja spaja sljedeće koordinate: — točku na sjevernoj obali Španjolske, zvanoj Cabo Prior (43° 34′ sjeverne zemljopisne širine, 8° 19′ zapadne zemljopisne dužine), — 43° 50′ sjeverne zemljopisne širine, 8° 19′ zapadne zemljopisne dužine, — 43° 25′ sjeverne zemljopisne širine, 9° 12′ zapadne zemljopisne dužine, — točku na zapadnoj obali Španjolske, zvanoj Cabo Villano (43° 10′ sjeverne zemljopisne širine, 9° 12′ zapadne zemljopisne dužine). (b) Od 1. listopada do 31. prosinca zabranjen je ribolov povlačnom mrežom (koćom), danskom potegačom ili sličnom mrežom na vuču na zemljopisnom području omeđenom crtom koja spaja sljedeće koordinate: — točku na zapadnoj obali Španjolske, zvanoj Cabo Corrubedo (42° 35′ sjeverne zemljopisne širine, 9° 05′ zapadne zemljopisne dužine), — 42° 35′ sjeverne zemljopisne širine, 9° 25′ zapadne zemljopisne dužine, — 43° 00′ sjeverne zemljopisne širine, 9° 30′ zapadne zemljopisne dužine, — točku na zapadnoj obali Španjolske na 43° 00′ sjeverne zemljopisne širine. (c) Od 1. prosinca do zadnjega dana u veljači sljedeće godine zabranjen je ribolov povlačnom mrežom (koćom), danskom potegačom ili sličnom mrežom na vuču na zemljopisnom području omeđenom crtom koja spaja sljedeće koordinate: — točku na zapadnoj obali Portugala na 37° 50′ sjeverne zemljopisne širine, — 37° 50′ sjeverne zemljopisne širine, 9° 03′ zapadne zemljopisne dužine, — 37° 00′ sjeverne zemljopisne širine, 9° 06′ zapadne zemljopisne dužine, — točku na zapadnoj obali Portugala na 37° 00′ sjeverne zemljopisne širine. 16. Na plovilima koja rabe okružujuće mreže plivarice ili ribolovni alat na vuču s veličinom oka mrežnog tega koja je iznimno dopuštena za lov skuše, atlantskog seđa i šnjura zabranjeno je držati opremu za automatsko sortiranje. Usprkos prethodnoj točki, na brodovima hladnjačama je dopušteno držati opremu za automatsko sortiranje, uz uvjet da je njezina jedina funkcija trgovačka kategorizacija cjelokupnog ulova ribe namijenjenog zamrzavanju. Oprema za automatsko sortiranje mora biti postavljena tako da se sortirani ulov može odmah zamrznuti za prodaju i da se ne može lako vratiti u more. 17. Pri lovu tuna ili drugih vrsta ribe zabranjeno je okruživati jata ili skupine morskih sisavaca okružujućim mrežama plivaricama. Usprkos članku 1. stavku 1. , ovaj se stavak primjenjuje na sva plovila koja plove pod zastavom države članice ili su registrirana u državi članici, u svim vodama koje su suverenitetom ili jurisdikcijom država članica, kao i izvan tih voda. 18. Zabranjeno je loviti skuše, papaline i atlantske sleđeve povlačnim mrežama (koćama) i okružujućim mrežama plivaricama u razdoblju od ponoći u subotu do ponoći u nedjelju u Skagerraku te u razdoblju od ponoći u petak do ponoći u nedjelju u Kattegatu. 19. Okružujuće mreže plivarice ne smiju se upotrebljavati za lov tropskih vrsta tunja (prugavca, velikookog i dugoperajnog) u vodama koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom Portugala u ICES-ovom području X sjeverno od 36° 30′ sjeverne zemljopisne širine ili u CECAF-ovim područjima sjeverno od 31° sjeverne zemljopisne širine i istočno od 17° 30′ zapadne zemljopisne dužine. Članak 11. Ograničenja u vezi s uporabom lebdećih (plovućih) mreža 1. Svim je plovilima zabranjeno držati odnosno upotrebljavati za ribolov jednu ili više lebdećih (plovućih) mreža čija je pojedinačna ili ukupna duljina veća od 2,5 kilometara. 2. Ako je mreža dulja od jednog kilometra, ona mora tijekom ribolova iz stavka 1, ostati privezana za plovilo. Međutim, u obalnom pojasu od 12 milja plovilo se smije odvojiti od mreže, uz uvjet da je drži pod stalnim nadzorom. 3. Usprkos članku 1. stavku 1. ovaj se članak primjenjuje, isključujući Baltičko more, Belt i Sound, u svim vodama koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom država članica te, izvan tih voda, na sva ribarska plovila koja plove pod zastavom države članice ili su registrirana u državi članici. Članak 12. Svim je plovilima zabranjeno upotrebljavati lebdeće (plovuće) mreže za lov tunja u vodama koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom Španjolske ili Portugala u ICES-ovim potpodručjima VIII, IX i X ili, usprkos članku 1. , u vodama koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom Španjolske u CECAF-ovim područjima oko Kanarskih otoka. Članak 13. Prerada Na ribarskom plovilu je zabranjeno na bilo kakav način fizički ili kemijski prerađivati ribu u svrhu proizvodnje ribljeg brašna, ribljeg ulja ili sličnih proizvoda. Ova se zabrana ne primjenjuje na preradu otpadaka. Članak 14. Znanstvena istraživanja Ova se Uredba ne primjenjuje na ribarske djelatnosti koje se obavljaju isključivo u svrhu znanstvenih ispitivanja koja se provode uz dopuštenje i pod nadzorom dotične države članice ili država članica te o kojima su unaprijed obaviješteni Komisija i država članica odnosno države članice u čijim se vodama obavljaju istraživanja. Ribe, rakovi i mekušci koji su ulovljeni u svrhe navedene u prvoj točki smiju se prodavati, skladištiti, izlagati ili nuditi na prodaju uz uvjet: — da ispunjavaju norme utvrđene u prilozima II. i III. te tržišne norme donesene sukladno članku 2. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3759/92 od 17. prosinca 1992. o zajedničkoj organizaciji tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture (10), ili — da se izravno prodaju u svrhe koje ne uključuju ljudsku prehranu. Članak 15. Umjetno poribljavanje i premještanje Ova se Uredba ne primjenjuje na ribolovne djelatnosti koje se obavljaju tijekom umjetnog poribljavanja ili premještanja riba, rakova ili mekušaca. Ribe, rakovi i mekušci koji su ulovljeni u svrhe iz prve točke mogu se prodavati za prehranu ljudi jedino ako su zadovoljeni ostali zahtjevi ove Uredbe. GLAVA V. ZAVRŠNE ODREDBE Članak 16. 1. Ako je zbog očuvanja stokova ribe, rakova ili mekušaca potrebno odmah djelovati, Komisija može, pored ove Uredbe ili odstupajući od nje, donijeti sve potrebne mjere u skladu s postupkom iz članka 18. 2. Ako je očuvanje određenih vrsta ili lovišta ozbiljno ugroženo, i ako bi svako odgađanje djelovanja dovelo do štete koju bi bilo teško popraviti, obalna država može poduzeti odgovarajuće nediskriminirajuće mjere zaštite u vezi s vodama pod njezinom jurisdikcijom. 3. Čim se donesu mjere iz stavka 2. o njima se, zajedno s memorandumom s pojašnjenjima, mora obavijestiti Komisija i ostale države članice. 4. U roku od 10 radnih dana od primitka takve obavijesti, Komisija potvrđuje mjere iz stavka 2. odnosno zahtijeva da se one stave izvan snage ili izmijene. O odluci Komisije odmah se obavješćuju države članice. 5. U roku od 10 radnih dana od primitka obavijesti iz stavka 4, države članice mogu odluku Komisije uputiti Vijeću na razmatranje. 6. Vijeće može, u roku od jednog mjeseca, kvalificiranom većinom donijeti drugačiju odluku. Članak 17. 1. Države članice mogu donositi mjere u svrhu zaštite i gospodarenja stokovima: (a) ako se radi o strogo lokalnim stokovima koji su od interesa isključivo za ribare dotične države članice; ili (b) u obliku uvjeta ili odredbi kojima je cilj ograničiti ulove putem tehničkih mjera: i. koje dopunjuju one koje su utvrđene ribarstvenim zakonodavstvom Zajednice; ili ii. koje izlaze iz okvira minimalnih zahtjeva utvrđenih u navedenom zakonodavstvu, uz uvjet da se te mjere primjenjuju isključivo na ribare dotične države članice te da su u skladu s pravom Zajednice i zajedničkom ribarstvenom politikom. 