title: 97/330/CE: Décision de la Commission du 23 avril 1997 modifiant les décisions portant approbation des cadres communautaires d'appui, des documents uniques de programmation et des programmes d'initiative communautaire, adoptées à l'égard de la Finlande (Les textes en langues finnoise et suédoise sont les seuls faisant foi)

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU initiative
Finland
Structural Funds
financing policy


title: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et fællesskabshandlingsprogram til styrkelse af afgiftssystemerne i det indre market (Fiscalis- programmet)

eurovoc_concepts:
EU programme
VAT
action programme
single market
tax system

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 23. 04. 1997 KOM(97) 175 endelig udg. 97/0128 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING om et fællesskabshandlingsprogram til styrkelse af afgiftssystemerne i det indre marked (FISCALIS-programmet) (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE 1. RESUMÉ FISCALIS-programmet har til formål at styrke afgiftssystemerne i det indre marked. Programmet udgør et første skridt hen i mod indførelsen af det nye fælles momssystem som led i første etape i Kommissionens arbejdsprogram1 offentliggjort i 1996. Der vil fremover blive fremlagt yderligere forslag til oprettelse af det nye system i takt med gennemførelsen af Kommissionens arbejdsprogram. FISCALIS-programmet giver Fællesskabet den infrastruktur og den stimulus, uden hvilken medlemsstaterne alene ikke vil kunne sikre et velfungerende nyt momssystem. Denne infrastruktur og stimulus vil føre til betydelige operative forbedringer af afgiftssystemet (f. eks. effektiviteten i medlemsstaternes samarbejde). Dette er af afgørende betydning for et velfungerende nyt momssystem. Programmet foreslås nu ved nye systems spæde begyndelse, fordi det tager nogle år at skabe de nødvendige forbedringer for, at det nye system kan fungere godt, når det træder i kraft. Det er derfor planlagt, at programmet skal påbegyndes fire år før momssystemets tidligst mulige ikrafttræden. De forbedringer, som programmet medfører, vil også være til nytte for den nuværende ordning for henholdsvis moms og punktafgifter. Fordelene for den nuværende momsordning vil dog ikke råde bod for ordningens iboende svagheder, da disse kun kan tackles med en gennem gribende reform af ordningen som beskrevet i Kommissionens arbejdsprogram. 2. INDLEDNING Den nuværende ordning for moms og for punktafgifter blev indført den 1. januar 1993 ledsaget af foranstaltninger til operationel styrkelse af ordningen. Med ny fæUesskabslovgivrring2 styrkedes derefter de eksisterende retlige rammer3, herunder især det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Desuden blev Matthaeus-Tax-programmet4 vedtaget for gennem videreuddannelse af embeds mændene i afgiftsadministrationerne at styrke ordningen for moms og for punktafgifter. Der er også inden for rammerne af de eksisterende retlige rammer taget initiativ til at forbedre det administrative samarbejde og den gensidige bistand, navnlig systemet for udveksling af momsoplysninger (VIES), afgiftsdelen af det toldmæssige håndhævelsesnetværk (Fiscai KOM(96) 328 endelig udg. Rådets forordning (EØF) nr. 218/92 af 27. januar 1992 om administrativt samarbejde inden for området indirekte skatter (moms), EFT nr. L 24 af 1. 2. 1992, s. 1. Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, EFT nr. L 76 af 23. 3. 1992, s. 1. Rådets direktiv 79/1070/EØF af 6. december 1979 om ændring af direktiv 77/799/EØF om gensidig bistand, EFT nr. L 331 af 27. 12. 1979, s. 8. Rådets direktiv 79/107 l/EØF af 6. december 1979 om ændring af direktiv 76/308/EØF om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer, EFT nr. L 331 af 27. 12. 1979, s. 10. Rådets beslutning 93/588/EØF af 29. oktober 1993 om vedtagelse af et fællesskabshandlings program for faglig uddannelse af embedsmænd i afgiftsadministrationerne (Matthaeus-Tax), EFT nr. L 280 af 13. 11. 1993, s. 27. 2 SCENT)5, systemet for udveksling af punktafgiftsoplysninger (SEED), systemet til verifikation af punktafgiftspligtige række multilaterale kontrolforanstaltninger udført på forsøgsbasis af medlemsstaterne i fællesskab. Kombinationen af lovgivning og initiativer har vist sig hensigtsmæssig med hensyn til at løse de problemer, der opstod som følge af fjernelsen af grænsekontrollen. omsætning (EMVS) varers en og Sideløbende hermed har Kommissionen gennem de seneste tre år foretaget en overordnet analyse af, på hvilke områder og hvordan det indre marked, der følger af traktaten, kan forbedres. Analysen6 har vist et behov for et mere snævert administrativt samarbejde, en forvaltningsmæssig styrkelse for at tage højde for de nye omstændigheder og en sammen hængende og ensartet anvendelse af fællesskabsretten. Rådet har medgivet7, at der er behov for at videreføre bestræbelserne på at styrke samarbejdet i denne retning, og erklæret sig villig til at drøfte de forslag, som Kommissionen fremlægger herom. Nærværende forslag skal ses i denne sammenhæng. Uanset den indsats, der allerede er gjort, er der nu et behov for at forny Fællesskabets indsats. Katalysatoren for indsatsen er indførelsen af et nyt fælles momssystem. Som skitseret i Kommissionens arbejdsprogram indebærer det nye system en grundlæggende ændring i momssystemets måde at fungere på. Især vil indførelsen af et enkelt sted for momsregistrering skabe behov for et administrativt samarbejde mellem myndighederne af en intensitet mindst svarende til den, som man nu finder inden for den enkelte medlemsstat. Den større mængde fællesskabsforskrifter og myndighedernes stigende indbyrdes afhængighed kræver ligeledes en større ensartethed i anvendelsen af fællesskabsretten. Hvis alle disse udfordringer skal tages op, må det som beskrevet i Kommissionens arbejdsprogram ske gennem en række tiltag på fællesskabsplan. Umiddelbart må det på fællesskabsplan prioriteres højest, at der indføres den nødvendige infrastruktur og stimulus som forberedelse til det nye system. Årsagen hertil er, at programmet kræver nogen tids indkøring for at opnå de forbedringer, som er nødvendige for, at det nye system kan fungere gnidningsløst fra starten. For eksempel kan der ikke fra den ene dag til den anden ske forbed ringer i sprogkundskaberne, udvikles den nødvendig teknologi og opdyrkes samarbejdsvaner. Forbedringernes almene karakter vil, selv om de er et væsentligt led i forberedelsen af det nye system, tillige være til nytte for den eksisterende momsordning. Behovet for forbedringer blev understreget i Kommissionens rapport om gennemførelsen af det administrative samarbejde i 1994-19958. På grund af forbedringernes almene karakter vil også puriktafgiftsordningen, som står over for lignende udfordringer, kunne drage fordel af en tilsvarende fællesskabs foranstaltning. En yderligere katalysator for en fornyet fællesskabsindsats er de associerede central- og østeuropæiske landes og Cyperns (i det følgende benævnt "associerede lande") fremtidige tiltrædelse af EU. Kornmissionens hvidbog om forberedelse af de associerede central- og 5 6 7 8 System for a Customs Enforcement NeTwork. Meddelelse fra Kommissionen til Rådet "Optimering af det indre marked: et strategisk program", KOM(93) 632 endelig udg. Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om udbygning af det administra tive samarbejde i forbindelse med gennemførelsen og håndhævelsen af EU-lovgivningen i det indre marked af 16. februar 1994, KOM(94) 29 endelig udg. Rådets resolution nr. 94/C179/01. EFT nr. C 179 af 1. 7. 1994, s. 1. Rådets resolution nr. 96/C224/02. EFT nr. C 224 af 1. 8. 1996, s. 3. KOM(96) 681 endelig udg. østeuropæiske landes integration i det indre marked9 (som har Det Europæiske Råds tilslutning10) forpligter Fællesskabet til at åbne eksisterende afgiftsprogrammer i forbindelse med det indre marked for deltagelse fra de associerede lande. Endelig imødekommer forslaget en opfordring fra Formanden for Europa-Parlamentet11 om at opstille et "bredt funderet fælles program for uddannelse og udveksling" af embedsmænd i afgiftsadministrationerne "med henblik på at skabe varige forbedringer af samarbejdet på alle planer". 3. MÅLSÆTNINGER Fællesskabet er sammen med medlemsstaterne ansvarlig for det indre marked, herunder især moms- og punktafgiftssystememe. Selv om medlemsstaterne spiller dén største rolle, i det mindste hvad angår ressourcerne, spiller EU også en vigtig rolle for at sikre at moms- og punktafgiftssystemerne kan fungere reelt og på ensartet og effektiv vis. Der indgår følgende tre elementer i dette ansvar: at beskytte finansielle interesser for såvel medlemsstater som Fællesskabet gennem bekæmpelse af afgiftsunddragelse og -flugt, undgå, at den faktiske anvendelse af reglerne får konkurrencefordrejende virk ninger, og yderligere nedbringe byrderne i forbindelse med overholdelse af reglerne for såvel administrationer som skatteborgere. Såvel medlemsstaterne som Fællesskabet har en rolle at spille med hensyn til alle tre elementer. For at løse opgaven kan der på fællesskabsplan opstilles tre væsentlige målsætninger: 1) 2) 3) godt fælles kendskab til fællesskabsretten (og gennemførelsen i de respektive medlemsstater) blandt embedsmænd i afgiftsadministrationerne, effektivt, reelt og vidtfavnende samarbejde medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Kommissionen, og yderligere forbedring af administrative procedurer under hensyntagen til såvel myndig hedernes som skatteborgernes behov. Sådan er målsætningerne på fællesskabsplan, men opfyldelsen af dem påhviler i vid udstræk ning medlemsstaterne. Fællesskabsforanstaltninger i forbindelse med disse målsætninger skal derfor styrke medlemsstaternes bestræbelser ved at tilvejebringe infrastrukturer og den nødvendige stimulus. 9 10 11 Hvidbog - Forberedelse af de associerede central- og østeuropæiske landes integration i Unionens indre marked, KOM(95) 163 endelig udg. Det Europæiske Råds møde i Cannes den 27. -28. juni 1995. "Ti praktiske forslag til forbedring af bekæmpelsen af svig" - tale til den interparlamentariske konference, Bruxelles, den 23. og 24. april 1996. 