eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
cotton
import
natural fibre
third country

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 21. 04. 1997 KOM(97) 160 endelig udg. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet (forelagt af Kommissionen) Begrundelse ( 1 ) Ved forordning (EF) nr. 2208/96 ' indførte Kommissionen den 20. november 1996 en midlertidig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. (2) Efter indførelsen af den midlertidige told fik berørte parter lejlighed til at fremsætte bemærkninger og til at blive hørt, hvis de anmodede herom. (3) På grundlag af flere anmodninger fra eksportører og importører besluttedes det at holde forbindsgaze uden for undersøgelsen i betragtning af denne vares særlige fysiske egenskaber og meget specielle anvendelsesformål. (4) Kommissionen imødekom nogle eksportørers anmodninger vedrørende fastsættelsen af dumpingmargenerne og ændrede i relevant omfang dumpingberegningerne i overensstemmelse hermed. Virkningen heraf var en generel nedsættelse af dumpingmargenerne. De endelige gennemsnitsmargener fastsattes til mellem 13 og 15%. Den største nedsættelse af dumpingmargenen fandt sted for Pakistan, hvor gennemsnittet faldt fra 27,9% til 14,3%. (5) På grundlag af bemærkninger fra eksportørerne ændredes metoden for beregning af underbudsmargenerne under hensyntagen til de forskellige varetyper. Ved beregningerne efter den nye metode bekræftedes det imidlertid, at der var tale om betydelige prisunderbud. 1 EFTnr. L 295 af 20. 11. 1996, s. 3. i (6) I betragtning af den pågældende vares strategiske placering i produktionskæden og på baggrund af bemærkninger fra de berørte parter, blev der foretaget en indgående undersøgelse af de aspekter af proceduren, der vedrører Fællesskabets interesser. Undersøgelsen bekræftede, at indførelsen af foranstaltninger ville have gunstige virkninger for EF-erhvervsgrenen, for så vidt som de ville gøre det muligt for den at øge produktionen, reducere omkostningerne og genskabe rentabiliieten, hvorimod de ikke ville have væsentlige negative virkninger for senere led i produktionskæden. De foreløbige konklusioner om, at antidumpingforanstaltninger ikke er i modstrid med Fællesskabets interesser som helhed bekræftedes derfor. (7) Kommissionen foreslår derfor i overensstemmelse med artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 384/96, at Rådet indfører endelig antidumpingtold på importen af ublegede stoffer af bomuld med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. I betragtning af omfanget af den forvoldte skade anbefales det endvidere, at den midlertidige antidumpingtold opkræves endeligt i et omfang svarende til den endelige told, der indføres. <L RÅDETS FORORDNING (EF) NR /97 af. om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab1, særlig artikel 9, under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER (1) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/962, i det følgende benævnt "forordningen om midlertidig told", indførtes der en midlertidig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af ubleget stof af bomuld, henhørende under KN- H1T nr. 1, 56 af 6. 3. 1996, s. 1, i det følgende benævnt "grundforordningen". EFT nr. L 295 af 20. 11. 1996, s. 3. -J-L kode 5208 11 - 5208 19 og 5209 11 - 5209 19 og med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE (2) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på den endelige fastlæggelse af de faktiske omstændigheder, og den aflagde kontrolbesøg hos importører i Fællesskabet, som var forretningsmæssigt forbundne med producenter/eksportører i de berørte lande, nemlig: - Eurotex Trading Corp. GmbH, Hamburg, Tyskland - Mafatlal Limited, Romaga AG (UK and Switzerland), Lancashire, Det Forenede Kongerige. (3) Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told undersøgte Kommissionen nærmere, om gaze burde holdes uden for denne procedure, og den aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber i Fællesskabet: - Torval, Torras Valenti S. A. , Navarcles, Barcelona, Spanien - Texpol, Textil Planas Oliveras S. A. , Manresa, Barcelona, Spanien. (4) Efter indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger fremsatte nogle af de berørte parter skriftlige bemærkninger. (5) Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt af Kommissionen. (6) På anmodning underrettedes parterne om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale indførelse af endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig told. Parterne indrømmedes desuden en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger efter ovennævnte underretning. (7) Der blev taget stilling til de berørte parters mundtlige og skriftlige bemærkninger, og i det omfang, det ansås fbr påkrævet, blev det taget hensyn hertil ved den endelige fastlæggelse af de faktiske forhold. C. DEN AF UNDERSØGELSEN OMFATTEDE VARE OG SAMME VARE (8) Det skal erindres, at den foreliggende procedure omfatter alle fladvævede, ublegede stoffer af bomuld med indhold af bomuld på 85 vægtprocent eller derover. Ubleget stof af bomuld fremstilles i mange forskellige typer eller "konstruktioner", som defineres ved en kombination af garnnummer (vægt) og antal tråde i både kæde og skud samt sammenfletningsmåden for trådene. Desuden kan mange producenter almindeligvis på bestilling fremstille enhver konstruktion af ubleget bomuldsstof. (9) På grundlag af de oplysninger, der forelå ved gennemførelsen af den foreløbige undersøgelse, fastslog Kommissionen, at de til hjemmemarkedet og til eksport fremstillede typer fra de pågældende lande var samme vare i henhold til definitionen i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen, jf. betragtning 12 i forordningen om midlertidig told. Kommissionen fandt endvidere, at de typer, der solgtes på det indiske hjemmemarked, og de typer, der eksporteredes af kinesiske selskaber, var samme varer, og de typer, der eksporteredes fra alle de berørte lande, og de typer, der fremstilledes af EF-producenterne, var ligeledes samme varer. (10) Efter offentliggørelsen af resultaterne af den foreløbige undersøgelse blev der indgivet adskillige anmodninger om at holde særlige typer af ubleget bomuldsstof uden for proceduren. Der var tale om stoffer i forskellige konstruktioner og med forskellige særlige anvendelsesformål. Disse typer indbefattede bl. a. visse stoffer, der anvendes til broderi, stoffer til pudseskiver og stoffer til fremstilling af forbindsgaze, i det følgende benævnt "gaze". (11) Hvad angår gaze fastslog Kommissionen at: - gazestoffer har andre fysiske egenskaber i betragtning af de særligt lette konstruktioner, som almindeligvis gør dem uegnede til andre anvendelsesformål, således at de ikke kan erstatte de konstruktioner, der f. eks. anvendes i beklædnings- og boligsektoren, - gazestoffer har særlige hygiejniske/pharmaceutiske anvendelsesformål, som er forskellige fra de øvrige stoffer, der anvendes i tekstilindustrien, eftersom denne vare kun kan anvendes til fremstilling af medicinsk gaze, der er defineret i "European Pharmacopoeia" fastsat af Europarådet (KN-kode 3005 90 31), og som skal overholde strenge hygiejneforskrifter, - eftersom stoffer til medicinsk gaze tariferes særskilt i KN-kode 5208 1110, kan de klart identificeres som en særlige vare, og de kan derfor holdes uden for proceduren, uden at berøre effektiviteten af eventuelle foranstaltninger, der indføres. Omgåelse af eventuelle foranstaltninger ved urigtige varebeskrivelser vil være vanskelig og let at opdage. Stoffer til fremstilling af forbindsgaze henhørende under KN-kode 5208 11 10 holdes uden for den foreliggende procedure. Midlertidig antidumpingtold, der måtte være pålagt denne vare, bør følgelig frigives eller tilbagebetales. (12) For så vidt angår andre stoftyper, for hvilke der er modtaget anmodninger om udelukkelse fra denne procedure, skal det understreges, at de ganske klart falder ind under ovennævnte definition af samme vare. De omfattes følgelig af proceduren. D. EKSPORTØRER OG PRODUCENTER I OPRINDELSESLANDENE 1. Individuel undersøgelse som led i stikprøve (13) Flere tyrkiske parter gjorde gældende, at det var selvmodsigende på den ene side at fastslå, at en stikprøve, der kun omfatter to selskaber, vil være repræsentativ for tyrkisk produktion og eksport af den pågældende vare, og på den anden side at afslå at indrømme en individuel undersøgelse af de selskaber, der anmoder herom. Med dette argument sammenblandes spørgsmålet om den tyrkiske stikprøves repræsentativitet med spørgsmålet om, hvorvidt anmodninger om individuel undersøgelse kan accepteres, hvilket afhænger af den byrde, der er forbundet med antallet af anmodninger om individuel undersøgelse, som modtages fra alle de lande, der er omfattet af undersøgelsen. Det konkluderedes således allerede i betragtning 26 - 28 i forordningen om midlertidig told, at der under henvisning til artikel 17, stk. 3, i grundforordningen ikke kunne indrømmes nogen individuel behandling, fordi antallet af producenter/eksportører i en sag, der omfattede flere hundrede eksportører i seks lande, var så stort, at en individuel undersøgelse ville være urimeligt byrdefuld og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. E. DUMPING 1. Normalværdi (a) Lande med markedsøkonomi (i) Metode til fastsættelse af den normale værdi i« (14) To egyptiske producenter/eksportører stillede spørgsmålstegn ved anvendelsen af en beregnet normal værdi i tilfælde, hvor de hjemmemarkedspriser, der beregnedes af en anden producent/eksportør i stikprøven, kunne være benyttet til fastsættelse af den normale værdi for tilsvarende konstruktioner. Det skal anføres, at selv om nogle varer havde samme konstruktion, indebar de forskellige spindemetoder, vævenes effektivitet og de forskellige bomuldskvaliteter, der benyttedes i Egypten, så store omkostningsvariationer for slutproduktet, at det ikke ville have været rimeligt at benytte en anden producents/eksportørs pris som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. (15) To indiske producenter/eksportører gjorde gældende, at den normale værdi var blevet fastsat på et fejlagtigt grundlag, fordi hjemmemarkedssalget af varer af sekundakvalitet var blevet holdt uden for beregningen af den normale værdi. I betragtning af at eksporten til Fællesskabet omfattede varer af første kvalitet, måtte den normale værdi i henhold til artikel 1, stk. 2, i grundforordningen beregnes på grundlag af prisen på samme vare, dvs. varer af første kvalitet, der solgtes på hjemmemarkedet i eksportlandet. (16) Flere parter anfægtede anvendelsen af to forskellige tærskelværdier, nemlig 5% og 10%, med henblik på at vurdere spørgsmålet om repræsentativitet for henholdsvis hjemmemarkedssalg og rentabilitet. En part gjorde gældende, at hvis hjemmemarkedssalget ikke ansås for repræsentativt i henseende til fortjeneste, burde det heller ikke anses for repræsentativt i henseende til salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger. Med dette argument forveksles de forskellige tærskelværdier, som Kommissionen har benyttet med henblik på at fastslå, (i) om hjemmemarkedspriserne bør anvendes som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi, og (ii) om hjemmemarkedssalget er fortjenstgivende. Der henvises til betragtning 29 - 36 i forordningen om midlertidig told, hvor Kommissionen nærmere redegør for den metode, den har benyttet i overensstemmelse med fast praksis og med artikel 2 i grundforordningen. Som en præcisering bør det bemærkes, at det forhold, at en del af salget, eller for den salg skyld hele salget, er tabsgivende, indebærer ikke, at de pågældende salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ikke kan anses for pålidelige med henblik på fastlæggelse af den korrekte normale værdi. Omvendt er det Kommissionens praksis at anse hele salget på hjemmemarkedet for ikke at finde sted i normal handel, hvis mindre end 10% af dette salg målt i mængde et fortjenstgivende (jf. betragtning 33 i forordningen om midlertidig told). Denne tærskelværdi anvendes også for at fastslå, om den fortjeneste, der er opnået på hjemmemarkedet, kan anses for at være et rimeligt grundlag for beregning af den normale værdi. (ii) Produktionsomkostninger (17) To egyptiske