2. Komisija se mora obavijestiti o svim planovima za uvođenje ili izmjenu nacionalnih tehničkih mjera, i to tako da joj se ostavi dovoljno vremena da dostavi svoje primjedbe. Ako u roku od jednog mjeseca od primitka takve obavijesti Komisija to od nje zatraži, dotična država članica mora obustaviti donošenje planiranih mjera dok ne isteknu tri mjeseca od navedene obavijesti, tako da u tom roku Komisija može donijeti odluku o tome jesu li dotične mjere u skladu s odredbama stavka 1. Ako u svojoj odluci, koja se šalje svim državama članicama, Komisija utvrdi da planirana mjera nije u skladu s odredbama stavka 1, dotična država članica ne smije takvu mjeru staviti na snagu bez potrebnih izmjena. Dotična država članica mora odmah obavijestiti ostale države članice i Komisiju o donesenim mjerama, nakon što ih je, prema potrebi, na odgovarajući način izmijenila. 3. Ako se to od njih zatraži, države članice moraju Komisiji dostaviti sve potrebne podatke kako bi se na temelju njih moglo ocijeniti jesu li njihove nacionalne tehničke mjere u skladu s odredbama stavka 1. 4. Na inicijativu Komisije ili na zahtjev bilo koje države članice, može se, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 18. , donijeti odluka o tome je li nacionalna tehnička mjera koju primjenjuje neka država članica u skladu sa stavkom 1. Ako se donosi takva odluka, primjenjuju se mutatis mutandis treća i četvrta točka stavka 2. 5. O mjerama vezanima uz ribolov s obale dotična država članica obavješćuje Komisiju isključivo u informativne svrhe. Članak 18. Detaljna pravila za provedbu ove Uredbe donose se u skladu s postupkom utvrđenim u članku 18. Uredbe (EEZ) br. 3760/92. Članak 19. Ovim se stavlja izvan snage Uredba (EEZ) br. 3094/86. Upućivanja na navedenu Uredbu smatrat će se upućivanjima na ovu Uredbu te će se tumačiti u skladu s pregledom suodnosa koji je naveden u dijelu A Priloga VII. Članak 20. Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica. Međutim, odredbe članka 2. stavka 10. te priloga V. i VI. stupaju na snagu 31. prosinca 1997. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Luxembourgu 29. travnja 1997. Za Vijeće Predsjednik H. VAN MIERLO (1)  SL C 362, 2. 12. 1996. , str. 318. (2)  SL C 30, 30. 1. 1997. , str. 93. (3)  SL L 288, 11. 10. 1986. , str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 3071/95 (SL L 329, 30. 12. 1995. , str. 14. ). (4)  SL L 38, 10. 2. 1982. , str. 1. (5)  SL L 389, 31. 12. 1992. , str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 1994. (6)  SL L 378, 30. 12. 1978. , str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EEZ) br. 654/81 (SL L 69, 14. 3. 1981. , str. 1. ). (7)  SL C 335, 24. 12. 1985. , str. 2. (8)  SL C 347, 31. 12. 1985. , str. 14. (9)  SL L 261, 20. 10. 1993. , str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EEZ) br. 2870/95 (SL L 301, 14. 12. 1995. , str. 1. ). (10)  SL L 388, 31. 12. 1992. , str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjna Uredbom (EEZ) br. 3318/94 (SL L 350, 31. prosinca 1994. , str. 15. ). PRILOG I. Regija Zemljopisno područje Dodatni uvjeti Najmanja veličina oka mrežnog tega (mm) Dopuštene ciljne vrste Najmanji postotak ciljnih vrsta Najveći postotak zaštićenih vrsta 1 i 2 Cijela regija   100 romb (1) Sve     100 Sjeverno more, južno od 55° sjeverne zemljopisne širine   80 (2) List (Solea vulgaris) 5 100, od čega najviše 10 % bakalara, bakalarke i crnog bakalara Zapadno od Škotske i Rockalla [ICES-ovo potpodručje VI (3)]   80 Sve     100 ICES-ovo potpodručje VII   80 Sve     100 Cijela regija   70 Škamp (Nephrops norvegicus) 30 60 ICES-ova potpodručja II, IV, V i VI sjeverno od 56° sjeverne zemljopisne širine  (9) 90 (10) Pišmolj (Merlangius merlangus) 70 (11) 100, od čega najviše 10 % bakalara, bakalarke i crnog bakalara te najviše 10 % iverka Cijela regija, osim Skagerraka i Kattegata   32 Skuša (Scomber scombrus) 50 ili 80 zbirno 10   Šnjur (Trachurus trachurus) 50   Atlantski sleđ (Clupea harengus) 50   Pelagijski glavonošci 50   Srdela (Sardina pilchardus) 50   Ugotica pučinka (4) (Micromesistius poutassou) 50 Cijela regija, osim Skagerraka i Kattegata   35 Kozice (Pandalus spp. , osim Pandalus montagui) 30 50 Skagerrak i Kattegat   32 Atlantski sleđ (Clupea harengus) 50 10   Papalina (Sprattus sprattus) Cijela regija   30 Srebrnice (Argentina spp. ) 50 10 Cijela regija, osim Skagerraka i Kattegata   20 Kozice (Pandalus montagui i Crangon spp. ) 30 50 Cijela regija, osim Skagerraka i Kattegata   16 Papalina (Sprattus sprattus) 50 10 Cijela regija   16 Jegulja (Anguilla anguilla) 20 10 Skagerrak i Kattegat, izvan pojasa od četiri milje od polaznih crta   35 Kozice (Crangon spp. i Palaemon adspersus) 20 50 Skagerrak i Kattegat, unutar pojasa od četiri milje od polaznih crta   16 Kozice (Crangon spp. i Palaemon adspersus) 20 50 16 Pauk bijelac (Trachinus draco) 50 10 Mekušci, osim sipe (Sepia officinalis) Iglica (Belone belone) Kokot sivac (Eutrigla gurnardus) Skagerrak i Kattegat   16 Ugotica pučinka (Micromesistius poutassou) 50 10 Skagerrak Od 1. studenoga do zadnjega dana u veljači 16 Hujice (Ammodytidae) 50 10 Kattegat Od 1. kolovoza do zadnjega dana u veljači 16 Hujice (Ammodytidae) 50 10 Od 1. ožujka do 31. srpnja – Hujice (Ammodytidae) 50 10 Cijela regija, osim ribolovnog područja za norvešku ugoticu (5)   16 Norveška ugotica (Trisopterus esmarkii) 50 15, od čega najviše 5 % bakalara i bakalarke Sjeverno more Od 1. studenoga do zadnjega dana u veljači 16 Hujice (Ammodytidae) 50 10 Od 1. ožujka do 31. listopada – Hujice (Ammodytidae) 50 10 Cijela regija, osim Sjevernog mora te Skagerraka i Kattegata   – Hujice (Ammodytidae) 50 10 Skagerrak i Kattegat   90 Sve     100 70 Pišmolj (Merlangius merlangus) 50 30 osim pišmolja 35 Sjeverna kozica (Pandalus borealis) 20 50 32 Skuša (Scomber scombrus) 50 100 Šnjur (Trachurus trachurus) 3 Cijela regija   65 Sve     100 40 Skuše (Scomber spp. ) 50 ili 80 zbirno 10 Ugotica pučinka (Micromesistius poutassou) 50 Atlantski sleđ (Clupea harengus) 50 Pelagijski glavonošci 50 Šnjur (Trachurus spp. ) 50 Selektivne povlačne mreže (koće) 65 (6) 50 (6) Škamp (Nephrops norvegicus) 30 (7) 60 Neselektivne povlačne mreže (koće) 55 Škamp (Nephrops norvegicus) 30 (7) 60   55 Kozice (Parapenaeus longirostris, Aristeus antennatus i Aristaeomorpha foliacea) 30 50 Zaljev Cadiz (8)   40 Sve vrste osim onih koje su navedene u Prilogu II. za Regiju 3 50 10 Cijela regija   20 Srdela (Sardina pilchardus) 50 10 Jegulja (Anguilla anguilla) Unutar pojasa od 12 milja od polaznih crta država članica 20 Kozice (Crangon spp. i Palaemon spp. ) 30 50   16 Papalina (Sprattus sprattus) 50 10 Inćun (Engraulis encrasicolus) Hujice Ammodytidae() 4 Cijela regija             5 Cijela regija   65 Sve     100 40 Skuše (Scomber spp. ) i 80 10 šnjuri (Trachurus spp. ) 20 Bukva (Boops boops) 50 10 Sardina (Sardina pilchardus) 6 Cijela regija   100 Sve     100 45 Kozice (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) 