4 3. 1 Målsætning 1 (artikel 3, litra a)) Opfyldelse af denne målsætning understreger tydeligt, hvor vigtig medlemsstaternes indsats for at uddanne embedsmændene er. Der er imidlertid behov for uddannelsestiftag på fælles skabsplan, der skal koordinere bestræbelserne for at sikre resultater i form af ensartet effek tivitet i anvendelsen af EU-lovgivningen. 3. 2 Målsætning 2 (artikel 3, litra b» Reelt samarbejde kræver, at der i de retlige rammer på fællesskabsplan fastlægges regler for samarbejdet. Kommissionen agter at foreslå ændringer af de nuværende rammer for at imødekomme de udfordringer, som følger af det nye fælles momssystem. Hertil kommer, at programmet opfylder behovet for en indsats på yderligere to områder: Tilvejebringelse af en infrastruktur, som sætter medlemsstaterne i stand til at kommunikere og udveksle oplysninger indbyrdes. Jo bedre infrastruktur, jo bedre kvalitet af samarbejdet, hvorved offeromkostningerne reduceres. På grund af den nødvendige koordinering er det i vid udstrækning en opgave for Fællesskabet at indføre infrastrukturen og sikre, at den fungerer. Udvikling af samarbejdsvaner blandt de implicerede embedsmænd. Sådanne vaner kan kun opdyrkes på baggrund af dyb gensidig forståelse og tillid. Dette kræver imidlertid, at de sproglige og praktiske barrierer for samarbejdet nedbrydes. Selv om medlems staternes indsats ved ansættelse, uddannelse og styring af deres personale er af afgørende betydning for at nå disse mål, vil det være hensigtsmæssigt at supplere med foranstaltninger på fællesskabsplan for at stimulere udviklingen. Det kan ske ved at bringe embedsmænd fra forskellige nationale administrationer sammen om arbejdsrelaterede aktiviteter. 3. 3 Målsætning 3 (artikel 3, litra c)) Yderligere forbedring af administrative procedurer for at tage højde for de stadige ændringer af forholdene (og administrationernes og skatteborgernes behov) er naturligvis en af de vigtigste opgaver for medlemsstaternes styring af deres administrationer. Fællesskabet kan imidlertid spille en rolle i udviklingen og spredningen af bedst mulig administrativ praksis inden for Fællesskabet. Medlemsstaterne står over for fælles problemer med hensyn tU forvaltningen af moms- og punktafgiftssystemerne, hvorfor Fællesskabet kan spille en koordinerende rolle og således optimere udbyttet af medlemsstaternes bestræbelser. 4. PROGRAMAKTIVTrETERNE I fastlæggelsen af aktionsområderne for at opfylde målsætningerne kan der i stor udstrækning trækkes på de hidtidige erfaringer med at styrke moms- og punktafgiâssystemerne operationelt. 4. 1 Kommunikations- og informationsudvekslingssystemer, håndbøger og vejled ninger (artikel 4) 4. 1. 1 Kommunikations- og informationsudvekslingssystemer Infrastrukturer for kommunikation- og informationsudveksling spiller en afgørende rolle i styrkelsen af moms- og punktafgiftssystemerne, navnlig for at sikre reel og effektiv forvaltning. Dette kommer med al tydelighed til udtryk i VIES-systemets succes. VIES-systemet er et system til elektronisk udveksling af oplysninger mellem administrationer gennem et net på fællesskabsplan. VIES har vist sig at være et værktøj af afgørende betydning for kontrollen med transaktioner inden for Fællesskabet, ikke mindst takket være den afskrækkende virkning, men VIES har tillige givet enorme effeldvitetsgevinster gennem administrativt samarbejde. Dette har igen reduceret offerornkostningerne ved samarbejde og stimuleret samarbejde af forskellig art og i en hidtil ukendt grad medlemsstaterne indbyrdes. VIES har været et afgørende gennembrud, da systemet har vist, at informationsteknologi kan forene ønsket om indtægtssikkerhed og reducering af den dyre fysiske kontrol. Fiscal SCENT er et kommunikationssystem til udveksling af oplysninger i sager, hvor der er mistanke om afgiftsunddragelse i forbindelse med såvel moms som punkter. Det har endnu kun været anvendt i begrænset omfang. Kommissionen og medlemsstaterne drøfter for øjeblikket, hvordan systemet kan anvendes optimalt. SEED-systemet gør det muligt at udveksle registreringsoplysninger mellem punktafgifts- administrationerne. Derved kan administrationen og de erhvervsdrivende få oplysninger om modtagere af punktafgiftspligtige varer, der omsættes inden for Fællesskabet. EMVS er et nyligt indført faxbaseret system, som viser sig stadig mere nyttig i efterprøvningen af punktafgiftspligtige varers omsætning inden for Fællesskabet. Forslaget opstiller et nyt retligt og budgetmæssigt grundlag for VIES, SEED og EMVS. De har hidtil udgjort en del af ID A-programmet (dataudveksling mellem administrationerne). Fra og med 1998 skal driftsomkostningerne i forbindelse med dette system finansieres udelukkende over FISC ALIS, men systemerne vil stadig kunne drage fordel af de standarder, der udvikles under IDA. De af Kommissionens tjenestegrene, som har ansvaret for IDA og FISC ALIS, vil fortsat koordinere deres arbejde tekniske samkøringsevne og optimere økonomien i udviklingsfasen. I øvrigt skal enhver fremtidig fællesskabsbeslutning, som overordnet vedrører de transeuropæiske telematiske net, også finde anvendelse på systemerne under FISCALIS-programmet. i vidt omfang for at sikre systemernes Ud over dataudvekslingssystemerne udgør systemer til kommunikation en væsentlig del af den infrastruktur, der er nødvendig for et vellykket samarbejde. Elektronisk kommunikation har betydelige fordele frem for brev- eller faxkommunikation, nemlig større sikkerhed, hurtighed og pålidelighed, og muliggør ligeledes systemer til oversættelse. Med en række allerede oversatte standardbeskeder dækkende alle behov kan der skabes et effektivt kommunikations- og oversættelsessystem. Det vil både gøre det lettere at yde bistand og gøre det nemmere at anmode om samarbejde. Der er planer om et system for standarder til alle formål i forbindelse med indirekte beskatning med forskellig anvendelse alt efter meddelelsens art (for eksempel undersøgelse i forbindelse med en mistanke om a%iftsunddragelse eller anmodning om gensidig bistand i forbindelse med inddrivelse). Indtil da udgør forslaget et nyt retligt og budgetmæssigt grundlag for Fiscai SCENT. Udviklingen af sådanne kommunikations- og informationsudvekslingssystemer vil i vid udstrækning kunne forbedre effektiviteten og omfanget af samarbejdet og kommunikationen mellem medlemsstaterne. I udviklingen skal der til stadighed tages højde for nye udfordringer, navnlig nye behov i forbindelse med det nye momssystem. 4. 1. 2 Håndbøger og vejledninger Kommissionen har inden for rammerne af de eksisterende afgiftssystemer fremstillet håndbøger til brug for såvel erhvervslivet som administrationerne. Erfaringerne fra ordningerne for administrativt samarbejde har vist, at administrationerne har et behov for håndbøger, navnlig på områder, hvor nationale forskelle påvirker samarbejdet, f eks. anvendelse af gensidig bistand i inddrivningen af fordringer. 4. 2 Udvekslinger, seminarer og multilaterale kontrolforanstaltninger (artikel 5) Erfaringerne fra Matthaeus-Tax-programmet12 har vist, at en af de mest effektive måder at opfylde FISCALIS-målsætningerne på er at samle embedsmænd fra de forskellige nationale administrationer i en struktureret kontakt om arbejdsaktiviteter. 4. 2. 1 Udvekslinger (artikel 5, stk. 1) De udvekslinger, som har vist sig mest vellykkede, har været af den type, som giver den udvekslede embedsmand for værts- administrationen. til at udføre konkrete arbejdsopgaver lejlighed Udvekslingerne har også været effektive med hensyn til at udsprede kendskabet til optimal administrativ praksis, navnlig gennem de mere målrettede udvekslinger for at studere en særlig administrativ praksis. 4. 2. 2 Seminarer (artikel 5, stk. 2) Seminarerne under Matthaeus-Tax-programmet har vist sig effektive for opfyldelsen af alle programmets målsætninger. Seminarerne udgør et forum, hvor eksperter inden for et særligt forvaltningsområde kan mødes og diskutere fælles problemer. De er nyttige for udviklingen og spredningen af bedste administrative praksis, men også for at stimulere eller opbygge samarbejdet eller simpelt hen som et pædagogisk værktøj. Repræsentanter for erhvervslivet og skatteborgerne er tidligere blevet inviteret, og vil fortsat blive det, når det findes hensigts mæssigt. 4. 2. S Multilaterale kontrolforanstaltninger (artikel 5, stk. 3) Den mest effektive, strukturerede kontakt har naturligvis vist sig at være de former for kontakt, som har taget udgangspunkt i faktisk samarbejde om kontrolprojekter. Der er blevet gennemført multilaterale kontrolforanstaltninger på forsøgsbasis inden for momsområdet, og de har vist sig vellykkede både med hensyn til at nå faktiske (finansielle) resultater, opbygge samarbejdet mellem de implicerede administrationer og kortlægge hindringer (praktiske og forskriftsmæssige) for et vellykket samarbejde. 12 Kommissionens årlige beretninger om programmet: KOM(95) 663 og KOM(96) 543. 7 43 Fælles uddannelsesinitiativ (artikel 6) Fælles uddannelsesforanstaltninger har været en del af Matthaeus-Tax-programmet, men på trods heraf har Fællesskabets rolle alligevel hidtil været underudviklet. Der er behov for fornyelse af Fællesskabets rolle gennem større koordinering og en udbygning af medlemsstaternes store bestræbelser på at uddanne deres embedsmænd i samme fælles skabslovgivning og dens gennemførelse over alt i Fællesskabet. For at skabe denne fornyelse udformes der et nyt fælles uddannelsesinitiativ for at samle alle aspekter af uddannelsen, nemlig faglige programmer og sprogundervisning samt værktøjer til brug i uddannelsen og sprogundervisningen. Udannelseselementet vil således bedre kunne koordineres og udvikles. Som et led i fornyelsen vil Kommissionen ligeledes inddrage uddannelseseksperter fra medlemsstaterne i langt højere grad end tidligere i gennemførelsen af initiativet. En betydelig større andel af programmets forvaltningsressourcer vil også overgå til uddannelsesinitiativet. Kommissionen mener, at ansvaret for forvaltningen af uddannelsesinitiativet med tiden kan. overlades til et nyt fællesskabsorgan, som skal varetage uddannelse inden for afgiftsområdet. Tidspunktet afhænger af, hvornår Fællesskabet har opnået den nødvendige erfaring og kapacitet. Et ydertigere motiv for et sådant organ er den større mængde fællesskabslovgivning, som vil følge i kølvandet af det nye momssystem. 