producenter/eksportører anfægtede Kommissionens beslutning om at forhøje de indberettede udgifter til indkøb af råbomuld. I ét tilfælde skete dette, for den pågældende producenter/eksportører havde undladt at tage hensyn til de faktiske priser, der var betalt, og som afspejlede den særligt store stigning i markedsprisen for råbomuld i løbet af høståret 1994/1995 (der omfattede det meste af undersøgelsesperioden). I et andet tilfælde blev det foretaget en justering, fordi de indberettede råbomuldspriser var baseret på regnskabsåret, og ikke på undersøgelsesperioden. De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes derfor. (iii) salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) (18) Flere parter anfægtede indregningen af finansieringsomkostninger i beregningen af den normale værdi. Det bør i den forbindelse bemærkes, at det har været Kommissionens faste praksis ved fastsættelsen af den normale værdi at indregne alle omkostninger, der påløber ved fremstilling og salg af den pågældende vare på hjemmemarkedet, herunder finansieringsomkostninger. De indberettede finansieringsomkostninger indgik derfor i beregningen af den normale værdi. (19) To indonesiske producenter/eksportører med dermed forbundne forhandlere på hjemmemarkedet gjorde gældende, at Kommissionen fejlagtigt havde taget hensyn til disse forhandleres omkostninger, og de anmodede om en nedsættelse af SA&G, så de afspejlede disse forbundne selskabers begrænsede aktiviteter. Det skal i den forbindelse anføres, at det anses for normalt at behandle salgsselskaber og den producent/eksportør, hvormed de er forretningsmæssigt forbundne, som en enkelt økonomisk enhed, for så vidt som de pågældende salgsselskaber i den foreliggende sag varetager funktioner på hjemmemarkedet, som i det væsentlige er identiske med dem, der varetages af et datterselskab eller en salgsafdeling. Eftersom Kommissionen fandt, at ovennævnte betingelser var opfyldt i det foreliggende tilfælde med hensyn til disse forbundne forhandlere, blev disses omkostninger beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 5, i grundforordningen og taget i betragtning ved beregningen af den normale værdi for de pågældende to producenter/eksportører. (iv) Fortjenstmargen på hjemmemarkedet (20) Hvad angår den fortjenstmargen, der benyttedes ved beregning af den normale værdi, gjorde nogle producenter/eksportører gældende, at rentabiliteten på hjemmemarkedet kun burde fastlægges på grundlag af de konstruktioner, der både solgtes på hjemmemarkedet og på EF-markedet. I artikel 2, stk. 2, i grundforordningen fastsættes imidlertid, at "salget af samme vare bestemt til forbrug på hjemmemarkedet normalt anvendes som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi". Alt salg på hjemmemarkedet bestemt til forbrug på hjemmemarkedet benyttedes derfor som grundlag for fastsættelsen af fortjenstmargenen på hjemmemarkedet, uanset om den pågældende konstruktion også eksporteredes til Fællesskabet. 10 (21) De pakistanske producenter/eksportører anførte, at Kommissionen ved beregningen af fortjenstmargenen på hjemmemarkedet for den eneste producent/eksportør med hjemmemarkedssalg i normal handel fejlagtigt holdt visse transaktioner uden for beregningen med den virkning, at fortjenstmargenen lå på et kunstigt højt niveau. De gjorde endvidere gældende, at denne fortjenstmargen ikke var repræsentativ for det pakistanske marked og ikke burde have været benyttet ved beregningen af den normale værdi for de øvrige tre selskaber, der indgik i stikprøven, eftersom ingen af dem opnåede fortjeneste på deres hjemmemarkedssalg af den pågældende vare. Ifølge artikel 2, stk. 3, i grundforordningen skal den fortjeneste, der opnås pii fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet i normal handel, anvendes ved beregning af den normale værdi for selskaber med et utilstrækkeligt eller intet salg på hjemmemarkedet af samme vare i normal handel. Den metode, der er benyttet i forordningen om midlertidig told, bekræftes således. Kommissionen konstaterede imidlertid ved en ny gennemgang af sine beregninger, at visse transaktioner, som var blevet udelukket i den foreløbige undersøgelse, faktisk burde indregnes i omsætningen. Der beregnedes derfor en ny fortjenstmargen, som blev anvendt ved beregningen af den normale værdi for den pågældende producent/eksportør og for de øvrige tre producenter/eksportører, som ikke havde noget salg eller et utilstrækkeligt salg på hjemmemarkedet. 11 (b) Land uden markedsøkonomi: Den Kinesiske Folkerepublik (22) Repræsentanterne for de kinesiske producenter/eksportører gjorde gældende, at Den Kinesiske Folkerepublik nu er et land med markedsøkonomi, og det var derfor ikke påkrævet at benytte et referenceland for at fastsætte den normale værdi, idet de kinesiske hjemmemarkedspriser og/eller produktionsomkostninger burde anses for pålidelige. Kommissionen erkender, at økonomiske reformer er på vej i Kina, og at Den Kinesiske Folkerepubliks økonomi er inde i en overgangsfase fra statsstyret planøkonomi til en delvis markedsorienteret økonomi. I henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen, som finder anvendelse på Den Kinesiske Folkerepublik, kunne anmodningen ikke imødekommes, og konklusionerne af betragtning 47 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. 2. Eksportpris (23) For så vidt angår den eneste med Kina forbundne importør i Fællesskabet anførtes det, at dumpingberegningerne ikke var korrekte, eftersom de indbefattede alle kinesiske varer, som den forbundne importør solgte på EF-markedet, og ikke blot de varer, der købtes fra den producent/eksportør i stikprøven, med hvilken importøren var forretningsmæssigt forbundet. Det skal i den forbindelse anføres, at eftersom alle tre kinesiske producenter/eksportører, der indgik i stikprøven, var direkte eller indirekte forbundne via den kinesiske stat, blev deres samlede eksport af den pågældende vare behandlet, som om den hidrørte fra én eksportør. Alle tre producenter/eksportører ansås følgelig for at være forbundet med den pågældende importør, og alle deres eksportpriser beregnedes i overensstemmelse hermed. 12 (24) Det blev også gjort gældende, at eftersom ovennævnte forbundne importør i Fællesskabet kun optrådte som agent, var den fortjenstmargen på 5%, som Kommissionen benyttede med henblik på den foreløbige afgørelse, for høj. Det konstateredes, at de funktioner, som det forbundne selskab varetog, var sådanne, som typisk udføres af en importør. Med henblik på den endelige fastlæggelse af de faktiske omstændigheder benyttedes der en fortjenstmargen på 4,4% svarende til det gennemsnit, der konstateredes for to uafhængige importører i Fællesskabet. (25) To indiske producenter/eksportører, der var en del af samme koncern og solgte en del af deres produktion til Fællesskabet via tre med dem forbundne handelsselskaber, gjorde gældende, at Kommissionen fejlagtigt havde beregnet eksportpriserne ved anvendelse af fortjenstmargener og SA&G, som ikke stod i et rimeligt forhold til de funktioner udelukkende af handelsmæssig karakter, som de forbundne importører udførte. Efter at have efterprøvet de oplysninger, som de tre forbundne selskaber fremlagde, beregnede Kommissionen eksportpriserne på grundlag af en ny beregning af de omkostninger, der påløb mellem indførsel og videresalg. Det var nødvendigt at foretage denne nye beregning, fordi de tre forbundne selskaber ikke var i stand til at påvise, at den omkostningsfordeling, de havde forelagt for Kommissionen, traditionelt var blevet benyttet, eller at den på behørig vis afspejlede de omkostninger, der havde tilknytning til den pågældende vare. Kommissionen foretog derfor en ny fordeling af omkostningerne på grundlag af omsætningen og et rimeligt skøn over de omkostninger, der påløb for forarbejdede og ikke-forarbejdede tekstilvarer i Fællesskabet. Fortjenstmargenen, som oprindeligt var fastsat til 5%, ændredes til 4,4% i overensstemmelse med oplysninger fra uafhængige importører i Fællesskabet (jf. betragtning 24). 13 (26) En indisk producent/eksportør gjorde gældende, at Kommissionen burde behandle såkaldte "master-kontrakter" og ikke fakturaer som individuelle transaktioner, idet det anførtes, at eksportprisen fastsattes ved master-kontrakten, og at de deri aftalte priser var afhængige af det såkaldte "ready quota"-system, der var gældende i Indien Det fremgik af efterprøvningen af de foreliggende oplysninger, at 94 master kontrakter var gældende i undersøgelsesperioden. Priserne i disse master kontrakter på identiske typer af ubleget bomuldsstof til den samme kunde varierede i et sådant omfang fra kontrakt til kontrakt, at der slet ikke kunne fæstes lid til dem. Det fremgik endvidere af en stikprøvekontrol, at priserne svingede betydeligt mellem fakturaer og master-kontrakter. Det konkluderedes derfor, at master-kontrakter ikke kunne anvendes som et pålideligt grundlag for fastsættelse af eksportpriserne, som derfor fastsattes på grundlag af de fakturapriser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den solgtes til eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. 3. Sammenligning (27) I overensstemmelse med betragtning 54 i forordningen om midlertidig told blev der kun foretaget justeringer med henblik på at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen, når krav herom blev fremsat inden for de dertil fastsatte frister, og når den pågældende part kunne påvise, at påståede forskelle påvirkede priserne og disses sammenlignelighed. (28) Flere producenter/eksportører anfægtede Kommissionen afvisning af en justering for forskelle i handelsled. 14 Ifølge artikel 2, stk. 10, litra d), i grundforordningen skal det kunne påvises, at forskelle i handelsled har påvirkes prisernes sammenlignelighed, og dette påvises ved konsekvente og tydelige forskelle i sælgerens funktioner og priser i de forskellige handelsled på eksportlandets hjemmemarked. Da sådanne forskelle ikke kunne dokumenteres, afvistes de pågældende krav. (29) Alle egyptiske producenter/eksportører anfægtede Kommissionens afvisning af en justering af den normale værdi for kreditomkostninger. Som anført i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told, blev der ikke fremlagt dokumentation for, at betalingsbetingelserne var blevet aftalt på salgstidspunktet, og der blev ikke fremlagt bevis for, at kreditbetingelserne var en faktor, der var blevet taget hensyn til ved fastsættelsen af de pågældende priser. Alle tre producenter/eksportører erkendte således, at priserne ikke varierede i forhold til betalingsbetingelserne. Desuden var de pågældende krav ukorrekte i henseende til antal dage og rentesatser, og resultaterne af den foreløbige undersøgelse bekræftes derfor. (30) Tre indonesiske producenter/eksportører påstod, at der burde være foretaget en justering for deres salg af sekundavarer til Fællesskabet. For en af dem blev der taget hensyn til dette krav ved beregning af en justeret normal værdi, der var sammenlignelig med eksportpriserne for sekundavarer til Fællesskabet. 15 For en anden producent/eksportør fremgik det af undersøgelsen, at eksportpriserne for varer af trykkvalitet ikke var forskellige fra priserne for varer af første kvalitet, og der var følgelig ikke behov for en justering. En tredje producent/eksportør anmodede om, at eksportsalget af sekundavarer blev holdt uden for dumpingberegningen, eller at der blev foretaget en justering for forskelle i fysiske egenskaber. I betragtning af, at de pågældende sekundavarer falder ind under definitionen af samme vare, besluttedes det ikke at holde de pågældende transaktioner uden for dumpingberegningen, men at foretage en justering af den normale værdi. (31) Flere producenter/eksportører gjorde gældende, at andre datoer, såsom ordredato, kontraktdato eller betalingsdato, burde anvendes i dumpingberegningen frem for fakturadatoen, idet disse datoer bedre afspejlede de væsentlige salgsbetingelser. Det skal anføres, at salgsdatoen ifølge artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen normalt bør være fakturadatoen, medmindre datoen på kontrakten, indkøbsordren eller ordrebekræftelsen mere korrekt afspejler de væsentlige salgsbetingelser. De pågældende producenter/eksportører kunne ikke påvise, at den dato, de foreslog, mere korrekt afspejlede de væsentlige salgsbetingelser. Der var derfor ingen grund til at afvige fra den faste praksis med at anvende fakturadatoen som salgsdato, og resultaterne af den foreløbige undersøgelse bekræftes derfor. 