30 50 7 Cijela regija             8 Cijela regija             (1)  Gornja polovica vreće povlačne mreže (koće) može se sastojati od dijela (plohe ili okna) mrežnog tega s kvadratnim okom veličine 90 mm ili više koji je pričvršćen za rubove ili spojeve. (2)  Zabranjeno je držati na plovilu povlačnu mrežu (koću) ili mrežni teg čija su oka manja od oka mreže koja se rabi za ribolov. (3)  Južno od crte koja se proteže prema zapadu od istočne obale Sound of Jura na 56° 00′ sjeverne zemljopisne širine. (4)  Ugotica pučinka nije dopuštena ciljna vrsta na području koje je na sjeveru omeđeno 52° 30′ sjeverne zemljopisne širine, a na istoku 7° 00′ zapadne zemljopisne dužine. (5)  Podrazumijeva se da je ribolovno područje za norvešku ugoticu dio Sjevernog mora koji je pod suverenitetom ili jurisdikcijom države članice i koji je na jugu omeđen crtom koja počinje na istočnoj obali Škotske u točki na 56° sjeverne zemljopisne širine te koja se odatle proteže do 2° istočne zemljopisne dužine, potom na sjever do 58° sjeverne zemljopisne širine, odatle na zapad do 0° 30′ zapadne zemljopisne dužine, odatle na sjever do 59° 15′ sjeverne zemljopisne širine, odatle na istok do 1° istočne zemljopisne dužine, potom na sjever do 60° sjeverne zemljopisne širine, potom na zapad do podnevnika 0° 00′, odatle na sjever do 60° 30′ sjeverne zemljopisne širine, potom na zapad do obale Šetlandskih otoka, te od 60° sjeverne zemljopisne širine na zapadnoj obali Šetlandskih otoka do 3° zapadne zemljopisne dužine, odatle na jug do 58° 30′ sjeverne zemljopisne širine i na kraju na zapad do obale Škotske. (6)  Selektivne povlačne mreže (koće) moraju imati gornju vreću s okom veličine najmanje 65 mm i donju vreću s okom veličine najmanje 50 mm, koje su odvojene vodoravnom plohom mrežnog tega. (7)  25 % između 1. siječnja i 31. ožujka (8)  Zaljev Cadiz se definira kao područje unutar ICES-ovog područja IXa, istočno od crte koja se proteže ravno na jug od točke na 7° 52′ zapadne zemljopisne dužine na južnoj obali Portugala. (9)  Smatra se da su svi ulovi ostvareni onim mrežama na plovilu koje imaju najmanja oka mrežnog tega. Raspodjela ulovljenih i na plovilu zadržanih vrsta, nakon sortiranja ili tijekom njihovog prijevoza ili iskrcaja, mora biti u skladu s odredbama koje se odnose na odgovarajuću najmanju veličinu oka mrežnog tega. U slučaju plovila koja zajedno podižu mrežu, sastav ulova na svakom od tih plovila mora odgovarati mrežama plovila koje ima mreže s najmanjim okama mrežnog tega. (10)  Na plovilu je zabranjeno držati povlačne mreže (koće) ili mrežni teg čija su oka manja od 90 mm. (11)  Postotak pišmolja izračunava se na temelju zbirnog ulova: pišmolj + bakalarka + crni bakalar + bakalar. PRILOG II. Najmanja dopuštena lovna veličina vrste iz članka 2. stavka 1. i članka 5. (u cm) Vrsta Regija 1 Regija 2 Regija 3 Regija 4 Regija 5 isključujući Skagerrak i Kattegat Skagerrak i Kattegat Štrljun (Acipenser sturio) — — — 145  (1) — Lojke (Alosa spp. ) — 30 — 30  (3)  (3) Atlantski losos (Salmo salar) —  (3)  (3) 50  (3) — Morska pastrva (Salmo trutta) —  (3)  (3) 25  (3) — Jegulja (Anguilla anguilla) —  (3)  (3)  (3) — — Ugor (Conger conger) — 58 — 58  (3)  (3) Bakalar (Gadus morhua) 35 35 30 35 — — Manjić (Molva molva) —  (3) — 63  (3)  (3) Manjić morski (Molva dipterygia) — 70 — 70 — — Bakalarka (Melanogrammus aeglefinus) 30 30 27 30 — — Crni bakalar (Pollachius virens) 35 35 30 35 — — Kolja (Pollachius pollachius) — 30 — 30 — — Pišmolj (Merlangius merlangus) 27 23 23 23  (3) — Oslić (Merluccius merluccius) 30 30 30 27  (3)  (3) Cipli (Mugil spp. ) — 20 — 20  (3)  (3) Lubin (Dicentrarchus labrax) — 36 — 36  (3)  (3) Rumenac okan (Pagellus bogaraveo) — 25 — 25  (3)  (3) Kantar (Spondyliosoma cantharus) — 23 — 23 — — Komarča (Sparus aurata) — — — 19 — — Trlja od kamena (Mullus surmuletus) — 15 — 15  (3)  (3) Iverak zlatopjeg (Pleuronectes platessa) 25 25 (1) 27 25  (3)  (3) Jezičac (Glyptocephalus cynoglossus) 28 28 28 28 — — Limanda (Limanda limanda) 15 15 (2) 23 23  (3) — List bradavkar (Microstomus kitt) 25 25 25 25  (3) — Iverak (Platichthys flesus) — 25 20 25  (3) — List (Solea vulgaris) 24 24 24 24  (3)  (3) Klinasti list (Dicologoglossa cuneata) — — — 15 — — Patarače (Lepidorhombus spp. ) 25 25 25 20  (3)  (3) Romb (Scolphthalmus rhombus) 30 30 30 30  (3) — Oblić (Psetta maxima) 30 30 30 30  (3)  (3) Grdobine (Lophius piscatorius, Lophius budegassa) —  (3) —  (3)  (3)  (3) Sipe (Sepia spp. )  (3)  (3) —  (3)  (3)  (3) (1)  Osim u Sjevernom moru, gdje najmanja dopuštena lovna veličina iznosi 27 cm. (2)  Osim u Sjevernom moru, gdje najmanja dopuštena lovna veličina iznosi 23 cm. (3)  Veličina će se odrediti (vidjeti članak 2. stavak 1. ). PRILOG III. Najmanja dopuštena lovna veličina iz članka 5. Vrsta Regija Zemljopisno područje Najmanja dopuštena lovna veličina Atlantski sleđ (Clupea harengus) 1 ICES-ovo područje Vb (EZ zona) 20 cm 2 Isključujući Skagerrak i Kattegat 20 cm Skagerrak i Kattegat 18 cm 3   20 cm Skuše (Scomber spp. ) 1,2,3 i 5 Isključujući Sjeverno more 20 cm 2 Sjeverno more 30 cm Skuša (za industrijske namjene) 2 Jedino Skagerrak i Kattegat 30 cm Francuska ugotica (Trisopterus luscus) 3    (1) Inćun (Engraulis encrasicolus) 3 Isključujući ICES-ovo područje IXa 12 cm 3 ICES-ovo područje IXa 10 cm Srdela (Sardina pilchardus) 3    (1) Šnjuri (Trachurus spp. ) 1,2,3 i 5   15 cm Škamp, cijeli (Nephrops norvegicus) 2 Jedino Skagerrak i Kattegat 40 mm duljina oklopa 130 mm ukupna duljina 2 Osim zapadno od Škotske te isključujući Irsko mora (ICES-ova područja VIa i VIIa) i Skagerrak i Kattegat 25 mm duljina oklopa 85 mm ukupna duljina 2 Zapadno od Škotske i Irsko more (ICES-ova područja VIa i VIIa) 20 mm duljina oklopa 70 mm ukupna duljina 3   20 mm duljina oklopa 70 mm ukupna duljina Repovi škampa 2 Jedino Skagerrak i Kattegat 72 mm 2 Osim zapadno od Škotske te isključujući Irsko mora (ICES-ova područja VIa i VIIa) i Skagerrak i Kattegat 46 mm 2 Zapadno od Škotske i Irsko more (ICES-ova područja VIa i VIIa) 37 mm 3   37 mm Hlap (Homarus gammarus) 2 Isključujući Skagerrak i Kattegat 85 mm duljina oklopa 24 cm ukupna duljina 2 Skagerrak i Kattegat 78 mm duljina oklopa 22 cm ukupna duljina Rakovica (babica) (Maja squinado) 2   120 mm 3   120 mm Velika rakovica (bramburač) (Cancer pagurus) 2   širina (1)   duljina (1)   kliješta (1) 3   širina (1)   duljina (1)   kliješta (1) Kapica (Pecten maximus) 2 i 3 Isključujući ICES-ovo područje VIId 100 mm 2 ICES-ovo područje VIId 110 mm Prnjavica (Venus verrucosa) 2 Jedino Ices-ova područja VIId i VIIe 40 mm Lignja (Loligo vulgaris) 3    (1) (1)  Veličina će se odrediti. PRILOG IV. Metoda određivanja veličine rakova i mekušaca (a) Najveća širina oklopa (b) Duljina oklopa (c) Duljina kliješta PRILOG V. Regije 1 i 2 Vrsta/oko mrežnog tega 10-30 mm 50-70 mm 90-99 mm 100-119 mm 120-219 mm ≥ 220 mm Srdela (Sardina pilchardus) * * * * * * Jegulja (Anguilla anguilla) * * * * * * Papalina (Sprattus sprattus) * * * * * * Šnjur (Trachurus trachurus)   * * * * * Atlantski sleđ (Clupea harengus)   * * * * * Skuša (Scomber scombrus)   * * * * * Trlje (Mullidae)   * * * * * Iglice (Belone spp. )   * * * * * Lubin (Dicentrarchus labrax)     * * * * Cipli (Mugilidae)     * * * * Limanda (Limanda limanda)       * * * Bakalarka (Melanogrammus aeglefinus)       * * * Pišmolj (Merlangius merlangus) (2)       * * * Iverak (Platichthys flesus)       * * * List (Solea vulgaris)       * * * Iverak zlatopjeg (Pleuronectes platessa)       * * * Sipe (Sepia spp. )       * * * Bakalar (Gadus morhua)         * * Kolja (Pollachius pollachius) (3)         * * Manjić (Molva molva)         * * Crni bakalar (Pollachius virens)         * * Oslić (Merluccius merluccius) (3)         * * Kostelj (Squalus acanthias)         * * Morske mačke (Scyliorhinus spp. )         * * Patarače (Lepidorhombus spp. )         * * Morski zec (Cyclopterus lumpus)         * * Ostali           * (1) (1)  Grdobinke (Lophius spp. ) ulovljene u ICES-ovim područjima VI i VII koje su zadržane na plovilu i čija količina premašuje 30 % ukupnog ulova ostvarenog u tim područjima moraju biti ulovljene alatom s okom mrežnog tega od najmanje 250 mm. (2)  U ICES-ovim područjima VIIe i VIId, u razdoblju od dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe, minimalna veličina će iznositi 90 mm. (3)  U ICES-ovim područjima VIIe i VIId, u razdoblju od dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe, minimalna veličina će iznositi 110 mm. PRILOG VI. Regija 3 Vrsta/veličina oka mrežnog tega < 40 mm 40-49 mm 50-59 mm 60-79 mm 80- 99 mm ≥ 100 mm Srdela (Sardina pilchardus) * * * * * * Kozice (Palaemon spp. ) * * * * * * Knez (Coris julis) * * * * * * Bukva (Boops boops) * * * * * * Kozice (Penaeus spp. )   * * * * * Vabić (Squilla mantis)   * * * * * Trlje (Mullidae)   * * * * * Klinasti list (Dicologoglossa cuneata)   * * * * * Usnače (Labridae)   * * * * * Šnjur (Trachurus trachurus)     * * * * Skuša (Scomber scombrus)     * * * * Francuska ugotica (Trisopterus luscus)     * * * * Sipe (Sepia spp. )     * * * * Krutoglavke (Triglidae)     * * * * Ljuskavke (Sparidae)       * * * Bodeljke (Scorpaenidae)       * * * List pečatar (Microchirus acevia)       * * * Lignja (Ommatostrephidae)       * * * Ugor (Conger conger)       * * * Tabinje (Phycis spp. )       * * * Romb (Scophtalmus rhombus)       * * * Paukovke (Trachinidae)       * * * Gire, šiljke (Centracanthidae)       * * * Lubin (Dicentrarchus labrax)         * * Pišmolj (Merlangius merlangus)         * * Oblić (Psetta maxima)         * * Kolja (Pollachius pollachius)         * * Listovke (Pleuronectidae)         * * List (Solea vulgaris) (1)           * Oslić (Merluccius merluccius) (1)           * Ostali (2)           * (1)  U ICES-ovim područjima VIIIc i IX najmanja veličina oka mrežnog tega bit će 80-99 mm. Međutim, tijekom razdoblja od dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe, najmanja veličina oka mrežnog tega bit će 60 mm. (2)  Ulovljene grdobinke (Lophius spp. ) koje su zadržane na plovilu i čija količina premašuje 30 % ukupnog ulova na plovilu moraju biti ulovljene alatom s okom mrežnog tega od najmanje 220 mm. PRILOG VII. DIO A Korelacijska tablica Uredba (EEZ) br. 3094/86 Ova Uredba Članak 1. Članak 1. Članak 2. stavak 1. Članak 2. stavak 1. Članak 2. stavak 2. Članak 2. stavak 2. Članak 2. stavak 3. Članak 2. stavak 3. Članak 2. stavak 4. Članak 2. stavak 4. Članak 2. stavak 5. Članak 2. stavak 5. Članak 2. stavak 6. Članak 2. stavak 6. Članak 2. stavak 7. Članak 2. stavak 7. Članak 2. stavak 10. Članak 2. stavak 8. Članak 2, stavak 11. Članak 2. stavak 9. Članak 2. stavak 12. Članak 2. stavak 10. Članak 3. Članak 3. Članak 4. Članak 4. Članak 5. stavak 1. Članak 5. stavak 1. Članak 5. stavak 2. Članak 5. stavak 2. Članak 5. stavak 3. točka (a) Članak 5. stavak 3. točka (a) Članak 5. stavak 3. točka (b) prva alineja Članak 5. stavak 3. točka (b) prva alineja Članak 5. stavak 3. točka (b) druga alineja Članak 5. stavak 3. točka (b) druga alineja Članak 5. stavak 3. točka (b) treća alineja Članak 5. stavak 3. točka (b) treća alineja Članak 5. stavak 3. točka (b) četvrta alineja — Članak 5. stavak 3. točka (c) Članak 5. stavak 3. točka (c) Članak 5. stavak 4. Članak 5. stavak 4. Članak 5. stavak 5. Članak 5. stavak 5. Članak 6. Članak 6. Članak 7. Članak 7. Članak 7. a Članak 8. Članak 8. Članak 9. Članak 9. stavak 1. Članak 10. stavak 1. Članak 9. stavak 2. Članak 10. stavak 2. Članak 9. stavak 3. Članak 10. stavak 3. Članak 9. stavak 4. Članak 10. stavak 4. Članak 9. stavak 4a. Članak 10. stavak 5. Članak 9. stavak 5. Članak 10. stavak 6. Članak 9. stavak 6. Članak 10. stavak 7. Članak 9. stavak 7. Članak 10. stavak 8. Članak 9. stavak 8. Članak 10. stavak 9. Članak 9. stavak 9. Članak 10. stavak 10. Članak 9. stavak 10. Članak 10. stavak 11. Članak 9. stavak 11. Članak 10. stavak 12. Članak 9. stavak 12. Članak 10. stavak 13. Članak 9. stavak 13. Članak 10. stavak 14. Članak 9. stavak 15. Članak 10. stavak 15. Članak 9. stavak 16. Članak 10. stavak 16. Članak 9. stavak 17. Članak 10. stavak 17. Članak 9. stavak 18. Članak 10. stavak 18. Članak 9. stavak 19. Članak 10. stavak 19. Članak 9. a stavak 1. Članak 11. stavak 1. Članak 9. a stavak 2. — Članak 9. a stavak 3. Članak 11. stavak 2. Članak 9. a stavak 4. Članak 11. stavak 3. Članak 9. b Članak 12. Članak 10. Članak 13. Članak 11. Članak 14. Članak 12. Članak 15. Članak 13. Članak 16. Članak 14. stavak 1. Članak 17. stavak 1. Članak 14. stavak 2. Članak 17. stavak 2. Članak 14. stavak 3. Članak 17. stavak 3. Članak 14. stavak 4. Članak 17. stavak 4. Članak 14. stavak 5. — Članak 14. stavak 6. — Članak 14. stavak 7. Članak 17. stavak 5. Članak 15. Članak 18. — Članak 19. — Članak 20. PRILOG I. PRILOG I. PRILOG I. — bilješka (1) PRILOG I. — bilješka (1) PRILOG I. — bilješka (2) PRILOG I. — bilješka (2) PRILOG I. — bilješka (3) PRILOG I. — bilješka (3) PRILOG I. — bilješka (4) PRILOG I. — bilješka (4) PRILOG I. — bilješka (5) PRILOG I. — bilješka (5) PRILOG I. — bilješka (6) PRILOG I. — bilješka (6) PRILOG I. — bilješka (7) PRILOG I. — bilješka (7) PRILOG I. — bilješka (8) — PRILOG I. — bilješka (9) PRILOG I. — bilješka (8) PRILOG I. — bilješka (10) — PRILOG I. — bilješka (11) PRILOG I. — bilješka (9) PRILOG I. — bilješka (12) PRILOG I. — bilješka (10) PRILOG I. — bilješka (13) PRILOG I. — bilješka (11) PRILOG II. — bilješka (2) — PRILOG II. — bilješka (3) — PRILOG II. — bilješka (4) — PRILOG II. — bilješka (5) PRILOG II. — bilješka (1) PRILOG II. — bilješka (6) PRILOG II. — bilješka (2) PRILOG II. — bilješka (*) PRILOG II. — bilješka (*) PRILOG III. PRILOG III. PRILOG IV. PRILOG IV. PRILOG VI. PRILOG V. PRILOG VII. PRILOG VI. PRILOG V. PRILOG VII. DIO B Uredbe kojima se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 3094/86 stavljena izvan snage   Službeni list Br. Stranica Datum Uredba (EEZ) br. 4026/86 L 376 1 31. 12. 1986. Uredba (EEZ) br. 2968/87 L 280 1 3. 10. 1987. Uredba (EEZ) br. 3953/87 L 371 9 30. 12. 1987. Uredba (EEZ) br. 1555/88 L 140 1 7. 6. 1988. Uredba (EEZ) br. 2024/88 L 179 1 9. 7. 1988. Uredba (EEZ) br. 3287/88 L 292 5 26. 10. 1988. Uredba (EEZ) br. 4193/88 L 369 1 31. 12. 1988. Uredba (EEZ) br. 2220/89 L 211 6 22. 7. 1989. Uredba (EEZ) br. 4056/89 L 389 75 30. 12. 1989. Uredba (EEZ) br. 3500/91 L 331 2 3. 12. 1991. Uredba (EEZ) br. 345/92 L 42 15 18. 2. 1992. Uredba (EEZ) br. 1465/92 L 155 1 6. 6. 1992. Uredba (EEZ) br. 2120/92 L 213 3 29. 7. 1992. Uredba (EEZ) br. 3034/92 L 307 1 23. 10. 1992. Uredba (EEZ) br. 3919/92 L 397 1 31. 12. 1992. Uredba (EZ) br. 1796/94 L 187 1 22. 7. 1994. Uredba (EZ) br. 1173/95 L 118 15 25. 5. 1995. Uredba (EZ) br. 1909/95 L 184 1 3. 8. 1995. Uredba (EZ) br. 2251/95 L 230 11 27. 9. 1995. Uredba (EZ) br. 3071/95 L 329 14 30. 12. 1995