4. 3. 1 Fælles uddannelsesprogrammer (artikel 6, stk 1) Der er allerede inden for rammerne af Matthaeus-Tax-programmet vedtaget et fælles uddannelsesprogram for embedsmænd i afgiftsadministrationerne13. Programmet opstiller en liste over emner, som de nationale forvaltningsskoler skal undervise i som led i den grund- eller videreuddannelse, som embedsmændene i afgiftsadministrationerne får. FISCALIS-pro grammet dækker også såvel dette, som udvikling af yderligere programmer, navnlig for de associerede lande. 4. 3. 2 Sprogundervisning (artikel 6, stk 2) Utilstrækkelige sprogkundskaber har gang på gang vist sig at være den største hindring for samarbejdet. Embedsmænd med manglende sprogkundskaber er tilbageholdende med at anmode om samarbejde, og muligheden for et vellykket samarbejde reduceres. Også for udførelsen af administrative opgaver, især når europæiske virksomheder arbejder på flere sprog, er det stadigt mere nødvendigt med sprogkundskaber. Samtlige medlemsstater har erkendt dette og tilrettelægger sprogundervisning for de af deres embedsmænd, som de skønner har behov herfor. Der er behov for fornyelse i sprogundervisningen på fællesskabsplan, både for at tage højde for den indsats, der allerede gøres, og for at tage fremtidens udfordringer op. Det snævre samarbejde, som det nye momssystem forudsætter, stiller krav om en reel evne til at kommunikere blandt et langt bredere udsnit af embedsmændene end hidtil. I princippet bør alle embedsmænd i afgiftsadministrationerne have tilstrækkelige sprogkundskaber til at deltage i samarbejdet. 13 Kommissionens beslutning af 12. juli 1995. EFT nr. L 172 af 22. 7. 1995, s. 24. 8 Kommissionen foreslår derfor, at medlemsstaterne formaliserer deres eksisterende tilsagn om sprogundervisning ved at forpligte sig til at stille undervisning til rådighed for deres embedsmænd af en karakter, som kan sikre tilstrækkelige sprogkundskaber. Hvad tilstrækkelige sprogkundskaber egentlig indebærer, må fastlægges med enkelte års mellemrum under hensyntagen til eksisterende niveauer og nye behov. Der bør udformes en langsigtet plan med hensigtsmæssige mål for administrationerne. Planen bør officielt vedtages af Kommissionen og medlemsstaterne, således at forpligtelserne kan overholdes. Opfyldelsen af målene skal gennemgås regelmæssigt. Der vil blive stillet krav til de associerede lande om at acceptere en sådan forpligtelse. 4. 3. 3 Fællesskabsværktøjer til brug for uddannelse indenfor indirekte beskatning og sprogundervisning (artikel 6. 3) Matthaeus-Tax-programmet har påvist et behov for fælles værktøjer til brug i uddannelsen inden for indirekte beskatning som supplement til medlemsstaternes egne. Det mest presserende behov for øjeblikket er fleksible værktøjer inden for afgiftsterminologi. 5. FINANSIERING OG FORVALTNING AF PROGRAMMET Et af de væsentlige formål med nærværende forslag er at samle samtlige Fællesskabets foranstaltninger og udgifter i forbindelse med moms- og punktafgiftssystemerne, noget som førhen har været meget spredt. Det vil i høj grad øge gennemsigtigheden af og sammenhængen i Fællesskabets bestræbelser. Dette vil igen gøre det muligt, på grundlag af objektive indika torer som kan efterprøves, at foretage en mere stringent og grundig evaluering af bestræbel serne, end tilfældet har været hidtil. Den større gennemsigtighed og den fornyede vægt på evaluering bliver af væsentlig betydning for optimeringen af udbyttet af Fællesskabets udgifter. Opfyldes programmålsætningeme, vil det give Fællesskabet i almindelighed og deltagerne i særdeleshed en række langsigtede fordele. Det vil derfor være hensigtsmæssigt, hvis programmets omkostninger deles. Det er ønskeligt, at det finansielle ansvar deles på samme i nærhedsprincippet. måde som for de eksisterende aktiviteter med udgangspunkt Omkostningsdelingen mellem Fællesskabet og de associerede lande bør fastlægges i henhold til de tillægsprotokoller, der indgår i de pågældende aftaler om deres deltagelse i fælles skabsprogrammer. Der er ligeledes grund til at rationalisere forvaltningen af foraristaltningen for at sikre sammenhæng med udviklingen i fællesskabspolitikkerne. I stedet for at oprette et nyt rådgivende udvalg foreslår Kommissionen derfor snarere, at Det Stående Udvalg vedrørende Administrativt Samarbejde bemyndiges til på et rådgivende grundlag at bistå Kommissionen i programmets gennemførelse. Det Stående Udvalg vedrørende Administrativt Samarbejde har for øjeblikket beføjelse til at behandle spørgsmål om administrativt samarbejde for såvel moms- som punktafgiftsområdet, selv om Udvalget for Punktafgifter hidtil har påtaget sig arbejdet på punktafgiftsområdet. For at sikre en sammenhængende tilgang til forvaltningen af programmet og sammenhæng mellem programmet og føllesskabspolitikken generelt vedrørende moms og punktafgifter er det hensigten, at Det Stående Udvalg vedrørende Administrativt Samarbejde i fremtiden skal overtage en større del af ansvaret for det administrative samarbejde på punktafgiftsområdet. Det medfører betydelige ændringer i Det Stående Udvalgs nuværende arbejdsform. Udvalget mødes for øjeblikket udelukkende for at drøfte momsspørgsmål. I fremtiden må udvalgets formandskab og medlemssammensætning variere for at afspejle, hvorvidt det er moms- eller punktafgiftsspørgsmål eller spørgsmål af interesse for begge områder under FISCALIS- programmet, der drøftes. Der er to fordele forbundet hermed, nemlig at programforvaltningen egentlig integreres med de bredere linjer i Fællesskabets politik på moms- og punktafgiftsområdet, ligesom styringen af programmet gøres mere gennemsigtig og sammenhængende, og endelig vil synergieffekten mellem programmets moms- og punktafgiftsaktiviteter optimeres. 10 Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING om et fællesskabshandlingsprogram til styrkelse af afgiftssystemerne i det indre marked (FISCALIS-programmet) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100 A, under henvisning til forslag fra Kommissionen14, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg15, i henhold til fremgangsmåden i artikel 189 B i traktaten16, og ud fra følgende betragtninger: 1. 2. 3. 4. I et indre marked er det af væsentlig betydning for afgiftssystemerne, at fællesskabs retten anvendes på reel, ensartet og effektiv vis; navnlig for at beskytte finansielle interesser på nationalt plan og på fællesskabsplan gennem bekæmpelse af afgifts unddragelse og afgiftsflugt samt for at undgå konkurrencefordrejninger og for yderligere at nedbringe byrderne i forbindelse med overholdelse af reglerne for såvel administrationer som for skatteborgere; Fællesskabet deler med medlemsstaterne ansvaret for at nå til denne faktiske, ensartede og effektive anvendelse af fællesskabsretten; skønt medlemsstaterne bærer det største ansvar rent ressourcemæssigt, er det en betydelig opgave for Fællesskabet at tilvejebringe infrastrukturen og den nødvendige stimulus; fælles kendskab blandt embedsmændene godt til fællesskabsretten (og dens gennemførelse i medlemsstaterne) er væsentlig for en ensartet anvendelse; dette kan kun opnås gennem en effektiv grund- og videreud dannelse i medlemsstaterne; der er behov for en supplerende fællesskabsindsats for at koordinere og stimulere denne form for uddannelse; i afgiftsadministrationerne et effektivt, reelt og omfattende samarbejde mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen er væsentligt for afgiftssystemernes virkemåde i det indre marked; infrastrukturer for kommunikation og informationsudveksling på fællesskabsplan er af afgørende betydning for at nå dette; uden stimulus fra Fællesskabets side kan der ikke opnås tilstrækkeligt samarbejde; 14 15 16 EFTnr. C. EFT nr. C. EFT nr. C. 11 5. 6. 7. 8. 9. yderligere forbedring af administrative procedurer er væsentlig for afgiftssystemernes virkemåde i det indre marked; selv om ansvaret for dette først og fremmest påhviler medlemsstaterne, er der behov for en supplerende indsats på fællesskabsplan for at koordinere og stimulere denne forbedring; i overensstemmelse med subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet, jf. traktatens artikel 3 B, kan målene for foranstaltningerne i denne beslutning ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; denne beslutning er begrænset til det nødvendige minimum og går ikke ud over, hvad der er nødvendigt med henblik herpå; erfaringerne fra VIES-systemet, der er indført ved Rådets forordning (EØF) nr. 218/9217, viser, at informationsteknologi er værdifuld med hensyn til at sikre indtægter og samtidig reducere den administrative arbejdsbyrde; systemet har vist sig at være et vigtigt værktøj til samarbejde og har tillige fremmet et bredere samarbejde mellem medlemsstaterne; der bør indføres kommunikations- og informationsudvekslingssystemer, og driften af dem bør sikres i takt med afgiftssystemernes udvikling og behov for at sikre yderligere samarbejde; Fællesskabets erfaringer fra Matthaeus-Tax-programmet, der er indført ved Rådets beslutning 93/588/EØF18, og de multilaterale kontrolforanstaltninger viser, at udvekslinger, seminarer og multilaterale kontrolforanstaltninger, fordi de samler embedsmænd fra forskellige administrationer om arbejdsaktiviteter, kan bidrage til opfyldelse af programmets målsætninger; disse aktiviteter bør derfor udvides og videreføres; 10. erfaringerne fra Matthaeus-Tax-programmet viser, at koordineret udvikling og gennemførelse af et følles uddannelsesprogram, som indført ved Kommissionens beslutning 95/279/EF19, kan bidrage til opfyldelse af dette programs målsætninger, navnlig ved at skabe større følles kendskab til fællesskabsretten; sådanne programmer bør videreudvikles; medlemsstaterne bør derfor sikre grunduddannelse af alle deres embedsmænd og regelmæssig videreuddannelse som fastlagt i de følles uddannelses programmer; 11. tilstrækkelige sprogkundskaber blandt embedsmændene i afgiftsadministrationerne har vist sig af afgørende betydning for at lette samarbejdet; medlemsstaterne bør derfor tilbyde deres embedsmænd den nødvendige sprogundervisning; 12. programmet bør være åbent for deltagelse af de associerede central- og østeuropæiske lande; programmet bør ligeledes være åbent for deltagelse af Cypern; 13. finansieringen af programmet bør deles mellem Fællesskabet og medlemsstaterne, og Fællesskabets bidrag bør opføres på Kommissionens budget; 17 18 19 EFT nr. L 24 af 1. 