16 4. Dumpingmargen (a) Generel metode (32) Flere parter gjorde gældende, at den metode, som Kommissionen havde benyttet til fastsættelse af de foreløbige dumpingmargener, dvs. en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi med priserne for alle individuelle transaktioner til Fællesskabet, afveg fra almindelig praksis og var urimelig. De anførte, at Kommissionen ikke havde påvist, at eksportpriserne udviste et mønster, som var meget forskelligt for forskellige købere, regioner eller perioder, og at metoden med sammenligning af vejede gennemsnit ikke i fuldt omfang afspejlede den dumping, der fandt sted. (33) Ifølge artikel 2, stk. 11, i grundforordningen skal dumpingmargenen normalt fastsættes på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af priserne for alle eksporttransaktioner til Fællesskabet. Foreligger der imidlertid et eksportprismønster, som er meget forskelligt for forskellige købere, regioner eller perioder, og afspejler ovennævnte metode ikke i fuldt omfang den dumping, der finder sted, skal dumpingmargenen beregnes på grundlag af en sammenligning af den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og priserne for alle individuelle eksporttransaktioner til Fællesskabet. 17 (34) På grundlag af bemærkningerne fra adskillige producenter/eksportører gennemgik Kommissionen alle dumpingberegninger for de producenter/eksportører, der var blevet undersøgt, og nåede til den konklusion, at fastsættelse af dumpingmargenen på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og den vejede gennemsnitlige eksportpris, i fuldt omfang afspejlede den dumping, der finder sted, for så vidt angår alle producenter/eksportører i Den Kinesiske Folkerepublik, Egypten, Pakistan og Tyrkiet og nogle producenter/eksportører i Indien og Indonesien. Resultaterne af den foreløbige undersøgelse ændredes i overensstemmelse hermed. (35) Hvad angår alle øvrige producenter/eksportører i Indien og Indonesien bekræftedes det, at der forelå et mønster for eksportpriserne til Fællesskabet, som var meget forskelligt for forskellige købere, regioner eller perioder. Det konstateredes endvidere, at beregningen af dumpingmargenerne på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og den vejede gennemsnitlige eksportpris ikke i fuldt omfang afspejlede den dumping, der finder sted. For disse producenter/eksportører bekræftedes resultaterne af den foreløbige undersøgelse, ifølge hvilke dumpingmargenerne skulle fastsættes på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og priserne for alle individuelle eksporttransaktioner til Fællesskabet. (b) Dumpingmargen for samarbejdsvillige, ikke undersøgte producenter/eksportører (36) Bestemmelserne i betragtning 67 i forordningen om midlertidig told bekræftes. Dumpingmargenerne for samarbejdsvillige producenter/eksportører, der ikke havde været udsat for kontrolbesøg, er fastsat på grundlag af gennemsnittet af de individuelle dumpingmargener, der med eksportomsætningen som vægtningsgrundlag beregnedes for de selskaber, der indgik i stikprøven. 18 (c) Restdumpingmargen (37) I betragtning af den meget betydelige samarbejdsvilje, der er udvist i den foreliggende procedure, ansås det for påkrævet at ændre de foreløbige undersøgelsesresultater med hensyn til beregningen af restdumpingmargenen, således at der for de ikke-samarbejdsvillige producenter/eksportører benyttes den højeste dumpingmargen, der er fastlagt for de producenter/eksportører, der indgik i stikprøven. (d) Metode for koncernselskaber (38) Alle tre egyptiske producenter/eksportører stillede spørgsmålstegn ved, men modsatte sig ikke, bestemmelserne i betragtning 72 i forordningen om midlertidig told, i henhold til hvilke de alle behandledes som en koncern, og de var dermed omfattet af den generelle regel for koncerner. Som følge af, at alle tre undersøgte producenter/eksportører havde samme ejer, nemlig staten, bekræftedes resultaterne af den foreløbige undersøgelse, og de tre egyptiske producenter/eksportører behandledes som en koncern for at hindre omgåelse af antidumpingforanstaltningerne gennem eksport til Fællesskabet via den producent/eksportør, for hvilken der var fastsat den laveste dumpingmargen. (39) En indisk producent/eksportør anfægtede anvendelsen af den generelle regel til beregning af en enkelt dumpingmargen for selskaber tilhørende samme koncern. Den pågældende gjorde gældende, at selv om selskaberne i koncernen teknisk set var forbundne (fælles aktiebeholdning), var selskaberne i koncernen særskilte økonomiske og retlige enheder. For at hindre omgåelse af antidumpinglbranstaltningerne gennem eksport til Fællesskabet fra producenter/eksportører i koncernen via den producent/eksportør, for hvilken der var fastsat den laveste dumpingmargen, benyttede Kommissionen den generelle regel vedrørende koncernselskaber på den indiske koncern. 19 (40) En indonesisk producent/eksportør anmodede om, at der fastsattes en global dumpingmargen for koncernen og ikke for hver producent/eksportør, som omhandlet i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told. Eftersom det har været Fællesskabets faste praksis først at beregne en dumpingmargen for hver af de i koncernen undersøgte producenter/eksportører og derefter at benytte de fastlagte dumpingmargener til beregning af en enkelt margen for koncernen som helhed, afvistes anmodningen. (41) Den metode, der er omhandlet i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. (e) Endelige dumpingmargener (i) Den Kinesiske Folkerepublik (42) Den metode, der er omhandlet i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. (43) Den endelige dumpingmargen for Den Kinesiske Folkerepublik udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, udgør 18,9%. (ii) Egypten (44) Den endelige dumpingmargen for Egypten udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, udgør 13,0%. 20 (iii) Indien (45) For de producenter/eksportører eller koncernselskaber, der indgik i stikprøven, udgør de endelige dumpingmargener udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, følgende: Century Textiles & Industries Limited Coats Viyella India Limited Vardhman Spinning & General Mills Limited Mafatlal Industries 17,2% 12,3% 5,1% 12,6% Mafatlal Fine Spinning & Manufacturing Producer/exporter Ltd. 12,6% (46) Den endelige dumpingmargen for samarbejdsvillige, undersøgte producenter/eksportører udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, udgør 15,3%. (47) Restdumpingmargenen for Indien udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, udgør 17,2%. (tv) Indonesien (48) For de producenter/eksportører eller koncernselskaber, der indgik i stikprøven, udgør de endelige dumpingmargener udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, følgende: 21 P. T. Apac Inti Corpora / P. T. Kanindo Prima Perkasa 3,5% P. T. Argo Pantes P. T. Daya Manunggal P. T. Grand Textile Industries P. T. Eratex Djaja 14,5% 14,5% 14,5% 12,8% (49) Den endelige dumpingmargen for samarbejdsvillige, ikke undersøgte producenter/eksportører udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, udgør 13,5%. (50) Restdumpingmargenen for Indonesien udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, udgør 14,5%. (v) Pakistan (51) For de producenter/eksportører eller koncernselskaber, der indgik i stikprøven, udgør de endelige dumpingmargener udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, følgende: Diamond Fabrics Ltd Amer Fabrics Ltd Kohinoor Raiwind Mills Ltd Kohinoor Weaving Mills Ltd Lucky Textile Mills Nishat Mills Ltd Nishat Fabrics Ltd 9,0% 9,0% 22,9% 22,9% 15,5% 9,2% 9,2% 22 (52) Den endelige dumpingmargen for samarbejdsvillige, ikke undersøgte producenter/eksportører udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, udgør 14,2%. (53) Restdumpingmargenen for Pakistan udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, udgør 22,9%. (vi) Tyrkiet (54) For de selskaber, der indgik i stikprøven udgør de endelige dumpingmargener udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, følgende: Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi A. S. 13,6% Sôktas Pamuk ve Tarim Uriinlerini Degerlendirme Ticaret ve Sanayi A. S. 17,5% (55) Den endelige dumpingmargen for samarbejdsvillige, ikke undersøgte producenter/eksportører udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, udgør 15,2%. (56) Restdumpingmargenen for Tyrkiet udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, udgør 17,5%. 23 F. ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET (57) De kinesiske eksportører anfægtede Kommissionens metode til fastlæggelse af definitionen af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet med den begrundelse, at de klagende EF-producenters repræsentativitet var fastlagt udelukkende pa grundlag af salget af samme vare i det åbne marked, medens der også burde tages hensyn til produktion i EU bestemt til internt brug i virksomhederne. Denne form for produktion vil f. eks. indbefatte produktionen af samme vare i integrerede selskaber med vævefaciliteter, der danner grundlag for de pågældende selskabers egen videreforarbejdning. Kommissionen undersøgte denne påstand, som ikke kan godtages. Det er, som bekræftet af Domstolen, EF-institutionernes praksis at holde virksomhedsintern produktion uden for beregningen af den samlede produktion i Fællesskabet, når der foreligger en klar adskillelse af "det bundne" og "det frie" marked. Eftersom den produktion i form af vævning til virksomhedsintern produktion, som de kinesiske eksportørers repræsentant henviser til, ikke sælges på det åbne marked og ikke konkurrerer direkte med importen af samme vare, fastslog Kommissionen, at produktion i EU i form af vævning til virksomhedsintern produktion ikke burde medregnes ved afgørelsen af, om EF-produktionen er repræsentativ. 24 (58) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger modtog Kommissionen meddelelse om, at en af de klagende producenter ikke længere støttede klagen. Den pågældende producent blev følgelig holdt uden for definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet, således at de klagende EF-producenter kun repræsenterede 56% af produktionen i Fællesskabet. Efter offentliggørelsen af de endelige undersøgelsesresultater meddelte den pågældende producent imidlertid skriftligt Kommissionen, at han fortsat støttede klagen. Efter en gennemgang af det foreliggende bevismateriale og efter direkte kontakt med producenten besluttede Kommissionen at reintegrere denne producent i definitionen af erhvervsgren i Fællesskabet. Det bekræftedes derfor, at klageren repræsenterer en betydelig del, nemlig ca. 70% af EF-produktionen af den pågældende vare. (59) Som følge af udelukkelsen af forbindsgaze, som omhandlet i betragtning 12, og på grundlag af yderligere undersøgelser som led i den endelige undersøgelse er relevante data vedrørende spørgsmålet om skade blevet justeret for at tage hensyn hertil. G. SKADE 5. Indledende bemærkninger (60) Efter ovenfor omhandlede ændringer af definitionen af samme vare er nogle af de data vedrørende spørgsmålet om den forvoldte skade, der er omhandlet i forordningen om midlertidig told, ændret som nærmere beskrevet i nedenstående betragtninger. Alle data i forordningen om midlertidig told, som ikke specielt tages op til ny vurdering, skal anses for at være bekræftet af Kommissionen. 25 6. Forbrug i Fællesskabet (61) Det synlige forbrug i Fællesskabet steg fra 265 984 tons i 1992 til 266 158 tons i 1993 og 304 660 tons i 1994, hvorefter det faldt med 10% til 274 282 tons i 1995, dvs. undersøgelsesperioden. I perioden fra 1992 - 1995 steg forbruget i Fællesskabet med 3%. 7. Dumpingimportens omfang og markedsandel (62) Den samlede dumpingimport til Fællesskabet af den pågældende vare med oprindelse i de af undersøgelsen omfattede lande steg med 16% mellem 1992 og 1994, nemlig fra 104 330 tons i 1992 til 110 741 tons i 1993 og 121 501 tons i 1994. I 1995 faldt importen til 104 987 tons, altså med 14%, hvilket stort set svarede til udviklingen i efterspørgslen i Fællesskabet. Udviklingen i de importerede mængder set i forhold til forbruget i Fællesskabet viser, at de pågældende lande opretholdt en betydelig andel af EF-markedet, nemlig 39,2% i 1992, 41,6% i 1993, 39,9% i 1994 og 38,3% i undersøgelsesperioden. 