title: Umowa między Wspólnotą Europejską a Byłą Jugosłowiańską Republiką Macedonii w dziedzinie transportu

eurovoc_concepts:
North Macedonia
agreement (EU)
combined transport
rail transport
road transport
transport infrastructure

formats: pdf print

text: 07/t. 3 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 493 21997A1218(03) L 348/170 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 18. 12. 1997 między Wspólnotą Europejską a Bylą Jugoslowiańską Republiką Macedonii w dziedzinie transportu Umowa WSPÓLNOTA EUROPEJSKA, zwana dalej „Wspólnotą”, z jednej strony, oraz BYLA JUGOSLOWIAŃSKA REPUBLIKA MACEDONII, z drugiej strony, zwane dalej „Umawiającymi się Stronami”, UWZGLĘDNIAJĄC Umowę o wspólpracy między Wspólnotą Europejską a Bylą Jugoslowiańską Republiką Macedonii podpisaną w Luksemburgu dnia 29 kwietnia 1997 r. , w szczególności jej artykul 7; UWZGLĘDNIAJĄC, że w kontekście sprawnego funkcjonowania rynku wewnętrznego i wykonywania wspólnej polityki transportowej dla Wspólnoty istotne jest zapewnienie, by tranzyt towarów wspólnotowych przez niektóre państwa trze- cie, w szczególności przez Bylą Jugoslowiańską Republikę Macedonii, odbywal się bez przeszkód lub dyskryminacji; UWZGLĘDNIAJĄC, że z uwagi na jej polożenie geograficzne Byla Jugoslowiańska Republika Macedonii jest krajem tranzytowym oraz że należy rozwijać obowiązujące, wzajemne prawa i obowiązki dotyczące dostępu do rynku i tranzytu; UWZGLĘDNIAJĄC, że Umawiające się Strony uznają, iż podstawowe znaczenie ma możliwie najszybsze stworzenie i rozwój infrastruktury transportowej dostosowanej do ich wzajemnych wymogów oraz równorzędnych regul rządzących dostępem do przewoźników; UWZGLĘDNIAJĄC, że Umawiające się Strony wyrażają wolę przyczynienia się do stworzenia regionalnej infrastruktury transportowej, korzystnej dla wspólpracy oraz dobrosąsiedzkich stosunków z Europą Poludniowo-Wschodnią; MAJĄC ŚWIADOMOŚĆ, że Uklad Przejściowy z dnia 13 września 1995 r. roku przyczynia się do stabilizacji regionalnej i wspiera wspólpracę z Republiką Grecką oraz Bylą Jugoslowiańską Republiką Macedonii; UWZGLĘDNIAJĄC, że ogólne rozwiązanie przedmiotowych problemów można zapewnić w drodze bliskiej wspólpracy między Umawiającymi się Stronami, w szczególności przez wprowadzenie i rozwijanie pakietu uzgodnionych środków w sprawie transportu, tak aby zagwarantować wzajemny dostęp do rynków Wspólnoty i Bylej Jugoslowiańskiej Repu- bliki Macedonii oraz ulatwić ruch drogowy i kolejowy przez wprowadzenie wlaściwych środków opartych na zasadzie konkurencyjności; UWZGLĘDNIAJĄC, że taki pakiet środków musi mieć na celu również ochronę środowiska; UWZGLĘDNIAJĄC, że wlaściwy okres przejściowy zapewnia czas na dostosowanie do wszelkich, nowych postanowień, które mogą się okazać niezbędne, UZGODNILY, CO NASTĘPUJE: 494 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 07/t. 3 TYTUL I CEL, ZAKRES I DEFINICJE Jugoslowiańskiej Republiki Macedonii w drodze do lub z Państwa Czlonkowskiego Wspólnoty, za pośrednictwem przewoźnika ustanowionego we Wspólnocie; Artykul 1 Cel Celem niniejszej Umowy między Wspólnotą a Bylą Jugoslo- jest promowanie wspólpracy wiańską Republiką Macedonii między Umawiającymi się Stronami w sprawie transportu, w szczególności ruchu tranzytowego, oraz zagwarantowanie, że transport między i przez terytoria Umawiających się Stron roz- wija się w sposób skoordynowany dzięki pelnemu i wspólza- leżnemu niniejszej Umowy. stosowaniu wszystkich postanowień Artykul 2 Zakres 1. Wspólpraca obejmuje transport, w szczególności trans- port drogowy, kolejowy i kombinowany, oraz dotyczy odnoś- nej infrastruktury, z uwzględnieniem kontekstu regionalnego. 2. W związku z tym zakres niniejszej Umowy obejmuje w szczególności: — infrastrukturę transportową na terytorium jednej lub dru- giej Umawiającej się Strony, w zakresie niezbędnym do osiągnięcia celu niniejszej Umowy, — dostęp do rynku, na zasadzie wzajemności, w obszarze transportu drogowego, — istotne prawne środki wspierające, administracyjne wlączając środki handlowe, podatkowe, spoleczne oraz techniczne, i — wspólpracę w dziedzinie rozwoju systemu transportu, który odpowiada potrzebom środowiska naturalnego, — regularną wymianę informacji na temat rozwoju polityki transportowej Umawiających się Stron, ze szczególnym uwzględnieniem infrastruktury transportowej. Transport lotniczy podlega szczególnym postanowieniom 3. deklaracji podanej w zalączniku III. Artykul 3 Definicje Do celów niniejszej Umowy stosuje się następujące definicje: a) wspólnotowy tranzytowy tranzytowy: towarów przewożonych tranzytem przez terytorium Bylej przewóz ruch b) ruch tranzytowy Bylej Jugoslowiańskiej Republiki Macedo- nii: przewóz tranzytowy towarów pochodzących z Bylej Jugoslowiańskiej Republiki Macedonii, a przeznaczonych dla kraju trzeciego, przez terytorium wspólnotowe lub towarów pochodzących z kraju trzeciego przeznaczonych na terytorium Bylej Jugoslowiańskiej Republiki Macedonii, za pośrednictwem przewoźnika ustanowionego w Bylej Jugoslowiańskiej Republice Macedonii; c) transport kombinowany: przewóz towarów pojazdami dro- gowymi lub zaladowczymi, które między punktem odjazdu a punktem przyjazdu, bez rozladowywania towarów, część trasy przebywają drogą lądową, natomiast dalszą część trasy koleją. TYTUL II INFRASTRUKTURA Artykul 4 Przepisy ogólne Niniejszym Umawiające się Strony wyrażają zgodę na przyjęcie wzajemnie ustalonych środków rozwoju infrastruktury trans- portowej w charakterze środków slużących rozwiązywaniu problemów wplywających na przewóz towarów przez Bylą Jugoslowiańską Republikę Macedonii, w szczególności trasę pólnoc — poludniowy wschód, a także niektórymi innymi tra- sami, w tym związanymi z terminalami wielobranżowymi. Artykul 5 Planowanie Szczególnym przedmiotem zainteresowania Wspólnoty i 1. Jugoslowiańskiej Republiki Macedonii Bylej jest rozwój dróg glównych i linii kolejowych oraz projektów wymienionych poniżej. Odnośne priorytety określają stosowanie zasobów wlasnych Bylej Jugoslowiańskiej Republiki Macedonii i wspólfi- nansowanie tych projektów z zasobów Wspólnoty. — autostrada z pólnocy na poludniowy wschód (E-75) lącząca Jugoslawii Federalną Republikę z Republiką Grecką, w szczególności odcinki Kumanovo do Jugoslawii Tabanovce na granicy Federalnej Republiki i Gradsko do Gevgelija na granicy Republiki (9 km) Greckiej (73 km), (Serbia-Czarnogóra) 07/t. 3 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 495 — linia kolejowa z pólnocy na poludniowy wchód, lącząca Jugoslawii Federalną Republikę z Republiką Grecką (przez Titov Veles), w szczególności ter- minale wielobranżowe w Tabanovcach, Miravci i Gevgelija, (Serbia-Czarnogóra) TYTUL III TRANSPORT KOLEJOWY I KOMBINOWANY — droga glówna (M-5) lącząca Kriva Krusha z Medzitlija na granicy z Republiką