2. 1992, s. 1. EFT nr. L 280 af 13. 11. 1993, s. 27. EFT nr. L 172 af 22. 7. 1995, s. 24. 12 14. fastlægges for hele programmets varighed den i nærværende beslutning finansieringsramme, der skal tjene som det primære referencegrundlag, som defineret i punkt 1 i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 om opførelse af finansielle bestemmelser i retsakter20 for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure - VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING. Artikel 1 FISCALIS-programmet Der indføres for perioden 1. januar 1998-31. december 2002 et flerårigt føllesskabshand- lingsprogram (FISCALIS-programmet), i det følgende benævnt "programmet", for at styrke afgiftssystemernes virkemåde i det indre marked. Det omfatter de i artikel 4, 5 og 6 nævnte aktiviteter. Artikel 2 Definitioner I denne beslutning forstås ved: a) b) c) d) e) f) afgift: afgifter, som er omfattet af fællesskabsretten administration: medlemsstaternes offentlige administrationer med ansvar for afgifts området og Kommissionen embedsmand: en embedsmand med ansvar for anvendelsen af Fællesskabets eller medlemsstaternes retsregler, forskrifter eller procedurer inden for afgiftsområdet udveksling, et arbejdsbaseret besøg af en embedsmand fra en administration hos en anden, tilrettelagt under programmet i Fællesskabets interesse bilaterale og multilaterale kontrolforanstaltninger: indbyrdes samarbejde mellem to eller flere administrationer for at integrere deres kontrol med afgiftspligtige personers afgiftsmæssige forpligtelser i hver af de pågældende medlemsstater inden for rammerne af Fællesskabets retlige rammer for samarbejde Fællesskabets retlige rammer for samarbejde: samtlige fællesskabsforskrifter for gensidig bistand og administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne vedrørende afgifter. 20 EFTnr. C102af4. 4. 1996,s. 4. 13 Artikel 3 Målsætninger Programmet har til formål gennem en fællesskabsforanstaltning at styrke medlemsstaternes bestræbelser på: a) b) c) 1. 2. 3. 1. at sikre, at embedsmændene i administrationerne får et godt fælles kendskab til fællesskabsretten og dens gennemførelse i medlemsstaterne at sikre et reelt, effektivt og omfattende samarbejde mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen at sikre yderligere forbedring af administrative procedurer under hensyntagen til myndighedernes og skatteborgernes behov gennem udvikling og spredning af bedste administrative praksis. Artikel 4 Kommunikations- og informationsudvekslingssystemer, håndbøger og vejledninger Kommissionen og medlemsstaterne indfører og sikrer driften af kommunikations- og informationsudvekslingssystemer, håndbøger og vejledninger. informationsudvekslingssystemerne Fællesskabselementerne i kommunikations- og omfatter udstyr, programmel og nettilslutninger mellem medlemsstaterne, der er nødt til at være følles for samtlige medlemsstater, hvad enten det er installeret hos Kommissionen (eller en udpeget underleverandør) eller hos medlemsstaterne (eller en udpeget underleverandør). De nationale elementer i kommunikations- og informationsudvekslingssystemerne omfatter nationale databaser, som udgør en del af systemerne, nettilslutninger mellem fællesskabselementerne og de nationale elementer samt programmel og maskinel, som hver medlemsstat måtte anse for hensigtsmæssig for at få det fiilde udbytte af systemerne overalt i deres administration. Artikel 5 Udvekslinger, seminarer og multilaterale kontrolforanstaltninger Kommissionen og medlemsstaterne tilrettelægger udvekslinger. Udvekslingerne kan være af forskellig varighed alt efter behov, dog ikke over et år. Hver udveksling målrettes mod et særligt arbejdsområde og forberedes i tilstrækkelig god tid og evalueres efterfølgende af den pågældende embedsmand. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til, at de udvekslede embeds mænd reelt kan tage del i værtsadrninistrationens aktiviteter, og med henblik herpå bemyndiges de pågældende emt)edsmænd til at udføre de opgaver, der er forbundet med de ansvarsområder, der overdrages dem af værtsadministrationen i overens stemmelse med landets retssystem. 14 I udvekslingsperioden sidestilles den udvekslede embedsmands civilretlige ansvar i forbindelse med udøvelsen af hans opgaver med værtsmyndighedens nationale embeds mænds. Udvekslede embedsmænd underlægges samme regler for tavshedspligt som nationale embedsmænd. Seminarer tilrettelægges af Kommissionen og medlemsstaterne. tilrettelægger bilaterale og multilaterale Kommissionen og medlemsstaterne kontrolforanstaltninger på forsøgsbasis inden for Fællesskabets retlige rammer for samarbejde. Artikel 6 Fælles uddannelsesinitiativ Kommissionen og medlemsstaterne udvikler eksisterende og nye følles uddannel sesprogrammer for at skabe en fælles kerne af uddannelsestiltag rettet mod embeds mændene. Medlemsstaterne sikrer, at deres embedsmænd modtager grunduddannelse som fastlagt i de fælles uddannelsesprogrammer, og at samtlige embedsmænd regel mæssigt modtager videreuddannelse som fastlagt i de fælles uddannelsesprogrammer. Medlemsstaterne tilbyder deres embedsmænd den sprogundervisning, som er nødvendig for at opnå tilstrækkelige sprogkundskaber. Kommissionen og medlemsstaterne udvikler de følles værktøjer til brug for uddannelsen på afgiftsområdet, herunder hjælpemidler til brug i sprogundervisningen. 2. 3. 1. 2. 3. Artikel 7 Deltagelse af de associerede lande Programmet er åbent for deltagelse af de associerede central- og østeuropæiske lande i i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt tillægsprotokollerne hertil om deres deltagelse i føllesskabsprogrammer, og i den udstrækning fællesskabsretten på afgiftsområdet tillader det. Programmet er ligeledes åbent for deltagelse af Cypern i overensstemmelse med den fælles resolution om indførelse af en struktureret dialog mellem EU og Cypern, og i den udstrækning fællesskabsretten på afgiftsområdet tillader det. i Europaaftalerne eller Artikel 8 Udgifter ». Udgifterne til gennemførelsen af programmet fordeles mellem Fællesskabet og medlemsstaterne som fastlagt i stk. 2 og 3. 2. Fællesskabet afholder følgende udgifter: a) rejse- og opholdsudgiftørne for embedsmænd, der i en anden medlemsstat deltager i de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 5, samt de omkostninger, der er forbundet med tilrettelæggelsen af de seminarer, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2 15 b) c) de omkostninger, der er forbundet med udviklingen af de fællesskabsværktøjer, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, til brug i afgiftsuddannelsen og af de håndbøger og vejledninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. I omkostningerne til udvikling, indkøb, installering og nødvendig vedligeholdelse af fællesskabselementerne i de kommunikations- og informationsudveks lingssystemer, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, og omkostningerne til den daglige drift af de fællesskabselementer, som er installeret hos Kommissionen (eller en udpeget underleverandør). 3. Medlemsstaterne afholder følgende udgifter: a) b) de omkostninger, der er forbundet med den grund- og videreuddannelse, som de tilbyder deres embedsmænd, som omhandlet i artikel 6, stk. 1, og den sprogundervisning, der gives deres embedsmænd, som omhandlet i artikel 6, stk. 2. Medlemsstaterne afholder omkostningerne i forbindelse med deres embedsmænds deltagelse i ekstra aktiviteter, der tilrettelægges inden for rammerne af artikel 5 ud over de omkostninger, der afholdes af Fællesskabet indgår de omkostninger, der er forbundet med indførelsen og driften af de nationale informationsudveks elementer, der lingssystemer, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, og omkostningerne ti) den daglige drift af de af systemernes fællesskabselementer, som er installeret hos medlemsstaterne (eller en udpeget underleverandør). i de kommunikations- og Artikel 9 Finansieringsramme Finansieringsrammen for programmets gerinemførelse for perioden 1. januar 1998- 31. december 2002 fastsættes til 45mioECU. De årlige budgetbevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af det finansielle overslag. Artikel 10 Gennemførelse Gennemførelsesbestemmelserne til denne beslutning vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 11. Artikel 11 Udvalg 1. 2. Kommissionen bistås i udførelsen af de opgaver, der påhviler den, af Det Stående Udvalg vedrørende administrativt samarbejde inden for området indirekte skatter, der er nedsat ved artikel 10 i forordning (EØF) nr. 218/92, og som i denne forbindelse har rådgivende karakter. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyntagen til de pågældende spørgsmåls hastende karakter, i givet fald ved afstemning. 16 Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. Artikel 12 Evaluering 1. Programmet evalueres løbende af Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab. Evalueringen sker i form af de beretninger, der er omhandlet i stk. 2 og 3. 2. Medlemsstaterne fremsender. a) b) senest den 30. juni 2000 en foreløbig beretning, og senest den 31. december 2002 en endelig beretning om programmets gennemførelse og virkninger til Kommissionen. 