26 8. Priserne på dumpingvarerne (63) I betragtning 102 i forordningen om midlertidig told beregnedes prisunderbud på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af EF- producenternes salgspriser og det vejede gennemsnit af hver enkelt producents/eksportørs eksportpriser for alle transaktioner vedrørende den pågældende vare. De berørte eksportører anfægtede denne metode, som de ikke fandt tilstrækkelig præcis. For at sikre en større præcision benyttede Kommissionen følgende kategorier i sin beregning af omfanget af de pågældende underbud: Ekstra groftvævet (garnnummer 0-10 Ne), groftvævet (11-20 Ne), medium (21-30 Ne), øvre medium (31-40 Ne), fintvævet (41-60 Ne) og ekstra lintvævet (61 Ne og derover). Det fremgik af sammenligningen, at der for alle de undersøgte eksporterende producenter var tale om prisunderbud, og for eksportørerne i hvert af de pågældende lande udgjorde de vejede gennemsnitlige margener beregnet på grundlag af alle kategorier op til: - Kina - Egypten - Indien - Indonesien - Pakistan -Tyrkiet 34% 37% 42% 49% 30% 21%. 27 9. EF-erhvervsgrenens situation (a) Data vedrørende EF-erhvervsgrenen som helhed (i) EF-erhvervsgrenens salg og markedsandel (64) EF-produccntcrnes samlede salg faldt med ca. 10% i perioden, nemlig fra 90 34S tons i 1992 til 80 692 tons i 1993, 81913 tons i 1994 og 81 873 tons i undersøgelsesperioden. I overensstemmelse med denne nedgang faldt den dertil svarende markedsandel fra 34% i 1992 til 30,3% i 1993, 26,9% i 1994 og 29,9% i undersøgelsesperioden, altså en relativ nedgang på 12% i den betragtede periode. (ii) Fabrikslukninger og nedgang i beskæftigelsen (65) I betragtning 106 i forordningen om midlertidig told henvistes der til fabrikslukninger og tab af arbejdspladser blandt producenterne af den pågældende vare. Det blev imidlertid gjort gældende, at nævnte tab af arbejdspladser indbefatter tab af arbejdspladser hos de integrerede produktionsvirksomheder, der, som anført i betragtning 57, ikke indgår i undersøgelsen af den forvoldte skade. Der foreligger imidlertid ikke nøjagtige oplysninger, på grundlag af hvilke Kommissionen vil kunne beregne den andel, som vil kunne tilskrives EF- erhvervsgrenen som defineret i betragtning 89 i forordningen om midlertidig told. 28 (b) Data vedrørende EF-producenterne i stikprøven (66) Som anført i betragtning 89 i forordningen om midlertidig told anvendtes der stikprøveteknik med henblik på at undersøge den forvoldte skade. (i) Ændring i produktsammensætning (67) Som nævnt i betragtning 112 i forordningen om midlertidig told, undersøgte Kommissionen udviklingen på grundlag af fem basiskonstruktioner, som benyttedes for at undgå fordrejninger i forbindelse med prissammenligningerne forårsaget af ændringer i produktsammensætningen. Fordelen ved fortsat at anvende disse fem basiskonstruktioner sammen med de seks varekategorier, der er beskrevet i betragtning 63, er den, at der for førstnævnte foreligger oplysninger for perioden 1992-1995. Tre af disse fem basiskonstruktioner falder sammen med stofkategorierne "groftvævet", "medium" og "øvre medium", og kan betragtes som basiskonstruktioner med lav værditilvækst, men fremstillet i store mængder. Disse tre kategorier tegner sig alene for 80% af importen fra de pågældende lande. Udviklingen i de solgte mængder af disse tre basiskonstruktioner udviser et betydeligt fald, som er væsentligt større end nedgangen i de af stikprøven omfattede producenters samlede salg. Salget af de tre basiskonstruktioner, som tegnede sig for ca. 21% af salget i 1992, faldt med 43% mellem 1992 og 1995. 29 De af stikprøven omfattede EF-producenter havde gjort gældende, at de havde været nødsaget til at mindske produktionen af basiskonstruktionerne og gå over til at fremstille nicheprodukter som følge af de betydelige prisunderbud i forbindelse med dumpingimporten fra de eksporterende producenter. De mindre produktionsserier af nicheprodukter indebærer imidlertid mindre mængder, længere perioder mellem produktionsserierne, hvor maskinerne står stille, og følgelig højere enhedsomkostninger. 10. Konklusion vedrørende spørgsmålet om skade (68) Ovennævnte konklusioner og konklusionerne i betragtning 116 i forordningen om midlertidig told bekræftes. H. ÅRSAGSSAMMENHÆNG 11. Følgevirkningerne af dumpingimporten fra de berørte lande (69) Eksportørerne gjorde gældende, at for at der kan siges at være forvoldt skade, må der være sket betydelige ændringer i både importens omfang og markedsandel, og der må også have været tale om en nedgang i eksportpriserne for den pågældende vare. Eftersom den pågældende vare er omfattet af kontingenter og frivillige eksportbegrænsningsordninger, ændrede nogle af ovennævnte faktorer sig ikke væsentligt. Det anførtes derfor, at der ikke kan være forvoldt skade. 30 Det skal i den forbindelse erindres, at ifølge artikel 3, stk. 2 og 3, i grundforordningen er ingen af de i denne bestemmelse anførte faktorer, dvs. importens omfang og markedsandel og importpriserne, nødvendigvis udslagsgivende for afgørelsen af spørgsmålet om skade. Hvad angår importens omfang og markedsandel i den foreliggende sag, var der rent faktisk ikke tale om nogen væsentlig stigning. Denne situation skal ses i sammenhæng med, at der foreligger en kontingentordning, som begrænser importen, og det er konstateret, at kontingenterne konsekvent er blevet udnyttet næsten fuldtud i den betragtede periode (i 1995 var den vejede gennemsnitlige udnyttelsesgrad for de pågældende lande således 95%). Det fremgår af statistikkerne, at nogle eksportlande endog har lånt mængder fra andre tekstilkategorier med henblik på eksport af den pågældende vare. I betragtning af omfanget af den pågældende import målt i absolutte tal og de lave importpriser i den foreliggende sag og i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2 og 3, i grundforordningen er der forvoldt skade i form af utilstrækkelig rentabilitet for EF-producenterne som følge af pristryk og manglende mulighed for at hæve priserne (jf. betragtning 116 i forordningen om midlertidig told og betragtning 67 ovenfor). Prisniveauet forklares ved funktionsmåden for den gældende kontingentordning, som givet selskaberne i eksportlandene et incitament til at konkurrere med henblik på tildeling af kontingenter og dermed eksportkunder. 31 Det kan endvidere fastslås, at der kan forvoldes skade, selv om eksportpriserne stiger, idet disse priser skal ses i forhold til EF-producenternes priser. Når der foreligger betydelige prisunderbud som i dette tilfældet, og nar de pågældende eksportører tegner sig for ca. 40% af EF-markedet, er det klart, at uanset om priserne på dumpingvarerne stiger eller ej, vil de stadig hindre prisstigninger og/eller trykke priserne med eventuelle skadelige virkninger til følge. (70) Kommissionens undersøgelse af basiskonstruktionerne som beskrevet i betragtning 66 dokumenterer yderligere dumpingimportens følgevirkninger. Det fremgår klart af disse data, at salget af de konstruktioner, der ligger nærmest dem, der importeres i det største omfang, faldt kraftigere end det samlede salg, hvilket viser de direkte følgevirkninger af de betydelige prisunderbud, der er konstateret for disse varetyper. 12. Følgevirkningerne af andre faktorer (71) Flere eksportører og brugere af den pågældende vare i senere produktionsled anfægtede undersøgelsesresultaterne vedrørende årsagssammenhæng i forordningen om midlertidig told, idet de pegede på andre faktorer som årsagen til den skade, der var påført EF-erhvervsgrenen. 32 (i) Nedgang i det synlige forbrug (72) Nogle eksportlande gjorde gældende, at det var nedgangen i forbruget af samme vare mellem 1994 og 1995, som var den vigtigste enkeltårsag til den væsentlige skade, der var påført EF-erhvervsgrenen. Kommissionen undersøgte dette argument nærmere. Forbruget af den pågældende vare faldt med 10% mellem 1994 og 1995, og importen faldt ligeledes. I perioden fra 1992 til 1995 holdt dumpingimporten fra de lande, der er omfattet af denne procedure, sig imidlertid på et stort set uændret niveau med en høj markedsandel (ca. 40%) i 1995, og dumpingvarerne solgtes til priser, der var væsentligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser. Selv om det således står klart, at EF- erhvervsgrenen ikke var upåvirket af tilbagegangen i efterspørgslen efter samme vare, påførte dumpingimporten således EF-producenterne væsentlig skade. (ii) Import fra andre tredjelande (73) Visse berørte parter henviste til virkningerne af import fra andre tredjelande som en årsag til væsentlig skade, men der blev ikke fremlagt oplysninger, der kunne give anledning til at ændre de undersøgelsesresultater, som er omhandlet i betragtning 120 - 123 i forordningen om midlertidig told. Disse undersøgelsesresultater bekræftes derfor. 33 (iii) Stigninger i priserne på råbomuld (74) Nogle eksportører satte spørgsmålstegn ved Kommissionens undersøgelsesresultater, som omhandlet i betragtning 124 i forordningen om midlertidig told, med den begrundelse, at stigningen i råvarepriserne ikke påvirkede hele EF-erhvervsgrenen på samme måde, idet nogle producenter angiveligt berørtes mindre end andre. Endvidere anførtes det, at stigningen i råbomuldsprisen delvis er blevet overvæltet på spinderisektoren, som leverer bomuldsgarn til EF-erhvervsgrenen. (Spinderisektoren beskrives nærmere i betragtning 80). Kommissionen har undersøgt disse argumenter nærmere. Selv om følgevirkningerne for EF-erhvervsgrenen af stigningen i prisen på råbomuld kan have været mere eller mindre alvorlige for den enkelte producent i Fællesskabet, ansås de generelt for at have været betydelige. Denne konklusion understøttes af den kendsgerning, at nogle af de EF-producenter, der indgik i stikprøven, registrerede stigninger i garnomkostningerne på ca. 50% mellem 1992 og 1995. Kommissionen har ikke fået forelagt dokumentation for, at stigningen i råbomuldspriserne delvis er overvæltet på spinderisektoren. 13. Konklusion vedrørende årsagssammenhængen (75) De undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 125 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. 34 I. FÆLLESSKABETS INTERESSER 14. Undersøgelse af Fællesskabets interesser (76) På grundlag af de foreliggende oplysninger og under hensyntagen til de mulige pris- og mængdemæssige ændringer af dumpingimporten efter indførelsen af endelige foranstaltninger undersøgte Kommissionen virkningerne af antidumpingforanstaltninger på de forskellige sektorer af Fællesskabets bomuldstekstilindustri. Med henblik herpå og for at få et så klart overblik over situationen som muligt sendte Kommissionens tjenestegrene et spørgeskema til alle de parter (brugere, leverandører, importører), som havde givet sig til kende i løbet af proceduren, til forskellige erhvervssammenslutninger, som videresendte skemaerne til deres medlemmer, og til andre parter, der anmodede herom. (77) Det skal bemærkes, at i de tilfælde, hvor der ikke forelå nøjagtigere statistiske oplysninger vedrørende den pågældende vare, som har et indhold af bomuld på over 85%, benyttedes der statistikker vedrørende bomuldstekstiler med et indhold at bomuld på mindst 50%. Stoffer med et indhold af bomuld på over 50% betegnes i det følgende som "majoritetsbomuldsstoffer". De pågældende økonomiske aktører i denne analyse (78) De forskellige led i produktionskæden i Fællesskabets bomuldstekstilindustri er nedenfor anført i fire hovedkategorier. (79) En betydelig del af denne industri er vertikalt integreret og indbefatter mindst to af aktiviteterne i følgende fire kategorier. 