Grecką (93 km), przez Titov Veles, Pri- lep i Bitola, przebudowa i budowa nowej, Artykul 8 Postanowienia ogólne — terminal wielobranżowy w Bitola (na pólnocno-poludnio- lączącej Titov Veles z Kremenicą, na wym odcinku linii granicy z Republiką Grecką), — linia kolejowa lącząca Kumanovo z Beljakovce (30 km, przebudowa) oraz Beljakovce z Deve Bair (54 km, budowa nowej linii) na granicy z Republiką Bulgarii z terminalem wielobranżowym w Deve Bair, oraz wiadukt graniczny, lączony nową linią (2 km) do istniejącej linii w Gjueshevo w Republice Bulgarii, — odcinek autostrady (E-65) lączący Skopje z Tetovo (36 km) wraz z obwodnicą Skopje (25 km). Umawiające się Strony uzgadniają, że ich wspólnym 2. celem jest możliwie najszybsze zakończenie budowy glównych tras transportowych określonych w ustępie 1. Artykul 6 Aspekty finansowe 1. Wspólnota wnosi wklad finansowy w niezbędne prace dotyczące infrastruktury określonej w artykule 5. Ten wklad finansowy przyjmuje formę kredytu uzyskanego z Europej- skiego Banku Inwestycyjnego, a także wszelkiego rodzaju inne formy finansowania gwarantującego zaangażowanie dalszych zasobów. 2. Aby przyspieszyć prace, Komisja Wspólnot Europejskich czyni wysilki w kierunku zachęcenia do możliwie szybkiego wykorzystania dodatkowych zasobów, takich jak inwestycje pochodzące z niektórych Państw Czlonkowskich Wspólnoty realizowane w oparciu o zasadę dwustronności albo pochodzą- cych z funduszy publicznych lub prywatnych. Artykul 7 Aby osiągnąć cele podane w artykule 5, na mocy protokolu 3 w sprawie wspólpracy finansowej do Umowy o wspólpracy zawartego między Wspólnotą Europejską a Bylą Jugoslo- wiańską Republiką Macedonii, Wspólnota udostępnia fundusze Bylej Jugoslowiańskiej Republice Macedonii na okres do dnia 31 grudnia 2000 r. W celu zagwarantowania, że w przyszlości zasadnicza część transportu dwustronnego i ruchu tranzytowego przebiegają- cego przez Bylą Jugoslowiańską Republikę Macedonii będzie realizowana w warunkach bardziej korzystnych dla środowiska naturalnego, Umawiające się Strony przyjmują wzajemnie usta- lone środki niezbędne w celu rozwijania i promowania trans- portu kolejowego i kombinowanego. Artykul 9 Szczególne aspekty dotyczące infrastruktury Należy podjąć niezbędne kroki zmierzające do dostosowania systemu transportu kombinowanego, w szczególności dotyczą- cego rozwoju lub budowy terminali oraz wiaduktów i przepus- towości, które wymagają znacznych nakladów inwestycyjnych oraz stanowią część modernizacji dróg kolejowych Bylej Jugo- slowiańskiej Republiki Macedonii. Artykul 10 Środki wspierające Umawiające się Strony podejmują wszystkie niezbędne kroki w celu zachęcenia do rozwijania transportu kombinowanego. Celem takich środków jest: — zachęcenie użytkowników i stron wysylających do korzys- tania z transportu kombinowanego, — uczynienie transportu kombinowanego konkurencyjnym wobec transportu drogowego, w szczególności w drodze wsparcia finansowego pochodzącego ze Wspólnoty lub Bylej Jugoslowiańskiej Republiki Macedonii i w kontekście wlaściwego dla nich ustawodawstwa, — zachęcanie do korzystania oraz promowania korzystania z transportu kombinowanego na dużych odleglościach, w szczególności korzystania z kontenerów typu swap body, kontenerów zwyklych i naczep, — podniesienie szybkości i niezawodności transportu kombi- nowanego, w szczególności przez: — zwiększenie częstotliwości przewozów, potrzebami wysylających i użytkowników, zgodnie z — skrócenie czasu oczekiwania na terminalach oraz zwiększenie ich wydajności, 496 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 07/t. 3 — usunięcie wszelkich przeszkód z dróg dojazdowych w celu poprawienia dostępu do transportu kombinowanego, — jeśli jest to konieczne, ujednolicenie tonażu, wymiarów oraz wlaściwości technicznych sprzętu wyspecjalizowa- nego, w szczególności tak, aby zagwarantować niezbędną zgodność taboru, oraz podjęcie uzgodnionych dzialań w celu zamawiania i wlączania takiego sprzętu do eksploata- cji, zgodnie z wymogami natężenia ruchu, — oraz, mówiąc ogólnie, podejmowanie wszelkich innych, wlaściwych dzialań. Artykul 11 Znaczenie dróg kolejowych W nawiązaniu do wlaściwych uprawnień państw i przedsię- biorstw kolejowych odnoszących się zarówno do przewozu pasażerów, jak i towarów, Umawiające się Strony zalecają, aby przedsiębiorstwa kolejowe: — nawiązaly wspólpracę dwustronną, wielostronną lub w ramach międzynarodowych organizacji kolejowych we wszystkich dziedzinach, ze szczególnym uwzględnieniem poprawy jakości uslug transportowych, — podjęly próbę ustanowienia wspólnego systemu organizacji kolei, tak aby zachęcić wysylających do wysylania ladunku, w szczególności w celach tranzytowych, koleją zamiast drogą lądową, na zasadzie uczciwej konkurencji oraz pozostawiając użytkownikowi swobodę wyboru, — uzgodnily środki mające na celu zintegrowanie kolei Bylej Jugoslowiańskiej Republiki Macedonii w dziedzinie zarządzania ruchem z wykorzystaniem elektronicznego systemu listów przewozowych Docimel oraz skomputery- zowanego systemu rezerwacji pasażerskich Hermes i innych, — ujednolicily ustalenia dotyczące szkolenia personelu kolei. TYTUL IV TRANSPORT DROGOWY Artykul 12 Przepisy ogólne 1. W odniesieniu do wzajemnego dostępu do rynków trans- portowych, wstępnie i bez uszczerbku dla ustępu 2, Uma- wiające się Strony ustalają utrzymanie reżimu wynikającego z umów wielostronnych lub innych, istniejących instrumentów międzynarodowych zawartych między każdym Państwem Czlonkowskim Wspólnoty a Bylą Jugoslowiańską Republiką Macedonii jeśli nie ma takich umów czy instrumentów, wynikającego z sytuacji de facto w 1991 r. lub, Jednakże zgodnie z postanowieniami artykulu 13, oczekując na zawarcie między Wspólnotą a Bylą Jugoslowiańską Repu- bliką Macedonii porozumienia w sprawie rynku transportu drogowego oraz w sprawie opodatkowania dróg, zgodnie z artykulem 14 ustęp 2, Byla Jugoslowiańska Republika Macedo- Państwami Czlonkowskimi nii podejmuje wspólpracę z Wspólnoty w celu wprowadzenia do tych umów dwustronnych zmian prowadzących do ich dostosowania do niniejszej Umowy. 2. Niniejszym, począwszy od daty wejścia w życie niniejszej Umowy, Umawiające się Strony wyrażają zgodę na przyznanie nieograniczonego dostępu do wspólnotowego ruchu tranzyto- wego przez Bylą Jugoslowiańską Republikę Macedonii oraz do ruchu tranzytowego do Bylej Jugoslowiańskiej Republiki Mace- donii przez Wspólnotę. 3. W drodze odstępstwa od ustępu 2 do ruchu tranzyto- wego Bylej Jugoslowiańskiej Republiki Macedonii przez Austrię stosuje się następujące postanowienia: a) przez okres od daty, z którą niniejsza Umowa wchodzi w życie, do 31 grudnia 1998 r. w odniesieniu do Bylej Jugo- slowiańskiej Republiki Macedonii utrzymuje się reżim tran- zytowy tożsamy z tym, jaki stosowano między Republiką Austrii a Bylą Jugoslowiańską Republiką Macedonii w 1996 r. Nie później niż do 31 stycznia 1998 r. Wspólny Komitet Transportowy, ustanowiony na mocy artykulu 22, zbada funkcjonowanie reżimu stosowanego między Repu- bliką Austrii a Bylą Jugoslowiańską Republiką Macedonii w świetle zasady niedyskryminacji, którą należy stosować w odniesieniu do pojazdów ciężarowych ze Wspólnoty Euro- Jugoslowiańskiej Republiki Macedonii pejskiej oraz Bylej jadących tranzytem przez Austrię. to konieczne, Jeśli Wspólny Komitet Transportowy przyjmie środki wlaściwe w celu zagwarantowania skuteczności niedyskryminacji; b) począwszy od 1 stycznia 1999 r. , stosuje się system eko- puntów zbliżony do ustanowionego na mocy artykulu 11 protokolu nr 9 do Aktu Przystąpienia Republiki Austrii, Królestwa Szwecji i Republiki Finlandii do Unii Europej- skiej. W drodze wymiany listów między Umawiającymi się Stronami we wlaściwym czasie uzgodnione zostaną metody wyliczania oraz szczególowe zasady i procedury zarządzania i kontroli ekopunktów, zgodne z postanowie- niami artykulów 11 i 14 wspomnianego wyżej protokolu nr 9. 