3. Kommissionen forelægger: a) b) senest den 30. juni 2001 på basis af medlemsstaternes foreløbige beretninger en meddelelse om ønskeligheden af at videreføre programmet, i givet fald ledsaget af et forslag hertil, og senest den 30. juni 2003 en endelig beretning om programmets gennemførelse for Europa-Parlamentet og Rådet. Beretningerne tilsendes Regionsudvalget til orientering. ligeledes Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Artikel 13 Ikrafttræden Denne beslutning træder i kraft på tyvendedagen efter oflftentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne beslutning anvendes fra den 1. januar 1998. Artikel 14 Adressater Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand 17 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Handlingsprogram til styrkelse af afgiftssystemerne programmet). i det indre marked (FISCALIS- 2. BUDGETPOST B5-305, en ny post for FISCALIS. 3. RETSGRUNDLAG Artikel 100 A Forslag til Europa-Parlamentet og Rådets beslutning. EFT nr. C XX af XX. XX. 1997, side X. 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens generelle formål At styrke reel, ensartet og effektiv anvendelse af moms- og punktafgiftssystemerne ved at beskytte finansielle interesser på nationalt plan og på fællesskabsplan gennem bekæmpelse af afgiftsunddragelse og -flugt, ved at undgå konkurrencefordrejninger og ved yderligere at nedbringe byrderne i forbindelse med overholdelse af reglerne for såvel administrationer som skatteborgere. Opfyldelsen af disse overordnede målsætninger er en opgave for såvel Fællesskabet som medlemsstaterne. Fællesskabsforanstaltningens specifikke målsætninger er at styrke medlemsstaternes bestræbelser på at give embedsmændene i afgiftsadministrationerne et godt fælles kendskab til fællesskabsretten (og dens gennemførelse i medlemsstaterne), at sikre et effektivt, reelt og vidtfavnende samarbejde medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Kommissionen og at sikre yderligere forbedring af administrative procedurer under hensyntagen til administrationernes og skatteborgernes behov. 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens fornyelse Fra den 1. januar 1998 til den 31. december 2002. Kommissionen forelægger senest den 30. juni 2001 Europa-Parlamentet og Rådet en meddelelse om det hensigtsmæssige i at videreføre programmet, i givet fald ledsaget af et forslag hertil. 5. lOASSDTIKATIONAFUDGDTIERNE/lNDTÆGTERNE 5. 1 Ikke-obligatoriske udgifter 5. 2 Opdelte bevillinger 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 100% tilskud til følgende aktiviteter: 18 Rejse- og opholdsudgifter for embedsmænd fra medlemsstaternes afgiftsadministrationer i forbindelse med deres deltagelse i udvekslinger, seminarer eller multilaterale kontrol foranstaltninger på forsøgsbasis uden for deres eget land eller medlemsstat. Omkostninger forbundet med tilrettelæggelse af seminarer, herunder rejse- og opholdsudgifter for repræsentanter for eksterne organisationer, som deltager i seminarerne. Omkostninger forbundet med indførelse og drift af værktøjer til brug i afgiftsuddannelsen, håndbøger og vejledninger samt de fællesskabselementer, der indgår i kommunikations- og informationsud- vekslingssystemerne (centralenheder og tilslutninger mellem medlemsstaterne). Finansieringen af de associerede landes deltagelse i programmet fastlægges i overensstemmelse med de respektive aftaler om deres deltagelse i fællesskabsprogrammer. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (sammenhæng mellem enkeltomkostninger og samlede omkostninger) Alle rejse- og opholdsudgifter (i forbindelse med udvekslinger, seminarer og multilaterale kontrolforanstaltninger) er beregnet på grundlag af de regler for rejseudgifter og dagpenge, som Kommissionen for øjeblikket anvender for egne tjenestemænd. Udvekslinger Med udgangspunkt i et gennemsnitligt dagpengebeløb på 146 ECU pr. dag (gennemsnit af Kommissionens dagpengesatser for samtlige medlemsstater) og gennemsnitlige rejseom kostninger på 500 ECU, kan omkostningerne opgøres som følger: 436 x 1 måneds udveksling à 4 588 ECU = 2 000 368 ECU Der vil i 1997 blive gennemført mere end 300 tougers udvekslinger under Matthaeus-Tax- programmet. De øgede omkostninger i forbindelse med FISCALIS kan derfor hovedsageligt tilskrives udviklingen af længere udvekslingsophold. Dette er i overensstemmelse med de udvekslede embedsmænds ønsker om mere dybdegående udvekslinger, som giver mulighed for et reelt samarbejde. Det er også i højere grad i tråd med praksis under Matthæus- og Karolus- programmeme. Det er nødvendigt, at det samlede antal udvekslinger forbliver på nogenlunde samme niveau som under Matthaeus-Tax-programmet for at fastholde programmets indtrængning i de nationale administrationer. 436 udvekslinger berører kun en meget lille andel af de embedsmænd, der arbejder i de nationale afgiftsadministrationer21. Seminarer På grundlag af erfaringerne fra Matthaeus-Tax-programmet kan de gennemsnitlige omkostninger pr. seminar anslås til ca. 50 000 ECU. Der er således mulighed for 8 seminarer pr. år, sammenholdt med 13 i 1995 og 8 i 1996. Bevillingerne til seminarerne stiger en smule. 21 I Kommissionens anden rapport om momsopkrævnings- og kontrolprocedurer i medlemsstaterne (KOM(95) 354 endelig udg. ) anføres det, at der i de tølv medlemsstater var ca. 450 000 embeds mænd beskæftiget med momsadministration. Hertil kommer de nye medlemsstater og de embedsmænd, der er beskæftiget med national punktafgiftsadministration. 19 Det er planlagt at afholde turnerende pædagogiske seminarer for større grupper af nationale embedsmænd overalt i Fællesskabet om særlige emner (f. eks. kontrolmetoder). Disse vil indgå i uddannelsesinitiativet og indebære færre ornkostninger, da kun foredragsholderens rejse- og opholdsudgifter skal dækkes. Multilaterale kontrolforanstaltninger Den multilaterale momskontrol af ni selskaber, som fandt sted i 1995 og 1996, beløb sig til ca. 340 000 ECU. På grundlag af gennemsnitlige omkostninger på 40 000 ECU pr. selskabs- kontrol vil 15 selskaber kunne kontrolleres i 1998. Denne stigning er berettiget af to årsager: De ni kontrolforanstaltninger, som har fundet sted, udgør en meget lille andel af de potentielle 400 000 afgiftspligtige personer inden for Fællesskabet. Det blev i Kommissionens nylige beretning om gennemførelsen af det administrative samarbejde22 understreget, hvor vigtigt det er, at Fællesskabet gør en pionerindsats i konttolforanstaltningerne, og at medlemsstaterne finansierer egne yderligere kontrolforanstaltninger. Endvidere vil punktafgifter, som hidtil været udelukket fi;a disse foranstaltninger, blive dækket. Kommunikations- og informationssystemer De anslåede tal for 1998-2002 tager udgangspunkt i bevillingerne til disse systemer i 1997 med en svag stigning. Stigningen skal tage højde for udviklingen af nye kommunikationssystemer og videreudviklingen af de eksisterende informationsudvekslingssystemer for moms og punktafgifter efterhånden, som behovene for moms- og punktafgiftsordninger opstår. Sproglige hjælpemidler, håndbøger og vejledninger Fastsættelsen af omkostningerne for projektet tager delvis udgangspunkt i VTSAFIN- programmet. VISAFIN er et sprogligt hjælpemiddel, der udvikles af tre medlemsstater (F, UK og E), og som delvis finansieres af Kommissionen over LEONARDO-programmet. Projektet har været en sproglig succes og udgør et enestående informationsteknologisk grundlag, som med fordel kan udnyttes. De samlede omkostninger på 1,7 mio ECU til sproglige hjælpemidler skal sammenholdes med det beløb på 540 000 ECU, der er bevilget VISAFIN-projekter over to år. De sproglige hjælpemidler skal dække 20 sprog, sammenholdt med VISAFIN-projektets 3 sprog. Der er ikke foretaget en direkte ekstrapolering, da det er hensigten, at en betydelig andel af det programmel, der blev udviklet i forbindelse med VISAFIN, kan benyttes til det nye system. 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer Element Udvekslinger Seminarer Multilateral kontrol Kommunikation informationsudveksling Sproglige hjælpemidler, håndbøger og vejledninger Ialt(B5-305) og Bevillinger i mio ECU (1997-værdi) 1998 1999 2000 2001 2002 I ALT 2000 400 600 4 300 2 100 500 900 5 300 2100 500 900 5 400 2 100 500 1000 5 500 2 200 500 1000 5 500 10 500 2 400 4 400 26 000 100 400 400 400 400 1700 7 400 9 200 9 300 9 500 9 600 45 000 22 KOM(96) 681 endelig udg. 20 7. 3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne Forpligtelsesbevillinger Betalingsbevillinger 1997 1998 1999 2000 2001 2002 I ALT 1998 7 400 1999 9 200 2000 9 300 2001 9 500 Mio ECU 2002 9 600 lait 45 000 3 600 2 400 1 100 7100 4 000 4 000 1200 9 200 4 000 4 000 1400 9 400 4 000 4 000 8 000 4000 4000 3 600 6 400 9 100 9 200 9400 37 700 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) Godtgørelse af rejse- og opholdsudgifter til embedsmænd fra medlemsstaterne udbetales af medlemsstaterne selv i henhold til de vedtagne regler. De nødvendige beløb vil blive udbetalt som forskud til medlemsstaterne i løbet af året under hensyntagen til gennemførelsesforløbet. Medlemsstaterne skal indsende detaljeret dokumentation for deres udgifter og opbevare alle nødvendige bilag med henblik på gennemsyn. Udbetaling af rejseudgifter til embedsmænd fra andre medlemsstater eller repræsentanter for en ekstern organisation samt omkostninger i forbindelse med tilrettelæggelse af seminarer sker enten direkte fra Kommissionen eller gennem et bureau, med hvilket der indgås en aftale herom. Sådanne aftaler vil altid indeholde bestemmelser om forholdsregler mod svig (kontrol osv. ). Støtte til andre programaktiviteter underlægges Kommissionens sædvanlige procedure for udbetalinger under hensyntagen til aftalemæssige forpligtelser samt beskaffenheden af den finansielle eller den overordnede styring. Alle sådanne aftaler, som Kommissionen måtte indgå med modtagerne, indeholder bestemmelser om forholdsregler mod svig (kontrol og rapportering osv. ). 9. O P L Y S N I N G ER OM C O S T / E F F E C T I V E N E SS 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe a) b) c) at nå til et godt fælles kendskab blandt embedsmænd i afgiftsadministrationerne til fællesskabsretten (og dens gennemførelse i medlemsstaterne), at sikre reelt, effektivt og vidtfavnende samarbejde medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Kommissionen, at sikre yderligere forbedring af administrative procedurer under hensyntagen til administrationernes og skatteborgernes behov gennem udvikling og spredning af bedste administrative praksis. Målgruppen er afgiftsadministrationerne i medlemsstaterne og i de associerede lande, afgiftspligtige personer og erhvervskredse. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Selv om moms- og punktafgiftssystemernes anvendelse hovedsageligt er medlemsstaternes ansvar gennem deres styring af afgtâsadministrationerne, er der også opgaver for Fællesskabet. Fællesskabet skal tilvejebringe den nødvendige infrastruktur ôg stimulus for at styrke medlemsstaternes indsats. 21 Da anvendelsen af moms- og punktafgiftssystemerne således i vid udstrækning er medlems staternes ansvar, er det medlemsstaternes embedsmænd, som er den primære målgruppe for denne fællesskabsforanstaltning. Aktiviteterne er alle udformet med henblik på at forbedre embedsmændenes evne til at udføre deres arbejde, enten gennem uddannelse eller gennem bedre kommunikation og samarbejde med deres kolleger fra andre medlemsstater eller gennem udvikling og spredning af bedste administrative praksis. Reelt, effektivt og vidtfavnende samarbejde kræver kommunikations- og informations udvekslingssystemer, som grundlæggende kan ændre arbejdet for embedsmændene. VIES er nu uundværlig som værktøj i momskontrollen. Kommissionen og medlemsstaterne drøfter for øjeblikket, hvordan brugen af Fiscal SCENT kan optimeres. SEED og EMVS har allerede på et tidligt tidspunkt bevist deres nytte. Kommunikation udgør også en central bestanddel i samarbejde. Et egentligt kommunikationssystem, som er sikkert, hurtigt, pålideligt og giver mulighed for oversættelse, er af væsentlig betydning for samarbejde, både for at højne kvaliteten af samarbejdet og for at mindske risikoen for, at embedsmændene afholder sig fra at anmode om samarbejde. Igen har erfaringerne fra VIES vist, at kommunikations- og informationsudvekslingssystemer ikke blot imødekommer behov i det eksisterende samarbejde, men også er meget effektive for at fremme nyt samarbejde (nye emner, metoder og personer). Endelig er også sproglige hjælpemidler, værktøjer til brug i afgiftsuddannelsen, håndbøger og vejledninger vigtige for at nedbryde sproglige og praktiske hindringer. Udvekslingerne, seminarerne og de multilaterale kontrolforanstaltninger på forsøgsbasis er alle udformet på grundlag af tidligere indhøstede erfaringer, navnlig under Matthaeus-Tax- programmet og Matthæus (Told) programmet. Udbyttet af udvekslingerne (ophold og indhold) mangedobles gennem omfattende forberedelse, målretning af udvekslingerne samt evaluering og opfølgning (rapportering og seminarer). Erfaringerne fra en udveksling opfylder måske alle programmets målsætninger og kan, gennem en god opfølgning, spredes i hele den nationale administration. På lignende måde kan udbyttet af seminarerne optimeres gennem forberedelse, arbejde i mindre grupper samt evaluering og opfølgning (rapportering og opfølgning på såvel nationalt plan som fællesskabsplan). Seminarer kan ligeledes bære frugt i form af forslag til lovgivningsmæssige ændringer. Udbyttet af de multilaterale kontrol foranstaltninger på forsøgsbasis mangedobles, idet der opdages afgiftsunddragelse, og idéer til nye fremtidige arbejdsmetoder opstår. Udbyttet kan ligeledes optimeres gennem yderligere foranstaltninger finansieret af medlemsstaterne selv. Alle ovennævnte metoder har, da de også indebærer omkostninger for medlemsstater i form af embedsmændenes tid, en god katalysatondrkning for opfyldelsen af programmets målsætninger, som medlemsstaterne dernæst kan videreudvikle. Samfinansiering af aktiviteterne vil ikke være hensigtsmæssig, da gennemførelsen af programmet som sådan direkte vil medføre omkostninger for medlemsstaterne (uddannelse af medarbejdere, national udnyttelse af kommunikations- og informationsudvekslingssystemer osv. ). 100% fællesskabsfinansiering af fællesskabselementerne i kommunikations- og informationssystemerne er hensigtsmæssig, da det er nødvendigt at sikre systemernes uafbrudte drift. 22 9. 3 Opfølgning på og evaluering af foranstaltningen Resultatindikatorer De bedste generelle indikatorer for programmets succes er tallene for anvendelsen af de eksisterende samarbejdsinstrumenter. De kan give et præcist billede af programmets resultater med hensyn til at skabe et mere reelt, effektivt og vidtfavnende samarbejde. Antallet af anmodninger om samarbejde og antal af forespørgsler inden for rammerne af informations- udvekslingssystemerne, svarhastigheden og -kvaliteten samt de opnåede resultater kan give et reelt overordnet billede af dette væsentlige aspekt af moms- og punktafgiftssystememe. Det er vanskeligere overordnet at kvantificere generel opfyldelse af de øvrige målsætninger. Kommissionen vil dog i sin kontakt til administrationerne kunne danne sig et stærkt indtryk af kendskabet til fællesskabslovgivningen og den yderligere forbedring af administrative procedurer. Hvorvidt alle disse indikatorer (i samarbejdssammenhæng) er kvantificerbare eller ej, kan de dog evalueres med udgangspunkt i startsituationen. De specifikke indikatorer for hver enkelt foranstaltning vil være følgende: Kommunikations- og informationsudvekslingssystemer: Indikatorer for virkningen af disse instrumenter vil hovedsageligt fremgå af evalueringen af de generelle indikatorer, navnlig når de anvendes som samarbejdsinstrumenter. Hertil kommer, at specifikke spørgsmål i spørgeskemaerne for udvekslingerne og seminarerne samt, især, de multilaterale kontrol foranstaltninger, også kan anvendes til at fastslå deres virkning. Udvekslinger: På det individuelle plan skal såvel den udvekslede embedsmand som værtsmyndigheden besvare spørgeskemaer efter endt udveksling. På medlemsstatsplan skal den udvekslede embedsmands foresatte udfylde et lignende spørgeskema for at korrelere embedsmandens indtryk og fastslå de mere langsigtede virkninger af udvekslingen for opfyldelsen af målsætningerne for administrationen som helhed. På fællesskabsplan vil der blive foretaget en overordnet evaluering af spørgeskemabesvarelserne samt en evaluering pr. udvekslende medlemsstat og værtsmedlemsstat af opfyldelsen af programmets målsæt ninger. Disse evalueringsmetoder har allerede været anvendt under Matthaeus-Tax- programmet, hvorfor der er erfaringer at trække på og et udgangspunkt, som kan danne grundlag for en sammenligning. Der vil blive indført en lignende evalueringsplan for seminarerne. Multilaterale kontrolforanstaltninger på forsøgsbasis: På medlemsstatsplan skal der grundigt rapporteres om resultaterne af hver enkelt foranstaltning for at festslå, hvorvidt foranstaltningen har været effektiv med hensyn til at opfylde de særlige målsætninger herfor og programmets overordnede målsætninger. På fællesskabsplan vil disse rapporter blive evalueret for at fastslå deres effektivitet med hensyn til udvikling af samarbejdsmetoder under hensyntagen til antallet af foranstaltninger, som medlemsstaterne har gennemført uden fællesskabsfinansiering, og anden form for opfølgning. Fælles uddannelsesprogrammer, sprogundervisning, værktøjer til brug i afjaftsuddannelsen. håndbøger og vejledninger: Indikatorer for virkningen af disse foranstaltninger vil hovedsageligt fremgå af deres virkning på de generelle indikatorer, navnlig anvendelsen af samarbejdsinstrumenterne, samt på evalueringen af udvekslingerne, seminarerne og de multi laterale kontrolforanstaltninger. For sidstnævntes vedkommende vil et spørgeskema indeholde spørgsmål, som er specielt formuleret med henblik på at festslå omfanget af kontrol- 23 foranstaltningerne. Hertil kommer, at der for sprogundervisningens vedkommende vil ske en evaluering, idet embedsmændenes kundskaber i de enkelte administrationer vil blive overvåget som led i en løbende uddannelsesplan. Som indikatorer for input vil der ligeledes blive foretaget målinger af omfanget af sprogundervisning og undervisning under det fælles uddannelsesprogram. Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? Programmet skal fortløbende overvåges af Kommissionen og medlemsstaterne inden for rammerne af arbejdet i Det Stående Udvalg vedrørende Administrativt Samarbejde. Kommissionen skal tillige på basis af medlemsstaternes foreløbige og endelige beretninger forelægge en egen endelig beretning om programmets gennemførelse. 10. UDGIFTER TTL ADMINISTRATION Hvor store, administrative ressourcer, der reelt vil kunne mobiliseres, vil blive fastlagt ved Kommissionens årlige beslutning om ressoucemes fordeling, som træffes bl. a. under hensyn til, hvilket yderligere personale og hvilke yderligere beløb, budgetmyndigheden har bevilget. 10. 1 Personalemæssige virkninger Stillingstype Faste stillinger Personale til programforvaltning Midlertidige stillinger Tjenestemænd eller midlertidigt personale A 1* C Andre ressoureer I ah 6 4 3 13 Kilde Varighed Eksisterende ressourcer 4 2 3 Yderligere ressourcer 2 2 9 4 10. 2 Samlede finansielle følger af yderligere menneskelige ressourcer Tjenestemænd eller midlertidigt personale lait Beløb i ECU 424000 1 Beregningsmetode 106 000*4 1 Varighed 5 5 2 120 000 Omkostninger forbundet med 9 eksisterende stillinger i generaldirektoratet = 954 000 ECU pr. år (106 000 ECU/år/person) 10. 3 Forøgelse af andre administrative udgiftsposter som følge af foranstaltningen Budgetpost A-130 A-2510 I uh Beløb 45 000 83000 1 128000 (1) Udgifter til tjenesterejser A-130 Beregningsmetode «e nedenfor (1) se nedenfor (2) I ~~ Finansieres gennem omfordeling af eksisterende ressourcer. 30 tjenesterejser til medlemsstater à 1 000 ECU 10 tjenesterejser til associerede lande à 1 500 ECU 30 000 ECU 15 000 ECU 24 (2) Møder A-2510 Det Stående Udvalg vedrørende Administrativt Samarbejde (denne ekspertgruppe eksisterer allerede og udgør ikke yderligere omkostninger) 4 møder årligt (to eksperter fra hver medlemsstat) à 30 x 4 x 695 ECU I alt for budgettets del A 83 000 ECU 128 000 ECU 25 ISSN 0254-1459 KOM(97) 175 endelig udg. DOKUMENTER DA 0910 Katalognummer: CB-CO-97-174-DA-C ISBN 92-78-19011-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 26