35 (i) Leverandører (80) Spinderier: Det vigtigste råmateriale, råbomuld, importeres fra de producerende lande og spindes til garn. Spinding er en stærkt automatiseret proces, og garnproducenterne i EU har nået et højt effektivitetsniveau, især i kraft af den almindeligt udbredte anvendelse af såkaldt open-end spindeteknologi. (ii) EF-erhvervsgrenen (81 ) Væverier: Ubleget garn væves til stof. Dette ublegede stof skal derefter undergå en yderligere, særskilt færdigforarbejdning, hvor det bleges og trykkes eller farves. (iii) Brugere (82) Færdigforarbejdningsvirksomheder: Disse virksomheder tager sig af blegning, trykning og farvning af ublegede bomuldsstoffer. Det ublegede stof vaskes først for at klargøre det til optagning af farve eller tryksværte, hvorefter det trykkes eller farves. Disse funktioner udføres almindeligvis, men ikke altid, af den samme virksomhed. (83) Konfektionsvirksomheder: Det færdige stof tilskæres og syes med henblik på fremstilling af beklædning, boligtekstiler eller industrivarer. Dette er den mest arbejdskraftintensive fase, navnlig i beklædningsindustrien, hvor produktionsprocesserne normalt ikke er automatiseret. 36 (iv) Importører/kon verteringsvirksomh eder (84) Importører/konverteringsvirksomheder: Disse parter leverer stof til Fællesskabets konfektionsvirksomheder; de køber ubleget stof, ofte importeret, og engagerer færdigforarbejdningsvirksomheder med henblik på forarbejdning af stoffet i overensstemmelse med konfektionsvirksomhedernes specifikationer. 15. EF-erhvervsgrenen (a) Beskaffenhed og struktur (85) Den samlede produktion i Fællesskabet i 1995 af den pågældende vare udgjorde 94 000 tons. Som anført i betragtning 58 tegner EF-erhvervsgrenen sig for 70% af dette tal. (86) EF-erhvervsgrenen består hovedsagelig af små og mellemstore virksomheder. Produktionen er kapitalintensiv og stærkt automatiseret. Det skal anføres, at ubleget bomuldsstof er et mellemprodukt, som i høj grad er standardiseret og prisfølsomt for så vidt angår de mest almindelige basiskonstruktioner, men påvirket af modeændringer, især på markedets nicheområder. (87) Bomuldsvæveindustrien som helhed, indbefattet EF-erhvervsgrenen og integrerede producenter (jf. nedenfor) beskæftiger 115 000 personer. Det er ikke muligt nøjagtigt at henføre antallet af beskæftigede til den pågældende vare, da den fremstilles af de samme virksomheder og på de samme maskiner, som fremstiller hovedparten af bomuldsstofferne. 37 (b) EF-erhvervsgrenens levedygtighed (88) Som anført i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told rationaliserede EF-erhvervsgrenen i den periode, der ligger til grund for undersøgelsen af den forvoldte skade, sin produktionsproces gennem en betydelig udskiftning af maskinparken. (89) Selv om EF-erhvervsgrenen hovedsagelig er orienteret mod EF-markedet (mindre end 15% af det samlede salg af den pågældende vare eksporteres), øgedes eksporten med 12% mellem 1992 og 1995, nemlig fra 10 904 tons til 12 247 tons. Kommissionen ser dette som et vigtigt tegn på, at Fællesskabets væveindustri er levedygtig og konkurrencedygtig på det internationale marked. (c) Forventede følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen af indførelsen af antidumpingforanstaltninger (90) Som grundlag for sin analyse af følgevirkningerne for EF-erhvervsgrenen af indførelsen af antidumpingforanstaltninger benyttede Kommissionen oplysningerne fra de EF-producenter, som indgik i stikprøven. (91) For at vurdere antidumpingforanstaltningernes indvirkning på EF-erhvervsgrenen er det nødvendigt først og fremmest at undersøge alle de mulige reaktioner fra de eksporterende producenter i de berørte lande. Det er i den forbindelse forudsat, at efterspørgslen har været konstant. (92) Det kan forventes, at prisen på den importerede samme vare vil stige efter indførelsen af told. Denne prisstigning vil give anledning til en nedgang i de importerede mængder og dermed i udbuddet på markedet, således at EF- erhvervsgrenen får mulighed for at øge produktionen, navnlig af de basiskonstruktioner, der er mest udsat for konkurrence fra dumpingimporten, jf. 38 betragtning 67 og 70 ovenfor. EF-erhvervsgrenens priser vil kunne forventes at stige, men absolut ikke i et omfang svarende til tolden. Stigningen i mængderne skulle imidlertid åbne mulighed for en reduktion af produktionsomkostningerne pr. enhed og gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at rette op på sin finansielle situation. (d) Bemærkninger til ovenstående (i) Bemærkninger fra EF-erhvervsgrenen (93) EF-erhvervsgrenen har understreget, at Fællesskabets bomuldstekstilindustri er af stor betydning for Fællesskabets bomuldsvæveindustri. Det er et spørgsmål om at opretholde konkurrence og beskæftigelse og at hindre afhængighed af import. Den pågældende erhvervsgren har også gjort gældende, at dens fortsatte beståen vil være til fordel for spindeindustrien, idet der sikres en betydelig efterspørgsel efter garn. Det anføres endvidere, at en diversificering af udbuddet er til fordel for senere led i produktionskæden. (94) Der blev også fremsat mange bemærkninger fra brugere og importører vedrørende foranstaltningernes indvirkning på EF-erhvervsgrenen. Sammenfattende blev det gjort gældende, at foranstaltningerne ikke ville have nogen væsentlig positiv indvirkning på deres situation. 39 (ii) Konkurrence fra anden import (95) Det blev gjort gældende, at hvis antidumpingforanstaltningerne medfører, at efterspørgslen efter dumpingvarerne falder, vil der blive tale om øget efterspørgsel efter importeret ubleget bomuldsstof fra andre tredjelande. (96) Hvad angår import af ubleget bomuldsstof fra andre tredjelande konstateredes det, at det ikke kan udelukkes, at der inden for rammerne af gældende handelsordninger kan blive tale om en stigning efter indførelsen af foranstaltninger; ca. 30% af markedet dækkes således af import, som ikke vil blive omfattet af antidumpingforanstaltninger. Eksportørerne i disse lande vil antagelig søge at øge deres markedsandel på bekostning af deres konkurrenter i de lande, der er omfattet af den foreliggende procedure. Nogle brugere påpegede, at andre tredjelande ikke i øjeblikket er i stand til at levere stoffer af samme kvalitet som dem, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen og af de eksporterende producenter i de berørte lande. Selv om der ikke blev fremlagt dokumentation herfor, må det fremgå, at import fra andre tredjelande således ikke vil hindre EF-erhvervsgrenen i at drage fordel af antidumpingforanstaltningeme. (iii) EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet ogforsyningsknaphed (97) Det blev gjort gældende, at antidumpingforanstaltningeme ville medføre forsyningsknaphed, eftersom EF-erhvervsgrenen ikke har kapacitet til at tilfredsstille efterspørgslen i Fællesskabet efter den pågældende vare. 40 (98) Kommissionen fastslog, at EF-erhvervsgrenen ganske rigtigt kørte med en meget høj kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode. Det skal imidlertid bemærkes, at EF-erhvervsgrenen i denne periode også reducerede sin maksimale kapacitet målt i maskintimer pr. år. Dette skyldtes bl. a. en nedgang i antallet af arbejdstimer, hvilket er ensbetydende med, at Fællesskabets væverier i tilfælde af øget efterspørgsel vil være i stand til at øge kapaciteten ved at øge antallet af arbejdstimer. Det bør også nævnes, at eftersom ubleget bomuldsstof fremstilles ved anvendelse af de samme anlæg og den samme arbejdskraft som andre stoffer, vil EF- producenterne kunne overføre produktionskapacitet til den pågældende vare i tilfælde af øget efterspørgsel efter indførelsen af foranstaltninger. (iv) Importsubstitution mod blegedef farvede og trykte stoffer (99) Nogle brugere anførte, at antidumpingforanstaltningeme ikke vil få nogen virkning, fordi importørerne ganske enkelt vil gå over til at importere blegede og færdigforarbejdede stoffer. Der blev imidlertid ikke fremlagt nogen dokumentation for denne påstand. Det er dog værd at erindre, at blegede stoffer også er omfattet af internationale handelsordninger. De eneste data, som Kommissionen råder over vedrørende importen af ublegede stoffer, er Eurostat-tallene, hvoraf det fremgår, at der i 1995 kun importeredes ubetydelige mængder af ublegede stoffer (10 610 tons) set i forhold til det 41 samlede EF-marked for ublegede bomuldsstoffer, som udgjorde 464 000 tons. Ifølge Eurostat var der desuden tale om en gennemsnitsværdi pr. ton i 1995 på 6,72 ECU pr. ton, hvilket er næsten det dobbelte af den gennemsnitlige Eurostat- importværdi af ublegede stoffer. Under alle omstændigheder er der noget, der tyder på, at færdigforarbejdningsvirksomhederne af kvalitetskontrolhensyn foretrækker selv at kontrollere blegningsproccssen. Spørgsmålet om overgang til import af færdigforarbejdede stoffer undersøges nærmere i betragtning 130 ff. (e) Følgevirkningerne af ikke at indføre foranstaltninger (100) Som anført i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told vil den negative udviklingstendens for EF-erhvervsgrenen fortsætte, hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, og der vil være risiko for EF-erhvervsgrenens fortsatte beståen. De 6 200 beskæftigede i EF-erhvervsgrenen vil være de umiddelbart mest berørte. I den forbindelse tages nedgangen i beskæftigelsen i de selskaber, der indgår i stikprøven, som omhandlet i betragtning 115 i forordningen om midlertidig told, til efterretning. (i) Konklusioner (101) Den forventede efterspørgselsfremgang for EF-erhvervsgrenen skulle sætte den i stand til at fastlægge en strategi, der sikrer, at den kan afhjælpe den nuværende situation med finansielle tab. (102) Selv om EF-erhvervsgrenens priser næppe kan hæves i et omfang svarende til tolden, kan det forventes, at den vil kunne forøge salget og genvinde markedsandele for basiskonstruktionerne. En sådan forøgelse af de solgte mængder vil medføre en nedgang i enhedsomkostningerne og øge rentabiliteten. 42 (103) På grundlag af analysen af EF-erhvervsgrenens situation kan det konkluderes, at den er strukturelt levedygtig, og at indførelsen af foranstaltninger vil have en positiv virkning, for så vidt som de vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at afhjælpe den skade, der er forvoldt (jf. betragtning 130 i forordningen om midlertidig told). Det er derfor i EF-erhvervsgrenens interesse, at der indføres foranstaltninger. 16. Forsyningsindustrien (a) EF-spindeindustriens situation (104) Spinderierne i Fællesskabet beskæftigede ca. 72 000 personer i 1994 (tallet vedrører EU-12). Den samlede gamproduktion i Fællesskabet indbefattet alle fibre udgør 1,2 mio. tons. Skønsmæssigt 25% heraf gik til fremstilling af samme vare, hvilket lader formode, at 18 000 arbejdstagere er beskæftiget med at spinde garn til fremstilling af den pågældende vare. (105) I perioden 1992-1996 steg de af undersøgelsen omfattede selskabers salg af bomuldsgarn mængdemæssigt med 8%. Produktionskapaciteten øgedes med 8% og kapacitetsudnyttelsesgraden var, omend den var svagt faldende, stadig ca. 81% i 1996. Der forelå ikke tilstrækkelige oplysninger til at fastlægge udviklingstendensen for produktionsomkostningerne, men der er tegn på en stigning i de variable omkostninger i 1995. Dette skyldtes højst sandsynligt de stigende råbomuldspriser, som allerede er omhandlet i betragtning 124 i forordningen om midlertidig told, og som nogle parter anførte som en vigtig faktor til den manglende stabilitet. Råbomuld repræsenterer således ca. 50% af spinderiernes samlede omkostninger. Dette kunne også forklare den dårlige rentabilitet (en gennemsnitlig indtjening på -0,31% i 1995 og -0,93% i 1996). Beskæftigelsen faldt med ca. 9%. 43 (b) Følgevirkningerne af at indføre / ikke at indføre foranstaltninger (106) Tages dem samlede bomulds væveindustri i Fællesskabet, dvs. indbefattet integrerede producenter, i betragtning, repræsenterer den garnandel, der anvendes ved fremstilling af samme vare, over 25% af spinderiernes produktion. Dette er ensbetydende med, at selv om spinderierne kan finde andre afsætningsmuligheder for deres produktion (blandingsstoffer, trikotage osv. ) vil en betydelig nedgang i EF-produktionen af den pågældende vare berøre dem i væsentligt omfang. ( 107) Indføres der antidumpingforanstaltninger, vil EF-væveriemes forbedrede situation begunstige spinderierne, for så vidt som de vil bibeholde en vigtig salgskanal med deraf følgende større salg og muligheden for at forhandle mere rentable priser. Indføres der derimod ikke foranstaltninger, står spinderierne over for risikoen for en betydelig nedgang i efterspørgslen, ikke alene fra de klagende parter, men også fra de integrerede væverier, der er omhandlet nedenfor. 