07/t. 3 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 497 Jeżeli w wyniku praw przyznanych na podstawie ustępu 2 4. ruch tranzytowy realizowany przez spedytorów wspólnoto- wych zwiększa się do stopnia powodującego, lub który może spowodować, poważne uszkodzenia infrastruktury drogowej i/ lub plynności ruchu na osiach, trasach i lączach wymienionych w artykule 5, Byla Jugoslowiańska Republika Macedonii może zwolać posiedzenie doraźne Wspólnego Komitetu Transporto- wego ustanowionego na mocy artykulu 22, na którym może zaproponować takie środki tymczasowe niezbędne do ograni- czenia lub zlagodzenia tych szkód. Wspólny Komitet Transpor- towy zbierze się w terminie 30 dni w celu dokonania oceny sytuacji oraz niezwlocznego zalecenia wlaściwych dzialań zaradczych. Jeżeli porozumienie nie zostanie osiągnięte w ter- minie 60 dni od dnia zwolania doraźnego posiedzenia, Byla Jugoslowiańska Republika Macedonii może wprowadzić środki tymczasowe na okres do trzech miesięcy. W identycznych oko- licznościach, terytorium Wspólnoty, w pobliżu granicy z Bylą Jugoslowiańską Repu- bliką Macedonii, wlaściwe organy, w tym danego regionu, mogą przyjąć wlaściwe, niezbędne środki. Przed uplywem okresu obowiązywania środków tymczasowych Wspólny Komitet Transportowy podejmuje ostateczną decyzję w sprawie wlaściwych środków zaradczych, takowe są niezbędne. Decyzję Wspólnego Komitetu Transportowego wykonuje się niezwlocznie i musi ona mieć charakter proporcjonalny i nie- dyskryminujący. Niniejsza klauzula przestaje mieć zastosowanie z chwilą osiągnięcia celów podanych w artykule 5, a naj- później z dniem 31 grudnia 2002 r. jeżeli problemy pojawią się na jeśli do 5. Umawiające się Strony powstrzymują się od podejmowa- nia wszelkiego rodzaju jednostronnych dzialań, które mogą przewoźników lub dyskryminowania doprowadzić pojazdów Wspólnoty i Bylej Jugoslowiańskiej Republiki Mace- donii. Każda Umawiająca się Strona podejmuje wszelkie kroki niezbędne do ulatwienia transportu drogowego do lub z tery- torium drugiej Umawiającej się Strony. Artykul 14 Opodatkowanie i inne oplaty 1. Umawiające się Strony przyjmują, że opodatkowanie pojazdów i inne oplaty pobierane od każdej ze Stron powinny być pozbawione wszelkich przejawów dyskryminacji. 2. Możliwie najszybciej, w oparciu o zasady przyjęte w tej sprawie przez Wspólnotę, Umawiające się Strony przystępują do negocjacji prowadzących do osiągnięcia porozumienia w kwestii opodatkowania. Celem niniejszej Umowy jest w szczególności zagwarantowanie swobodnego przeplywu ruchu transgranicznego w celu ograniczenia różnic między systemami opodatkowywania dróg stosowanymi przez Umawiające się Strony oraz usunięcia zaklóceń konkurencji wynikających z tych różnic. Do czasu zakończenia negocjacji wspomnianych w 3. ustępie 2 Umawiające się Strony usuną wszelkie przejawy dys- kryminacji między spedytorami Wspólnoty lub Bylej Jugoslo- wiańskiej Republiki Macedonii w dziedzinie nakladania pod- atków i pobierania oplat od obrotu i/lub posiadania samo- chodów ciężarowych, a także oplat pobieranych od operacji transportowych na terytorium Umawiających się Stron. Do chwili zawarcia umów wspomnianych w ustępie 2 i 4. artykule 13 każda zmiana w podatkach, winietach lub innych oplatach, proponowana po wejściu w życie niniejszej Umowy oraz którą można zastosować do wspólnotowego ruchu tran- zytowego przez Bylą Jugoslowiańską Republikę Macedonii, podlega procedurze uprzednich negocjacji ze Wspólnym Komi- tetem. Artykul 13 Dostęp do rynku Artykul 15 Tonaż i wymiary Na zasadzie pierwszeństwa, zgodnie z wlaściwymi dla nich regulami wewnętrznymi, Umawiające się Strony podejmują się wspólnie ustalić, — przebieg dzialań sprzyjających rozwojowi systemu trans- portowego, który spelnia potrzeby Umawiających się Stron oraz który, z jednej strony, jest zgodny ze sprawnym funk- cjonowaniem wewnętrznego rynku wspólnotowego i wykonywaniem wspólnej polityki transportowej, z drugiej zaś z polityką gospodarczą i transportową Bylej Jugoslo- wiańskiej Republiki Macedonii, Byla Jugoslowiańska Republika Macedonii przyjmuje, że 1. pojazdy spelniające normy wspólnotowe w sprawie tonażu i wymiarów mogą swobodnie i bez ograniczeń poruszać się po drogach wspomnianych w artykule 5. Najpóźniej do 31 grud- nia 2002 r. pojazdy, które nie spelniają obowiązujących norm Bylej Jugoslowiańskiej Republiki Macedonii, podlegają specjal- nej, niedyskryminującej oplacie, która odzwierciedla szkody spowodowane dodatkowym naciskiem osi. Sześć miesięcy po wejściu w życie niniejszej Umowy pojazdy wyposażone w zawieszenie pneumatyczne lub równorzędne systemy zawiesze- nia określone w dyrektywie Rady 92/7/EWG podlegają niższej stawce tych specjalnych oplat. — ostateczny system regulujący w przyszlości dostęp do rynku transportu drogowego między Umawiającymi się Stronami na zasadzie wzajemności. Byla Jugoslowiańska Republika Macedonii ulatwia ujed- 2. nolicanie istniejących uregulowań i norm dotyczących budowy dróg z ustawodawstwem obowiązującym we Wspólnocie od 498 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 07/t. 3 jakości końca 1997 r. oraz podejmuje zasadnicze wysilki zmierzające do dostosowania istniejących dróg podanych w artykule 5 do tych nowych uregulowań i norm w sugerowa- nym terminie, zgodnie z możliwościami finansowymi. Z chwilą zrealizowania tych usprawnień znosi się oplaty spe- cjalne podane w ustępie 1. Artykul 16 Środowisko naturalne Dla potrzeb ochrony środowiska naturalnego Umawiające 1. się Strony dążą do wprowadzenia norm w sprawie emisji gazów i zanieczyszczeń stalych oraz poziomów natężenia halasu dla pojazdów ciężarowych, gwarantujących wysoki poziom ochrony środowiska naturalnego. Aby zapewnić branży przejrzyste 2. informacje oraz zachęcić do skoordynowanych badań, programowania i pro- dukcji, należy unikać w tej dziedzinie norm krajowych wpro- wadzających wyjątki. Artykul 18 Przepisy dotyczące ruchu drogowego Umawiające się Strony dzielą się doświadczeniami i dążą 1. do ujednolicenia ustawodawstwa w celu poprawy plynności i bezpieczeństwa ruchu w okresach szczytowych (weekendy, święta państwowe, sezon turystyczny). Ogólnie, Umawiające się Strony dążą do wprowadzenia, 2. rozwijania i nawiązania wspólpracy w zakresie systemu infor- macji o ruchu drogowym. Strony dążą do ujednolicenia ustawodawstwa w sprawie 3. przewozu towarów szybko psujących się, żywych zwierząt i substancji niebezpiecznych. Umawiające się Strony podejmują także wysilki na rzecz 4. zharmonizowania pomocy technicznej świadczonej