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 716/97, 23. aprill 1997, millega muudetakse II ja III lisa nõukogu määruses (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
health control
veterinary drug
veterinary medicinal product
waste

formats: html pdf print

text: 03/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 3 31997R0716 L 106/10 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 24. 4. 1997 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 716/97, 23. aprill 1997, millega muudetakse II ja III lisa nõukogu määruses (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, lakeerivatele loomadele või mesilastele ette- munalindudele, nähtud veterinaarravimite puhul tuleb kehtestada jääkide piir- normid ka munades, piimas või mees; võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaar- ravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus, (1) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 434/97, (2) eriti selle artikleid 6, 7 ja 8, ning arvestades, et: vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2377/90 tuleb jääkide piirnormid kehtestada järk-järgult kõikide farmakoloogiliste toimeainete suhtes, mida kasutatakse ühenduses toiduloomadele manusta- miseks ettenähtud veterinaarravimites; D-Phe6-luteiniseerivat hormooni vabastav hormoon ja neostig- miin tuleks lisada määruse (EMÜ) nr 2377/90 II lisasse; teadusuuringute määruse (EMÜ) nr 2377/90 III lisasse; ivermektiin lisada lõpuleviimiseks tuleks käesoleva määruse et ajavahemik, jõustumist kehtestada tuleks enne 60päevane liikmesriigid saaksid käesoleva määruse sätete arvestamiseks teha kõik vajalikud kohandused kõnealuste veterinaarravimite müügilubadesse, mis on antud vastavalt viimati muudetud direktiiviga 93/40/EMÜ (4); 81/851/EMÜ, (3) direktiivile nõukogu käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veteri- naarravimite alalise komitee arvamusega, jääkide piirnormid tuleks kehtestada alles pärast seda, kui vete- rinaarravimite komitee on kontrollinud kogu asjakohast teavet kõnealuste toimeainete jääkide ohutuse kohta loomses toidus tarbijale ja nende jääkide mõju toiduainete tööstuslikule töötle- misele; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: loomses toidus leiduvate veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamisel on vaja täpsustada loomaliigid, mille puhul jäägid võivad esineda, loomadelt saadud söödavas koes (sihtkude), kellele on manustatud ravi- ja jääkide laad, mis on oluline jääkide kontrollimiseks meid, (markerjääk); lubatud määrad nendelt samuti Artikkel 1 Määruse (EMÜ) nr 2377/90 II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. jääkide kontrollimiseks vastavalt ühenduse õigusaktidele tuleks üldiselt kehtestada jääkide piirnormid maksa või neeru sihtkoes; maks ja neerud eemaldatakse sageli rümbast rahvusvahelise kaubanduse puhul ja seepärast tuleks kehtestada jääkide piir- normid ka rasv- või lihaskoes; Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kuuekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. (1) EÜT L 224, 18. 8. 1990, lk 1. (2) EÜT L 67, 7. 3. 1997, lk 1. (3) EÜT L 317, 6. 11. 1981, lk 1. (4) EÜT L 214, 24. 8. 1993, lk 31. 4 ET Euroopa Liidu Teataja 03/21. kd Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 23. aprill 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Martin BANGEMANN Määrust (EMÜ) nr 2377/90 muudetakse järgmiselt. A. II lisa muudetakse järgmiselt: 2. Orgaanilised ühendid LISA Farmakoloogilised toimeained Loomaliik Muud sätted “2. 85. D-Phe. 6-luteiniseerivat hormooni vabastav hormoon 2. 86. Neostigmiin B. III lisa muudetakse järgmiselt: 2. Antiparasiitikumid 2. 3. Endo- ja ektoparasiitide vastased ained 2. 3. 1. Avermektiinid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid” Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliik Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “2. 3. 1. 6. Ivermektiin 22,23-divesinik-avermektiin B1a Hirved, sh põhjapõdrad Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. jaanuaril 1999” 20 µg/kg Lihaskude 100 µg/kg Rasvkude 50 µg/kg 20 µg/kg Maks Neer 0 3 / 2 1. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 5


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1456/97 del Giovanni BURTONE a la Comisión. Compatibilidad entre el Reglamento CEE 2078/92 y el Reglamento CEE 2080/92

eurovoc_concepts:
EU aid
aid to agriculture
financial aid

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1438/97 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Registo paralelo de navios mercantes nos países da União Europeia

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU law
directory
maritime safety
maritime shipping
ship's flag
tanker
vehicle registration


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1416/97 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Χρηματοδότηση από την Ε.Ε του E.C.M.I.

eurovoc_concepts:
Community body
Denmark
EU financing
EU programme
Germany
Greece
economic support
national minority

text: 22. 1. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 21/53 Apa· nthsh toy k. Santer ej ono· matow thw Epitroph· w (30 Ioyni·oy 1997) H Epitroph· di·nei mega·lh prosoxh· sta huika· problh·mata poy paroysia·zoyn oi texnike·w klvnopoi·hshw. H oma·da symboy·lvn gia thn huikh· thw biotexnologi·aw, poy systh·uhke apo· thn Epitroph· to 1991, eje·dvse gnv· mh epi· toy ue·matow aytoy· stiw 28 Mai·oy 1997, to kei·meno thw opoi·aw aposte·lletai apeyuei·aw sto ajio·timo me·low kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. H Epitroph· ejeta·zei tiw systa·seiw poy perie·xontai sthn en lo·gv gnv· mh gia na entopi·sei toyw tomei·w thw armodio·thta·w thw stoyw opoi·oyw ua mporoy·se na problefuei· koinotikh· dra·sh. Idiai·terh prosoxh· epifyla·ssetai sthn nomikh· prostasi·a tvn biotexnologikv· n efeyre·sevn, ue·ma gia to opoi·o bri·sketai sto Koinoboy·lio ypo· syzh·thsh sxe·dio odhgi·aw, kauv· w kai sthn pro·tash pe·mptoy pro·grammatow-plaisi·oy e·reynaw kai ana· ptyjhw. (98/C 21/138) GRAPTH ERVTHSH E-1416/97 ypobolh· : Nikitas Kaklamanis (UPE) prow thn Epitroph· (23 Aprili·oy 1997) Ue·ma: Xrhmatodo·thsh apo· thn E. E toy E. C. M. I. Se erv· thsh poy ei·xa kataue·sei stiw 13. 1. 1997 prow thn Epitroph· (E-0105/97) (1) gia tiw drasthrio·thtew toy «European Centre for Minority Issues (E. C. M. I)» moy apa·nthse h Epi·tropow k. Wulf-Mathies stiw 17. 3. 1997 o·ti «sygkentrv· nei tiw plhrofori·ew poy apaitoy·ntai gia thn apa·nthsh sthn erv· thsh poy te·uhke. » Thn i·dia peri·odo, o·mvw, e·laba enhmervtiko· fa·kello apo· ton Dieyuynth· toy E. C. M. I. k. Stefan Troebst, ston opoi·o perilamba·nontai apanth·seiw stiw ervth·seiw poy ei·xa ue·sei me thn erv· thsh· moy. To en lo·gv Ke·ntro e·xei idiai·tera «diakriuei·» sthn prospa·ueia katasykofa· nthshw eno·w kra·toyw me·loyw thw E. E. , thw Ella·daw, env· xrhsimopoiv· ntaw, epieikv· w, amfi·bolhw egkyro·thtaw stoixei·a anakaly·ptei meiono·thtew › «fanta·smata» se polle·w xv· rew kai anakinei· ue·mata poy mporoy·n na dra·soyn vw uryali·da gia thn e·narjh sygkroy·sevn se polla· me·rh thw hpei·roy maw. To ue·ma ei·nai ejairetika· sobaro·, kai gi·netai akomh sobaro·tero apo· to gegono·w o·ti ston enhmervtiko· fa·kelo poy moy ape·steile o k. Troebst anafe·retai o·ti to E. C. M. I. e·xei la·bei xrhmatodo·thsh y·coyw 641,000 ECU apo· to Pro·gramma INTERREG II, kauv· w kai to o·ti sto Proedrei·o toy ypa·rxei h pro·blech ue·seiw na katalhfuoy·n apo· antiprosv· poyw thw E. E. , toy Symboyli·oy thw Eyrv· phw kai toy OASE: Oi peri·ergew drasthrio·thtew toy ECMI apoteloy·n mei·zon ue·ma gia thn eiko·na thw E. E. , kai gia ayto· to lo·go ua h·uela na plhroforhuv· thn epi·shmh ue·sh thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w poy fai·netai na xrhmatodotei· to Ke·ntro ayto·, env· a·lla dy·o kra·th me·lh thw E. E. (h Dani·a kai h Germani·a) epi·shw syneisfe·royn me 575. 000 Ecu to xro·no, strefo·menew e·tsi enanti·on a·llvn etai·rvn toyw sta plai·sia thw E. E. (1) EE C 186 thw 18. 6. 1997, sel. 226. Apa·nthsh thw k. Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (27 Ioyni·oy 1997) H Epitroph· e·vw tv· ra den e·xei xrhmatodoth·sei to Eyrvpai¤ko· Ke·ntro gia Ue·mata Meionoth·tvn, alla· ejeta·zei tiw aith·seiw tvn dy·o kratv· n melv· n gia th sth·rijh toy progra·mmatow INTERREG II. H Epitroph· den sxolia·zei tiw dhlv· seiw toy dieyuyntoy· toy ke·ntroy. (98/C 21/139) GRAPTH ERVTHSH E-1427/97 ypobolh· : Ernesto Caccavale (UPE) prow thn Epitroph· (23 Aprili·oy 1997) Ue·ma: To aerodro·mio Capodichino thw Neapo·levw: Parabi·ash tvn koinotikv· n kanonistikv· n ryumi·sevn sxetika· me th sy·nach symba·sevn gia thn ana·uesh e·rgoy Pro·sfatew dhmosiey·seiw ston ty·po apoka·lycan o·ti h diaxei·rish toy dieunoy·w aerodromi·oy Capodichino thw Neapo·levw pro·keitai na anateuei· sthn British Airport Authority ba·sei symba·sevw h sy·nach thw opoi·aw h·tan proi¤o·n idivtikh·w diapragma·teyshw metajy· toy Dhma·rxoy Neapo·levw kai toy Proe·droy thw Eparxi·aw Neapo·levw, afeno·w, kai thw i·diaw thw BAA, afete·roy


title: 97/327/CE: Decisão da Comissão de 23 de Abril de 1997 que altera as decisões que aprovam os quadros comunitários de apoio, os documentos únicos de programação e os programas de iniciativa comunitária adoptadas em relação à Espanha (Apenas faz fé o texto em língua espanhola)