17. Brugere, importører og konfektionsvirksomheder (108) De senere led i produktionskæder, som vil blive undersøgt i det følgende, består af integrerede producenter, konverteringsvirksomheder/importører, færdigforar bejdningsvirksomheder og konfektionsvirksomheder. Selv om disse parter måske udøver virksomhed på forskellige trin i produktionskæden i betragtning af den integrationsgrad, der kendetegner denne industri, anses det for hensigtsmæssigt at undersøge dem sammen. 44 (a) Integrerede producenter (i) Beskrivelse (109) Integrerede producenter er i den foreliggende sammenhæng parter, som væver og/eller konfektionerer færdigforarbejdede varer. De anvender hele eller hovedparten af deres stofproduktion til internt brug eller til salg til forbundne selskaber, og de sælger kun lejlighedsvis til uafhængige kunder. Selv om integrerede producenter ikke udgør en del af den klagende erhvervsgren i Fællesskabet, eftersom de ikke konkurrerer direkte med dumpingimporten, kan de anses for at have en interesse i den foreliggende procedure, da de måske også lider under konkurrencen fra færdigforarbejdede stoffer eller konfektionerede varer, som er fremstillet på grundlag af ublegede stoffer solgt til dumpingpriser. (110) Den samlede produktion i Fællesskabet af vævede majoritetsbomuldsstoffer udgjorde 464 000 tons i 1995, hvoraf den pågældende vare ifølge erhvervsgrenens skøn tegnede sig for 325 000 tons. De integrerede producenter tegnede sig for skønsmæssigt 72% af disse tal. (ii) Følgevirkningerne af at indføre foranstaltninger (111) Eftersom integrerede producenter er indirekte berørt af dumpingimporten, vil de kunne forventes indirekte at drage fordel af antidumpingforanstaltninger. Deres færdigforarbejdede stoffer og konfektionerede varer forventes at blive mere konkurrencedygtige i forhold til varer, der fremstilles på grundlag af dumpingvarerne. Når priserne på dumpingvarerne stiger, bliver det desuden mere attraktivt for dem at anvende ublegede stoffer af egen produktion med positive følger for beskæftigelsen i vævesektoren. 45 (112) Nogle integrerede væverier, som har koncentreret deres virksomhed om færdigforarbejdning eller konfektionering, og som dækker hovedparten af deres behov for ublegede stoffer gennem import, modsætter sig indførelsen af foranstaltninger. Følgevirkningerne af indførelsen af foranstaltninger for denne del af industrien er imidlertid forskellig alt efter den enkelte virksomheds afhængighed af import fra de berørte lande, og der kan derfor ikke drages nogen klar konklusion vedrørende følgevirkningerne for denne sektor. I betragtning af den betydelige del af de i Fællesskabet vævede stoffer, der anvendes til internt forbrug (72%), og den betydelige andel, de tegner sig for i Fællesskabets færdigforarbejdningsindustri (48% som beskrevet nedenfor), kan det imidlertid konkluderes, at den samlede virkning af antidumpingforanstaltninger vil være positiv for de integrerede væverier. (iii) Følgevirkningerne af ikke at indføre foranstaltninger (113) Indføres der ikke foranstaltninger, vil integrerede producenter fortsat være omkostningsmæssigt ugunstigere stillet end konkurrenter i EU, som anvender dumpingvarer. Som følge heraf kunne deres interne vævefunktion vise sig urentabel, så de måtte se sig nødsaget til at indstille væverivirksomheden. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den samlede væveproduktion i Fællesskabet af majoritetsbomuldsstoffer, både til virksomhedsinternt brug og til salg, faldt fra 515 600 tons i 1992 til 464 000 tons i 1995, og i samme periode lukkede 88 væverier i Østrig, Frankrig, Tyskland, Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige, og 8 625 arbejdspladser gik tabt. Indføres der ikke foranstaltninger vil den generelle nedgangslinje for denne sektor derfor fortsætte med deraf følgende yderligere nedgang i beskæftigelsen. 46 (b) konverterings- og færdigforarbejdningsvirksomheder (i) Indledning (114) Efter indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger indgik der mange indsigelser fra brugere og importører, som gentog de påstande, der er omhandlet i betragtning 128 i forordningen om midlertidig told. Foranstaltningerne ville angiveligt i væsentlig grad berøre EF-færdigforarbejdningsvirksomhedemes konkurrencemæssige stilling over for eksportører i tredjelande med deraf følgende nedgang i omsætning og tab af arbejdspladser, fordi importerede ublegede stoffer, som færdigforarbejdedes i EU, ville blive substitueret med stoffer importeret i færdigforarbejdet stand. Det anførtes, at nævnte foranstaltninger endog kunne medføre udslettelse af Fællesskabets færdigforarbejdningsindustri. (ii) Den pågældende industris struktur og størrelse (115) Undersøgelsen vedrørende brugerne gennemførtes på grundlag af oplysninger fra færdigforarbejdningsvirksomheder, både uafhængige og integrerede, importører og konverteringsvirksomheder samt generelle oplysninger vedrørende den pågældende sektor. (116) Ved analysen af antidumpingforanstaltningemes følgevirkninger for den pågældende industri må der tages hensyn til dennes særlige struktur. De ublegede stoffer købes sædvanligvis ikke direkte af de parter, der forarbejder dem, men gennem en mellemmand (konverteringsvirksomhed), som benytter EU-væverier eller import som forsyningskilde. Konverteringsvirksomheden videregiver derefter stofferne til færdigforarbejdningsvirksomheden, som normalt ikke køber varerne, men arbejder på provisionsbasis. 47 (117) Færdigforarbejdningsindustrien er kapitalintensiv og meget konkurrencedygtig på prisen. Sammenlignet med ubleget stof har det færdigforarbejdede stof imidlertid flere muligheder for differentiering, en højere værditilvækst og kræver mere knowhow. Omend der findes visse simple mønstre og farver, som er ret standardiserede, er varen modefølsom, og der er en tendens til, at mønstrene varierer fra år til år. Dette øger betydningen af sådanne faktorer som leveringstid og kunaens mulighed for at diskutere og ændre det endelige resultat. Ifølge de indgivne oplysninger er dette sammen med prisen de vigtigste faktorer ved valget af færdigforarbejdningsvirksomheden. Dette forklarer, hvorfor stoffer, der færdigforarbejdes i Fællesskabet, i modsætning til ublegede stoffer kan forventes at fastholde en fordel sammenholdt med importerede færdigforarbejdede stoffer. (118) Som anført i betragtning 110, skønnedes færdigforarbejdningssektorens produktion at andrage 464 000 tons af den samlede produktion af vævede majoritetsbomuldsstoffer i EU. Lægges hertil den samlede import af ublegede stoffer (221 000 tons) og blegede stoffer (10 000 tons), og fradrages eksporten af ublegede stoffer (12 700 tons), er den samlede mængde majoritetsbomuldsstoffer, der trykkes og farves i EU, 682 000 tons. Stoffer med et indhold af bomuld på over 85% tegner sig for 78% af dette tal. (119) Importen af færdigforarbejdede stoffer udgjorde 37 700 tons i 1995 med en stigende tendens i den undersøgte periode (+ 17% for EU-12 fra 1992 til 1995), svarende til en markedsandel på 5% af det samlede marked for færdigvarer. 48 (120) Den samlede beskæftigelse i færdigforarbejdningssektoren skønnedes at udgøre 150 000 i 1995. Beskæftigelsen i denne sektor er faldende i overensstemmelse med den generelle udviklingstendens i tekstilindustrien (- 9% mellem 1992 og 1994). I betragtning af, at den pågældende vare kun repræsenterer en del af den samlede færdigforarbejdningssektor i Fællesskabet, og under hensyntagen til færdigforarbejdning i integrerede virksomheder, anslås det, at antallet af arbejdspladser i uafhængige færdigforarbejdningsvirksomheder vedrørende den pågældende vare udgør ca. 23 000. (121) Det er ikke muligt at anslå, hvor mange personer der beskæftiges af importører og konverteringsvirksomheder. Da disse selskaber imidlertid er handels- og servicevirksomheder med beskedne kapitalinvesteringer, må beskæftigelsen anses for at være ret lille. (iii) Antidumpingforanstaltningernes indvirkning på priserne på færdigforarbejdede stoffer (122) Det forventes, at antidumpingforanstaltningeme vil medføre en stigning af salgspriserne på færdigforarbejdede stoffer, eftersom prisen på råmaterialer skulle være steget. (123) Det anføres i betragtning 92, at EF-erhvervsgrenens prisforhøjelser sandsynligvis ikke vil afspejle toldens fulde beløb. Nogle importører og brugere gjorde gældende, at efter indførelsen af foranstaltninger vil priserne på ubleget bomuldsstof, der ikke er omfattet af foranstaltningerne, også stige med et beløb omtrent svarende til tolden. Denne påstand må imidlertid anses for ubegrundet, idet den betydelige konkurrence på markedet for ublegede stoffer ikke sandsynliggør, at producenter, der ikke er omfattet af foranstaltningerne (svarende til 60% af markedet i 1995) frit vil kunne hæve deres priser. Det konkluderes derfor, at den gennemsnitlige prisstigning for ublegede stoffer vil være betydeligt lavere end den gennemsnitlige told. 49 (124) For at anslå foranstaltningemes indvirkning på priseme på færdigvarerne beregnede Kommissionen de ublegede stoffers gennemsnitlige andel af produktionsomkostningerne og af prisen på det færdigforarbejdede stof. Det fremgik af en gennemgang af svarene på spørgeskemaerne, at denne størrelse var vidt forskellig alt afhængig af vægten og kvaliteten af det benyttede ublegede stof og færdigforarbejdningens kvalitet. For selskaber, der besvarede spørgeskemaerne, beregnedes der en gennemsnitlig andel på 45% for alle færdigforarbejdede stoffer. I betragtning af de store udsving mellem selskaberne (fra 22 - 67%) og forskelligartetheden af de pågældende varer besluttedes det imidlertid at basere Kommissionens konklusioner på et gennemsnit mellem 45% og et tal meddelt af de tyske færdigforarbejdningsvirksomheders sammenslutning, som anslår at den gennemsnitlige andel af de fulde omkostninger, som kan henføres til ubleget stof, udgør 36%, hvortil lægges en fortjenstmargen på 6%, som anslås på baggrund af de fortjenstmargener, der er indberettet af konverteringsvirksomhederne. (125) Det fremgik af undersøgelsen af de fremlagde data, at den gennemsnitlige fortjeneste på salget i 1995 udgjorde ca. 15% for færdigforarbejdningsvirksomheder, der arbejdede på provisionsbasis, og ca. 6% for konverteringsvirksomheder. Begge fortjenstmargener anses for tilstrækkelige i betragtning af den pågældende sektors art (færdigforarbejdningsvirksomhederne er en kapitalintensiv industri og konverteringsvirksomhederne er kendetegnet ved handel og servicevirksomhed), og, om nødvendigt, under hensyntagen til en delvis overvæltning af omkostningsstigninger efter indførelsen af endelige antidumpingforanstaltninger. Påstanden om, at både konverteringsvirksomheder og færdigforarbejdningsvirksomheder arbejder med lave fortjenstmargener og derfor ikke kan bære en omkostningsforhøjelse, der skyldes indførelsen af told, kunne derfor ikke bekræftes. 50 (126) Der opstilledes forskellige scenarier under hensyntagen til markedets forskellige reaktionsmuligheder. I et "maksimal-scenario" forudsattes det, at alle leverandører hævede prisen med toldens fulde beløb, som i gennemsnit udgør 15,7%, og konverteringsvirksomheder og færdigforarbejdningsvirksomheder bærer ikke nogen del heraf. I dette tilfælde beregnes den gennemsnitlige prisforhøjelse til 7,1% baseret på en forholdsmæssig andel på 45% og til 5,6% pa grundlag af en andel på 36%. (127) Situationen beregnedes også på grundlag af et "minimal-scenario", hvor det forudsattes, at leverandører, der ikke er berørt af antidumpingtolden, ikke hæver priserne, og den gennemsnitlige prisforhøjelse for leverandørerne bringes dermed ned på 6,3%. Det forudsættes desuden, at både konverterings- og færdigforarbejdningsvirksomheder bærer en del af tolden svarende til et fald i deres fortjenstmargen på 1%. Den således beregnede prisforhøjelse pa færdigforarbejdede stoffer udgør henholdsvis 0,7% og 1,3% for ovennævnte to forholdsmæssige andele. (128) Ovennævnte to beregninger anses for at være yderpunkterne i en række muligheder. Kommissionen anser et gennemsnitsscenario for mest sandsynligt, hvor der finder en moderat prisforhøjelse sted hos de leverandører af ublegede stoffer, der ikke er berørt af antidumpingtolden, og hvor der bliver tale om en overvæltning af antidumpingtolden med 1%, som nævnt ovenfor. På grundlag af den mindste prisforhøjelse, der er nødvendig for at udligne de tab, som er omhandlet i betragtning 114 i forordningen om midlertidig told, beregnedes den gennemsnitlige prisforhøjelse for EF-producenterne til 2%. For andre eksportører i tredjelande benyttede Kommissionen ud fra den antagelse, at de ikke er prisførende, en forhøjelse på 10,2%, dvs. et vejet gennemsnit af den gennemsnitlige antidumpingtold, 15,7%, og den beregnede prisforhøjelse på 2% for EF-producenterne. 