kierow- com, upowszechniania podstawowych informacji na temat ruchu drogowego i innych spraw interesujących turystów oraz slużby ratownicze, w tym pogotowie ratunkowe. Pojazdy, które spelniają normy ustanowione na mocy umów międzynarodowych, odnoszących się również do ochrony środowiska, mogą się poruszać po terytorium Umawiających się Stron bez dalszych ograniczeń. Umawiające się Strony wspólpracują z zamiarem osiąg- 3. nięcia wspomnianych powyżej celów w zakresie wprowadzenia nowych norm. TYTUL V UPROSZCZENIE FORMALNOŚCI Artykul 19 Uproszczenie formalności Artykul 17 Aspekty socjalne 1. Umawiające się Strony ujednolicają ustawodawstwo w sprawie szkolenia personelu zaangażowanego w przewozy, w szczególności w odniesieniu do przewozu towarów niebez- piecznych. Byla Jugoslowiańska Republika Macedonii dąży do stania 2. się sygnatariuszem Ukladu Europejskiego dotyczącego pracy zalóg pojazdów zaangażowanych w międzynarodowy transport drogowy (ERTA). Do czasu uwidocznienia wyników przystąpie- nia Umawiające się Strony zachęca się do harmonizowania ustawodawstwa w sprawie czasu podróży i postoju oraz skladu zalogi. 3. Do czasu harmonizacji w tej dziedzinie Umawiające się Strony uznają metody rejestracji stosowane przez każdą z nich do monitorowania wykonywania wlaściwego dla nich ustawo- dawstwa socjalnego w dziedzinie transportu drogowego. się Umawiające 4. równorzędność wlaściwego dla nich ustawodawstwa w sprawie dopuszczania do wykonywania zawodu przewoźnika transportu drogowego na zasadzie wzajemnego ich uznawania. gwarantują Strony 1. Umawiające się Strony zgadzają się na uproszczenie prze- plywu towarów przewożonych koleją i transportem drogo- wym, zarówno w ramach umów dwustronnych, jak i w ruchu tranzytowym. Umawiające się Strony uzgadniają rozpoczęcie negocjacji 2. w celu zawarcia umowy w sprawie uproszczenia kontroli i for- malności odnoszących się do przewozu towarów. Umawiające się Strony uzgadniają podjęcie, w niezbęd- 3. nym zakresie, wspólnych dzialań w sprawie przyjęcia oraz zachęcenia do przyjęcia środków upraszczających. Artykul 20 Wspólpraca celna Umawiające się Strony wspólpracują w celu dostosowania 1. ustawodawstwa celnego Bylej Jugoslowiańskiej Republiki Mace- donii do ustawodawstwa celnego Wspólnoty. 2. Wspólpraca ta obejmuje w szczególności: — wymianę informacji, — wprowadzenie jednego dokumentu administracyjnego, 07/t. 3 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 499 — wzajemne polączenie systemów tranzytowych Wspólnoty z systemami tranzytowymi Bylej Jugoslowiańskiej Republiki Macedonii, — organizację seminariów i kursów szkoleniowych. Wspólnota stosuje tego rodzaju pomoc techniczną w razie konieczności. c) w 1999 r. podejmuje ocenę sytuacji w odniesieniu do poprawiania i efektów swobodnego tranzytu; d) organizuje prace w sprawie infrastruktury transporto- wej, w tym planowanie i wykonywanie inwestycji oraz, jeśli jest to wlaściwe, ich rozwój, w razie konieczności w drodze ustanowienia ad hoc grupy ekspertów w szczególny sposób odpowiedzialnych za to zadanie; TYTUL VI POSTANOWIENIA KOŃCOWE Artykul 21 Rozszerzanie zakresu Jeżeli, na podstawie swoich doświadczeń w stosowaniu niniej- jedna z Umawiających się Stron dochodzi do szej Umowie, wniosku, że inne środki, które nie wchodzą w zakres niniej- szego Porozumienia, leżą w interesie skoordynowanej europej- skiej polityki transportowej, w szczególności mogą pomóc roz- wiązać problemy ruchu tranzytowego, to kieruje swoje sugestie w tym względzie do drugiej Umawiającej się Strony. Artykul 22 Wspólny Komitet Transportowy Wspólny Komitet Transportowy, zwany „Komitetem Transpor- towym Wspólnoty/Bylej Jugoslowiańskiej Republiki Macedonii” jest organem odpowiedzialnym za wspólpracę. Komitet: — sklada się z przedstawicieli mianowanych przez Wspólnotę oraz Bylą Jugoslowiańską Republikę Macedonii, — zbiera się na posiedzenia we Wspólnocie lub w Bylej Jugo- slowiańskiej Republice Macedonii zamiennie przynajmniej raz do roku oraz, jeśli jest to konieczne, częściej, na wnio- sek jednej z Umawiających się Stron, — uchwala swój regulamin, — zapewnia wlaściwe wykonanie niniejszej Umowy, w szczególności: a) sporządza plany wspólpracy w sprawie transportu kolejowego i drogowego, badań w dziedzinie trans- portu i środowiska naturalnego; e) f) rozstrzyga wszelkie kwestie wynikać ze stosowania i wykladni niniejszej Umowy; sporne, jakie mogą koordynuje monitorowanie, prognozowanie inne prace statystyczne dotyczące transportu międzynarodo- wego, w szczególności ruchu tranzytowego; i g) koordynuje dzialalność badawczą w dziedzinie trans- portu. Artykul 23 Wygaśnięcie Niniejsze Porozumienie zawiera się na okres dobiegający końca z dniem 31 grudnia 2003 r. Jeżeli żadna z Umawiających się Stron go nie odwola, za 12-miesięcznym okresem wypowie- dzenia rozpoczynającym się z końcem następnego roku, Umowa ulega automatycznemu odnowieniu na okres jednego roku. Artykul 24 Zalączniki Zalączniki stanowią integralną część niniejszej Umowy. Artykul 25 Języki Niniejszą Umowę sporządza się w dwóch egzemplarzach w każdym z języków urzędowych Stron, a każdy z tych tekstów jest na równi autentyczny. Artykul 26 Wejście w życie b) analizuje stosowanie decyzji zawartych w niniejszym Porozumieniu i zaleca wlaściwe środki dotyczące wszelkich, możliwych problemów, w szczególności zgodnie z artykulem 12 ustępy 3 i 4; Niniejszą Umowę zawiera się zgodnie z procedurami wew- nętrznymi Umawiających się Stron. Wchodzi w życie, kiedy tylko Umawiające się Strony powiadamiają się wzajemnie o zakończeniu procedur niezbędnych do tego celu. 500 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 07/t. 3 ZALĄCZNIK I Wspólna Deklaracja 1. Wspólnota i Byla Jugoslowiańska Republika Macedonii przyjmują, iż poziomy emisji substancji gazowych i poziomy halasu przyjęte we Wspólnocie do celów zatwierdzenia typu pojazdów ciężarowych są następujące: CO 4,9 g/Kwh HC 1,23 g/Kwh 0,4 g/Kwh NOx Cząstki stale 9,0 g/Kwh 0,7 g/Kwh < 85 g/Kwh 2. Na mocy dyrektywy 91/542/EWG, począwszy od 1 października 1996 r. , we Wspólnocie ustala się następujące poziomy: CO 4,0 g/Kwh HC 1,1 g/Kwh NOx Cząstki stale 7,0 g/Kwh 0,3/0,15 g/Kwh 3. Opierając się na najnowszym stanie wiedzy w dziedzinie technologii pojazdów silnikowych przyjaznych dla środo- wiska naturalnego oraz skladu paliwa, Wspólnota i Byla Jugoslowiańska Republika Macedonii podejmują wysilki w celu obniżenia w przyszlości wartości emisji COP. ZALĄCZNIK II Wspólna Deklaracja Umawiające się Strony uznają polożenie geograficzne Bylej jako kraju bez dostępu do morza, oraz znaczenie przeplywu towarów między Bylą Jugoslowiańską Republiką Macedonii a portami morskimi, inter alia w kontekście artykulów 13 i 14 Ukladu Przejściowego z dnia 13 września 1995 r. Są one zatem przygotowane do przeanalizowania tego zagadnienia we wlaściwym terminie. Jugoslowiańskiej Republiki Macedonii, ZALĄCZNIK III Deklaracja dotycząca artykulu 2 Byla Jugoslowiańska Republika Macedonii wyrazila swoje zainteresowanie możliwie najszybszym otwarciem negocjacji w sprawie przyszlej wspólpracy w dziedzinie transportu lotniczego. Wspólnota przyjęla do wiadomości zainteresowanie wyrażone przez Bylą Jugoslowiańską Republikę Macedonii