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU initiative
Spain
Structural Funds
financing policy

formats: html pdfa1b print


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre a «Comunicação da Comissão - A implementação da legislação comunitária em matéria de ambiente»

eurovoc_concepts:
EU financing
EU law
access to the courts
environmental law
sanction (EU)


title: 374 D 0441 : Beschluß der Kommission vom 25. Juli 1974 zur Einsetzung eines Paritätischen Ausschusses für die sozialen Probleme der Seefischerei (74/441/EWG)(Abl. Nr L 243 vom 5.9.1974, S. 19).,374 D 0441 : Besluit van de Commissie van 25 juli 1974 betreffende de oprichting van een Paritair Comité voor de sociale vraagstukken in de zeevisserij (74/441/EEG)(PB nr L 243 van 5.9.1974, blz. 19).,374 D 0441 : Commission Decision of 25 July 1974 relating to the setting-up of a Joint Committee on social problems in sea fishing (74/441/EEC)(OJ No L 243, 5.9.1974, p. 19).,374 D 0441 : Decisione della Commissione del 25 luglio 1974 che istituisce un comitato paritetico per i problemi sociali nella pesca marittima (74/441/CEE)(GU n. L 243 del 5.9.1974, pag. 19).,374 D 0441 : Decisión de la Comisión de 25 de julio de 1974 relativa a la creación de un Comité paritario para los problemas sociales de la pesca marítima (74/441/CEE)(DO n̊ L 243 de 5.9.1974, p. 1)(EE 04, V1, p. 13).,374 D 0441 : Decisão da Comissão de 25 de Julho de 1974 relativa à criação de um Comité Paritário para os problemas sociais na pesca marítima (74/441/CEE)(JO n̊ L 243 de 5.9.1974, p. 19)(EE 04 F 1, p. 13).,374 D 0441 : Décision de la Commission du 25 juillet 1974 relative à la création d'un comité paritaire pour les problèmes sociaux dans la pêche maritime (74/441/CEE)(JO n̊ L 243 du 5.9.1974, p. 19).,374 D 0441 : Komission päätös, tehty 25 päivänä heinäkuuta 1974, merikalastuksen yhteiskunnallisia ongelmia käsittelevän sekakomitean perustamisesta (74/441/ETY)(EYVL N:o L 243, 5.9.1974, s. 19)(EP. 04/NIDE 01, s. 9).,374 D 0441 : Kommissionens afgørelse af 25. juli 1974 om nedsættelse af et paritetisk udvalg vedrørende sociale problemer for arbejdstagere inden for havfiskeriet (74/441/EØF)(EFT nr. L 243 af 5.9.1974, s. 19).,374 D 0441 : Kommissionens beslut av den 25 juli 1974 om inrättandet av en gemensam kommitté för de sociala förhållandena för arbetstagare inom havsfisket (74/441/EEG)(EGT nr L 243, 5.9.1974, s. 19)(SU 4/Vol. 1, s. 9).,374 D 0441 : Απόφαση της επιτροπής της 25ης Ιουλίου 1974 περί της δημιουργίας Ισομερούς Επιτροπής επί των Κοινωνικών Προβλημάτων της Θαλάσσίας Αλιείας (74/441/ΕΟΚ)(ΕΕ αριθ. L 243 της 5.9.1974, σ. 19).

eurovoc_concepts:
consolidation of EU law
joint committee on EU matters
living conditions
sea fishing
social problem
working conditions


title: QUESTION ECRITE no 1457/97 de Freddy BLAK à la Commission. Étendue de la prostitution

eurovoc_concepts:
Community budget
Denmark
child protection
prostitution
reintegration into working life
social analysis
social rehabilitation


title: QUESTION ECRITE no 1427/97 de Ernesto CACCAVALE à la Commission. Aéroport de Capodichino (Naples): violation des réglementations européennes sur la passation des marchés

eurovoc_concepts:
Italy
United Kingdom
airport
award of contract
contract
infringement of EU law
invitation to tender
management
provision of services
services contract

text: 22. 1. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 21/53 Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (30 juin 1997) La Commission est tre‘s attentive aux implications e·thiques souleve·es par les techniques de clonage. Le groupe de conseillers pour l(cid:146)e·thique de la biotechnologie, institue· par la Commission en 1991, a rendu un avis sur ce sujet le 28 mai 1997, dont le texte est envoye· directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire ainsi qu(cid:146)au Secre·tariat ge·ne·ral du Parlement. La Commission examine les recommandations contenues dans cet avis afin d(cid:146)identifier les domaines de sa compe·tence dans lesquels une action communautaire serait envisageable. Une attention particulie‘re est re·serve·e a‘ cet e·gard a‘ la protection juridique des inventions biotechnologiques, dont le projet de directive est en discussion au Parlement, de me(cid:136)me qu(cid:146)a‘ la proposition de cinquie‘me programme-cadre de recherche et de·veloppement. (98/C 21/138) QUESTION E· CRITE E-1416/97 pose·e par Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ la Commission Objet: Financement de l(cid:146)ECMI par l(cid:146)Union europe·enne (23 avril 1997) A‘ une question adresse·e a‘ la Commission le 13 janvier 1997 (E-0105/97) (1) sur les activite·s de l(cid:146)«European Centre for Minority Issues» (ECMI), Mme Wulf-Mathies a re·pondu le 17 mars 1997, au nom de la Commission, que celle-ci recueillait «les informations ne·cessaires pour re·pondre a‘ la question pose·e». Or, dans l(cid:146)intervalle, le directeur de l(cid:146)ECMI, M. Stefan Troebst, a envoye· un dossier d(cid:146)information ou‘ figurent des re·ponses aux interrogations contenues dans ladite question. Le Centre en question s(cid:146)est tout particulie‘rement «distingue·» par ses tentatives pour calomnier un E· tat membre de l(cid:146)Union europe·enne, la Gre‘ce; en effet, s(cid:146)appuyant sur des donne·es d(cid:146)une authenticite· douteuse, il a de·couvert des minorite·s «fanto(cid:136)mes» dans plusieurs pays et souleve· des questions qui risquent d(cid:146)agir comme un de·tonateur et de de·clencher des affrontements dans plusieurs parties de notre continent. Le sujet est extre(cid:136)mement grave, d(cid:146)autant plus que le dossier d(cid:146)information transmis par M. Troebst mentionne que l(cid:146)ECMI a be·ne·ficie· d(cid:146)un financement de 641 000 e·cus au titre du programme Interreg II et qu(cid:146)il est pre·vu que des postes au sein de sa pre·sidence soient occupe·s par des repre·sentants de l(cid:146)Union europe·enne, du Conseil de l(cid:146)Europe et de l(cid:146)OSCE. Les curieuses activite·s de l(cid:146)ECMI constituant une grave menace pour l(cid:146)image de l(cid:146)Union europe·enne, la Commission pourrait-elle dire quelle est sa position officielle › e·tant donne· qu(cid:146)elle semble bien financer ce Centre et que deux E· tats membres de l(cid:146)Union europe·enne (le Danemark et l(cid:146)Allemagne) contribuent e·galement a‘ son financement, pour un montant de 575 000 e·cus par an, agissant ainsi de manie‘re hostile a‘ l(cid:146)e·gard d(cid:146)autres E· tats qui sont leurs partenaires au sein de l(cid:146)Union europe·enne? (1) JO C 186 du 18. 6. 1997, p. 226. Re·ponse donne·e par Madame Wulf-Mathies au nom de la Commission (27 juin 1997) Jusqu(cid:146)a‘ pre·sent la Commission n(cid:146)a pas accorde· de contribution financie‘re a‘ l(cid:146)European Centre for Minority Issues, mais examine actuellement les demandes de subvention introduites par les deux E· tats membres au titre du programme Interreg II. Il n(cid:146)appartient pas a‘ la Commission de commenter les de·clarations attribue·es au directeur du Centre. (98/C 21/139) QUESTION E· CRITE E-1427/97 pose·e par Ernesto Caccavale (UPE) a‘ la Commission (23 avril 1997) Objet: Ae·roport de Capodichino (Naples): violation des re·glementations europe·ennes sur la passation des marche·s On a pu apprendre re·cemment par la presse que la gestion de l(cid:146)ae·roport international de Naples-Capodichino serait confie·e a‘ la British Airport Authority aux termes d(cid:146)un contrat conclu de gre· a‘ gre· entre le maire de Naples et le pre·sident de la province de Naples, d(cid:146)une part, et la British Airport Authority elle-me(cid:136)me, d(cid:146)autre part


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1418/97 dell'on. Nikitas KAKLAMANIS alla Commissione. Accordo della Commissione su un'università turco-cipriota illegale

eurovoc_concepts:
Cyprus
access to EU information
agreement (EU)
dissemination of EU information
legality
university