51 Den deraf følgende prisforhøjelse for færdigforarbejdede stoffer beregnes til mellem 2 og 3%, alt efter den forholdsmæssige andel, der lægges til grund. (iv) Indvirkning på konverteringsvirksomheder (129) Konverteringsvirksomhederne er den part, der direkte bærer omkostningsstigningen og må beslutte, om de vil overvælte den på kunderne eller helt eller delvis bære den selv. Det blev gjort gældende, at konverteringsvirksomhederne i betragtning af deres lave fortjenstmargen og priskonkurrencen i den pågældende sektor vil blive klemt mellem den ikke foreliggende mulighed for at bære omkostningsstigningen og det umulige i at overvælte den på kunderne. Hvad angår mulighederne for at bære omkostningsstigningen henvises til Kommissionen synspunkter som omhandlet i betragtning 125. Endvidere lader konverteringsvirksomhedernes hidtidige politik formode, at de i betydeligt omfang er i stand til at overvælte omkostningsstigninger på deres kunder. Mellem 1994 og 1995 var konverteringsvirksomhederne således i stand til at hæve deres priser med 6,66% som reaktion på en generel stigning i råmaterialeomkostningerne og nedgang i efterspørgslen (råbomuld steg således med ca. 15% og EF-væverieme hævede deres priser med 8,6%). I betragtning af værditilvæksten på dette trin i produktionskæden var denne stigning tilstrækkelig til at udligne omkostningsstigningen og til at fastholde rentabiliteten i den pågældende sektor trods tilbagegangen i efterspørgslen. Som et alternativ vil konverteringsvirksomhederne også kunne gå over til varer, der ikke er berørt af foranstaltningerne, såsom produktion i Fællesskabet, import fra andre tredjelande eller blandingsstoffer. De har også den valgmulighed at importere færdigforarbejdede stoffer direkte, omend nedenstående analyse peger i retning af, at dette ikke er sandsynligt. Det konkluderes derfor, at det for så vidt angår konverteringsvirksomhederne kan det være nødvendigt i nogen grad at justere antidumpingforanstaltningerne, som dog ikke forventes at berøre dem i urimeligt omfang. 52 (v) Indvirkning på færdigforarbejdningsvirksomhederne (130) Færdigforarbejdningsvirksomheder, som ikke vil blive direkte finansielt berørt af foranstaltningerne, da de ikke køber den pågældende vare, vil kunne lide skade i form af nedgang i aktiviteten, hvis der bliver tale om et væsentligt skift i efterspørgslen mod import af færdigforarbejdede stoffer (en såkaldt "substitutionseffekt"). (131) På grundlag af de fremlagte oplysninger vurderede Kommissionen efterspørgselsreaktionen på markedet ved en prisstigning på stoffer, der færdigforarbejdes i Fællesskabet, for at nå frem til et skøn over den mulige substitutionseffekt. I perioden 1992-1996 steg de mængder, der færdigforarbejdedes af færdigforarbejdningsvirksomhederne i Fællesskabet udtrykt i indekstal fra 100 til 108 mellem 1992 og 1994, hvorefter der var tale om en nedgang til 99 i 1995 og 97 i 1996. Priserne på de færdigforarbejdede stoffer, som konverteringsvirksomheder solgte i samme periode, steg fra 100 i 1992 til 115 i 1995, hvorefter de faldt til 99 i 1996. Det fremgår af tallene, at der ikke foreligger nogen klar forbindelse mellem de priser, der er opnået, og færdigforarbejdningsvirksomhedernes aktivitetsniveau. Medens markedet således i 1995 reagerede stærkt på prisstigninger, afspejledes prisfaldet i 1996 ikke i en stigning i mængderne. På tilsvarende måde hindrede den moderate prisstigning i 1994 ikke en stigning i mængderne på over 6%. 53 (132) På gmndlag af de data, der er analyseret, kan der ikke fastslås nogen klar forbindelse mellem EF-produktionen af færdigforarbejdede stoffer og importen af disse varer fra tredjelande. Importen udviser en støt stigende tendens til faldende priser. På den anden side udgør de importerede mængder kun 5% af de mængder, der er færdigforarbejdet i Fællesskabet. Disse tal understøtter ikke påstanden om en sandsynlig substitutionseffekt. Kommissionen modtog således ingen dokumentation for, at der forelå en betydelig overskydende kapacitet til færdigforarbejdning i noget tredjeland, og der foreligger heller ingen tegn på, at denne kapitalintensive og knowhov-krævende industri vil kunne opbygges inden for overskuelig fremtid. Endvidere er importen af færdigforarbejdede stoffer omfattet af kontingent- og licensordninger, hvilket er ensbetydende med, at væksten i denne import nødvendigvis er begrænset i øjeblikket. På baggrund af ovenstående og i modstrid med påstanden om en væsentlig substitutionseffekt konkluderedes det, at en anslået stigning i prisen på færdigforarbejdede stoffer på mellem 2 og 3% ikke forventes at forårsage et betydeligt skift i efterspørgslen fra EF-forarbejdede stoffer til import fra tredjelande. (133) Det anførtes også, at for en så kapitalintensiv industri som færdigforarbejdningsindustrien kan selv en beskeden nedgang i de forarbejdede mængder give anledning til en sådan stigning i enhedsomkostningerne, at det vil være urentabelt at fortsætte produktionen. De undersøgte færdigforarbejdningsvirksomheder var imidlertid i stand til at opretholde høje fortjenestmargener, selv når de forarbejdede mængder faldt; i 1995 opnåede de således en indtjening på 15% trods en nedgang i de forarbejdede mængder på 9,7%. 54 (134) Kommissionen konkluderer derfor, at det ikke er sandsynligt, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil medføre, at stoffer, der færdigforarbejdes i Fællesskabet, erstattes af import. De af brugerne fremførte påstande om betydelige forstyrrelser af Fællesskabets færdigforarbejdningsindustri ansås følgelig for stærkt overdrevne. (vi) Følgevirkninger for beskæftigelsen (135) I betragtning af ovenstående kan det ikke forventes, at antidumpingforanstaltningerne får væsentlige følgevirkninger for konverterings- og færdigforarbejdningsvirksomhedernes aktivitetsniveau og beskæftigelse. Omfanget af eventuelle følgevirkninger vil imidlertid også afhænge af den strategi, som konverteringsvirksomhederne vælger; beslutter de således at gå over til at forhandle færdigforarbejdede stoffer, vil følgevirkningerne være mere følelige for færdigforarbejdningsvirksomhederne. Men som anført i betragtning 132 - 134 synes overgang til import af færdigforarbejdede stoffer ikke at være et troværdigt alternativ for konverteringsvirksomhederne. (136) Det kan imidlertid forventes, at visse dele af industrien, som i højere grad er afhængig af dumpingimport, vil registrere en nedgang i aktivitetsniveauet, men det er meget vanskeligt at forudsige omfanget heraf. Dette vil afhænge af, i hvilket omfang det vil være muligt for disse dele af industrien at overvælte tolden og finde andre forsyningskilder. På den anden side ser det også ud til, at eventuelle tab, som disse færdigforarbejdningsvirksomheder måtte lide, vil kunne opvejes af forbedringer for integrerede færdigforarbejdningsvirksomheder eller af de parter, der hovedsagelig anvender EF-fremstillede ublegede stoffer, som vil blive mere konkurrencedygtige efter indførelsen af endelige foranstaltninger. 55 (vit) Følgevirkninger af ikke at indføre foranstaltninger (137) Hvis der ikke skulle indføres endelige foranstaltninger, ville nogle brugere fortsat kunne udnytte fordelene ved import til dumpingpriser og dermed opnå en konkurrencemæssig fordel i forhold til de parter, der anvender EF-frcmstiIlede varer eller som er integreret i vævning. Hvis Fællesskabets væveindustri imidlertid lider alvorlig skade, vil hele markedet for færdigforarbejdning lide skade, eftersom mere end to tredjedele af den samlede færdigforarbejdning i Fællesskabet finder sted på grundlag af ubleget stof fremstillet i Fællesskabet. (c) Konfektionsvirksomheder (i) Industriens kendetegn (138) Konfektionssektoren er den del af bomuldsindustrien, der beskæftiger det største antal mennesker. På grundlag af denne sektors samlede størrelse og den mængde bomuld, der er anvendt, skønnes det, at 390 000 er beskæftiget med konfektionering af bomuldsvarer. (139) Konfektionering er også det trin i produktionskæden, der er forbundet med den største værditilvækst, omend den svinger meget fra vare til vare. F. eks. kan den værdi, der tilføres det færdigforarbejdede stof, være meget lav for almindeligt sengelinned (kun 25% af de samlede omkostninger indbefattet tilskæring, syning og emballering), men væsentligt højere for beklædningsgenstande, såsom skjorter, hvor værditilvæksten kan andrage 70%. Der er derfor tale om en betydelig forskel mellem basisvarer med lav værditilvækst, som er meget prisfølsomme, og hvis produktion i vid udstrækning Hyttes til lande med lave arbejdskraftomkostninger, og modevarer med stor værditilvækst. 56 (ii) Følgevirkninger af at indføre antidumpingforanstaltninger (140) Nogle brugere har gjort gældende, at de negative følgevirkninger af indførelsen af foranstaltninger også vil ramme konfektionsvirksomhedeme, eftersom deres omkostninger vil stige med en deraf følgende forringelse af konkurrencedygtigheden i forhold til importen af beklædningsgenstande og boligtekstiler fra tredjelande. (141) På grundlag af de fremlagte oplysninger konstateredes det, at de færdigforarbejdede stoffer i gennemsnit tegnede sig for indtil 50% af salgspriserne. Med den gennemsnitlige stigning på 2 - 3% for færdigforarbejdede stoffer, som beregnedes i betragtning 128, vil prisen for ovennævnte i værste fald stige med mindre end 2%, uden at der overhovedet er taget hensyn til en eventuel overvæltning. (142) På baggrund af ovenstående og under hensyntagen til de foreliggende oplysninger fastslog Kommissionens tjenestegrene, at antidumpingforanstaltningeme ikke vil have negative følger for EF-konfektionsvirksomhedernes økonomiske situation. 18. Konklusion (143) På gmndlag af oplysninger modtaget fra de berørte parter og andre foreliggende oplysninger kunne Kommissionen i overensstemmelse med artikel 21, stk. 1, i grundforordningen vurdere de forskellige interesser, der er involveret, og de samlede følgevirkninger af at indføre eller ikke at indføre antidumpingforanstaltninger. Ved gennemførelsen af denne undersøgelse lagde Kommissionen særlig vægt på behovet for at afhjælpe den skadevoldende dumpings handelsfordrejende virkninger og genskabe en situation med effektiv konkurrence. 57 (144) Hvad angår den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet kan foranstaltningerne forventes at medføre, at den får mulighed for at genskabe rentabiliteten og forblive aktiv i sektoren for ubleget bomuld med deraf følgende gunstige virkninger for beskæftigelsen og konkurrencevilkårene på EF-markedet. (145) EF-spinderiemes påstand om, at de er stærkt afhængige af EF-væverierne, understøttedes ikke i fuldt omfang af resultaterne af undersøgelsen. Det påvistes imidlertid, at forbedringer af EF-væveriernes situation ville kunne forventes al have en positiv indvirkning på spinderierne. (146) Det skal tilføjes, at foranstaltningernes positive virkninger ikke begrænses til at omfatte EF-erhvervsgrenen, men vil også omfatte hele væveindustrien i Fællesskabet og de dermed integrerede senere led i produktionskæden. (147) Påstandene om forstyrrende virkninger for de senere led i produktionskæden er enten ikke blevet dokumenteret, eller det konstateredes, at de var overdrevne, især hvad angår den påståede substitutionseffekt, omend der ikke kan udelukkes visse negative virkninger for en del af færdigforarbejdningsindustrien. (148) Tages der hensyn til alle involverede sektorers situation, kan det ikke på grundlag af de fremlagte oplysninger klart konkluderes, at anvendelsen af antidumpingforanstaltninger vil være i modstrid med Fællesskabets generelle interesser. (149) På baggrund af ovenstående bekræftes de konklusioner vedrørende Fællesskabets interesser, der er omhandlet i betragtning 130 i forordningen om midlertidig told. 58 J. ENDELIG TOLD (150) På gmndlag af ovennævnte konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser undersøgte Kommissionen formen og omfanget af de antidumpingforanstaltninger, der skal træfibs. (151) l betragtning af de mange forskellige konstruktioner fra de pågældende lande er Kommissionen af den opfattelse, at den mest hensigtsmæssige form for antidumpingforanstaltning er en værditold. (152) Med henblik på fastsættelsen af størrelsen af den endelige told er der taget hensyn til de fastlagte dumpingmargener og den told, der er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. (153) Eftersom der hovedsagelig er forvoldt skade i form af manglende mulighed for at foretage prisforhøjelser, i form af tab af markedsandel og især utilstrækkelig rentabilitet eller tab, jf. betragtning 133 i forordningen om midlertidig told, er det for at afhjælpe skaden påkrævet, at den pågældende erhvervsgren bringes i en position, hvor det er muligt at hæve priserne til et fortjenstgivende niveau. For at nå dette mål må priserne på de pågældende dumpingvarer med oprindelse i de lande, der er omfattet af undersøgelsen, forhøjes i overensstemmelse hermed. (154) Med henblik på at beregne den nødvendige prisforhøjelse fastslog Kommissionen, at de faktiske priser på dumpingvarerne måtte sammenlignes med en salgspris, der mere korrekt afspejler EF-producentemes produktionsomkostninger plus en rimelig fortjenstmargen. 59 (155) Flere eksportører anfægtede den fortjenstmargen på 8% af omsætningen, der er anført i betragtning 133 i forordningen om midlertidig told, med den begrundelse, at den er for høj sammenlignet med den fortjeneste, der er opnået de seneste år; den gunstigste fortjenstmargen for de EF-producenter, der indgik i stikprøven, var således for nylig ca. 2%. Kommissionen kan imidlertid ikke godtage dette argument, fordi en margen på 2% er utilstrækkelig til at sikre en kapitalintensiv industris overlevelse. I løbet af proceduren konstateredes der fortjenstmargener på 5% og derover i sektorer inden for bomuldstekstilindustrien med meget lave kapitalkrav. På baggmnd heraf finder Kommissionen, at en margen på 8% er rimelig for bomuldsvæverisektoren. (156) De vejede gennemsnitlige salgspriser, som EF-erhvervsgrenen opnåede i undersøgelsesperioden for hver af de seks kategorier, der er beskrevet i betragtning 63, forhøjedes for at nå frem til den samlede mindstefortjeneste, der er påkrævet. De således fastlagte priser sammenlignedes med priserne på de importerede dumpingvarer, der benyttedes til beregning af underbud, jf. ovenfor. (157) Forskellen mellem disse to priser, udtrykt som vejede gennemsnit og beregnet i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, udgjorde: Kina Egypten 45% 49% Indien 34 - 73% Indonesien 41 - 8 1% Pakistan 46 - 54% Tyrkiet 11 - 25%. 60 (158) I de tilfælde, hvor de fastlagte dumpingmargener for en bestemt eksporterende producent er lavere end den tilsvarende eksportprisforhøjelse, der er nødvendig for at afhjælpe skaden, som beregnet ovenfor, skal den endelige told begrænses til et beløb svarende til den fastlagte dumpingmargen. Dette var tilfælde for alle de berørte selskaber på nær ét. Den antidumpingtold, der foreslås for samarbejdsvillige selskaber, som ikke blev undersøgt, er den gennemsnitlige dumpingmargen for stikprøven eller den gennemsnitlige margen, der er nødvendig for at afhjælpe skaden, alt efter hvilken af de to der er lavest. Antidumpingtolden for ikke-samarbejdsvillige selskaber er enten lig med den højeste dumpingmargen, der er fastlagt, eller den højeste dumpingmargen, der er nødvendig for at afhjælpe som beregnet for de producenter/eksportører, der indgik i stikprøven, alt efter hvilke af de to der er lavest. Den højeste dumpingmargen benyttedes for alle landene. K. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER (159) Flere tyrkiske parter gjorde indsigelse mod, at Tyrkiet er blevet behandlet som ethvert andet tredjeland på trods af, at landet har en toldunion med Fællesskabet. I artikel 44, stk. 2, i afgørelse 1/95 truffet af Associeringsrådet EF/Tyrkiet fastsættes, at de bestemmelser om gennemførelsen af antidumpingforanstaltninger, som er fastsat i artikel 47 i tillægsprotokollen til associeringsaftalen, fortsat er gældende. Proceduren i artikel 47 i tillægsprotokollen til associeringsaftalen blev således bragt i anvendelse, og Associeringsrådet og Toldunionens blandede udvalg er blevet holdt underrettet. 61 (160) Den 18. januar 1996 blev Associeringsrådet EF/Tyrkiet formelt underrettet om, at Kommissionen havde modtaget en klage med påstand om, at importen af ublegede stoffer af bomuld fra bl. a. Tyrkiet fandt sted til dumpingpriser, hvorved den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet påførtes skade. Den 23. februar 1996 underrettedes Associeringsrådet EF/Tyrkiet endvidere om indledningen af proceduren, og det fik forelagt en ikke-fortrolig udgave af klagen. Rådet underrettedes også om, at det var besluttet af anvende stikprøveteknik. Som foreskrevet i artikel 47, stk. 1, i tillægsprotokollen til associeringsaftalen tik Associeringsrådet den 8. august 1996 formelt forelagt en anmodning, efter at det på gmndlag af undersøgelsen var påvist, at de tyrkiske producenter/eksportører eksporterede den pågældende vare til dumpingpriser. Sidstnævnte opfordredes desuden til at afgive tilsagn i overensstemmelse med artikel 8 i grundforordningen, hvis de skulle ønske dette. Efter udløbet af den frist på tre måneder, der er fastsat i artikel 47, stk. 2, litra a), i ovennævnte aftale underrettede Kommissionen den 20. november 1996 Associeringsrådet om, at den havde besluttet at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger. Desuden var Toldunionens blandede udvalg den 19. november 1996 også blevet underrettet om, at Kommissionen agtede at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger. Den 21. november 1996 sendtes der et eksemplar af forordningen om midlertidig told til Associeringsrådet. 62 (161) Endelig blev Associeringsrådet underrettet og fik forelagt oplysninger om den endelige fastlæggelse af de faktiske omstændigheder og undersøgelsesresultater, som omhandlet i artikel 47, stk. 2, i tillægsprotokollen til associeringsaftalen EF/Tyrkiet. Toldunionens blandede udvalg blev underrettet om, at det påtænktes at indføre endelige antidumpingforanstaltninger. (162) En tyrkisk part begærede ved Retten i Første Instans annullering af den foreliggende procedure3. Ved kendelse af 16. december 1996 bekræftede Retten i Første Instans, som afviste begæringen, at indledningen af proceduren mod Tyrkiet under ovennævnte omstændigheder ikke var uforenelig med bestemmelserne i associeringsaftalen. (163) Flere producenter/eksportører lod i deres bemærkninger til de foreløbige undersøgelsesresultater forstå, at de måske ville være interesseret i at afgive tilsagn, inden der indførtes endelige antidumpingforanstaltninger. Da der ikke er afgivet noget tilsagn, er alle producenter/eksportører omfattet af de antidumpingforanstaltninger, der indføres ved denne forordning. 3 Sag T-75/96, Sôktas mod Kommissionen. 63 L. OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD (164) I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er fastlagt for de pågældende eksporterende producenter og lande, og på baggrund af den alvorlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, anses det for påkrævet, at de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold for transaktioner omfattende den pågældende vare, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af flad vævet, ubleget stof af bomuld, henhørende under KN-kode 5208 11 90, 5208 12 - 5208 19 og 5209 11 - 5209 19 og med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. 2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til nedenstående satser beregnet af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, dog med undtagelse af de eksportører, der er anført i tabel 3 og 4 og i bilaget til denne forordning. 64 TABELI: Land Toldsats Taric-tillægskode Den Kinesiske Folkerepublik 18,9% Egypten Indien Indonesien Pakistan Tyrkiet 13,0% 17,2% 14,5% 22,9% 17,5% 89ÔÔ 89ÔÔ 89ÔÔ 89ÔÔ 89ÔÔ 89ÔÔ For de eksportører, der er anført i bilaget til denne forordning, gælder følgende antidumpingtoldsatser: TABEL 2: Land Indien Indonesien Pakistan Tyrkiet Toldsats Taric-tillægskode 15,5% 13,5% 14,2% 15,2% 8909 89ÎÔ 89Û 89Ï2 For nedenstående selskaber gælder følgende antidumpingtoldsatser: 65 TABEL 3: Land Producent Toldsats Taric- Indien Coats Viyella India Ltd 12,3% Vardhman Spinning & General Mills Ltd 5,1% Mafatlal Industries Mafatlal Fine Spg. & Mfg. 12,6% 12,6% tillægskode 8914 8915 8916 8917 TABEL 4: Land Producent Toldsats Taric- tillægskode Indonesien P. T. Apac Inti Corpora / P. T. Kanindo 3,5% Prima Perkasa P. T. Eratex Djaja 12. 8% 8918 8922 TABEL 5: Land Producent Toldsats Taric- Pakistan Diamond Fabrics Ltd Amer Fabrics Ltd Lucky Textile Mills Nishat Mills Ltd Nishat Fabrics Ltd 9,0% 9,0% 15,5% 9,2% 9,2% tillægskode 8923 8924 8927 8928 8929 66 TABEL 6: Land Producent Toldsats Taric- Tyrkiet Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi 13,6% Isletmesi A. S. Sôktas Pamuk ve Tarim Degerlendirme 11,4% Ticaret ve Sanayi A. S. tillægskode 8930 8931 3. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse. Artikel 2 1. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 2208/96 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves endeligt. 2. De beløb, der er stillet som sikkerhed for den midlertidige told, og som overstiger den endelige antidumpingtold, frigives. 3. De beløb, der er stillet som sikkerhed for den midlertidige told på ubleget forbindsgaze henhørende under KN-kode 5208 1110, frigives. 67 Artikel 3 Hvis en producent forelægger Kommissionen tilstrækkelige beviser for, at han ikke i undersøgelsesperioden har eksporteret de varer, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, at han ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller producenter, som er omfattet af de foranstaltninger, der indføres ved denne forordning, og at han har eksporteret de pågældende varer efter udløbet af undersøgelsesperioden, eller at han har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere betydelige mængder til Fællesskabet, kan Rådet med simpelt flertal på forslag fra Kommissionen, som forelægges efter høring af Det Rådgivende Udvalg, ændre artikel 1, stk. 2, ved at indføje den pågældende producent på listen over de parter, der er anført i bilaget. Den pågældende producent vil derefter være omfattet af den told, der er anført i tabel 2 i artikel 1, og som er gældende for producenter i Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet, eller den told, der er anført i tabel 1, og som gælder for producenter i Kina og Egypten. Artikel 4 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. I Jdfærdiget i Bruxelles, den 1997 På Rådets vegne 68 Bilag Indien A. S. P. G. Subbiah Nadar & Sons, Dhalavaipuram All India Handloom Fabrics Marketing Co-operative Society Ltd, Madras Alpha Mills Pvt Ltd, Karur Amex Exports, Karur Anglo French Textiles, Pondicherry Arcot Textile Mill Ltd, Madurai Arun Fabrics, Timpur Arun Textiles, Rajapalayam Ashima Fabrics, Bombay A. S. Marimuthu, Samusigapuram Atlas Export Enterprises, Karur Ayyappan Textiles Ltd, Madurai B. K. S. Mills, Timpur B. N. Sardar & Sons, Calcutta Bharat Vijay Mills, Kalol Bhiwani Denim & Apparels Ltd, Faridabad Bonanza Overseas Pvt. Ltd, Bombay Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd, Bombay Emperor Trading Co. , Tirupur Esskay International, Bombay Forbes Gokak Ltd, Bombay Garden Weaves Pvt. Ltd, Tirupur 69 GDJD Exports, Madras Govindji Trikamdas & Co. , Bombay I A Intercontinental, Madras Ideal Expo Fabrics, Salem Inter Globe Services, Bombay Indra Exports, Jalandhar Kanoria Chemicals & Industries Ltd, Ahmedabad Karamal Garment Exports, Madras Keshavlal Talakchand, Bombay Kishandas Kikani, Bombay Kothari Industrial Corporation Ltd, Madras Loyal Textile Mills Ltd, Kovilpatti M. S. Mathivanan, Komarapalayam M. U. A. Ammugapemmal & Sons, Chatrapatti Maharashta State Textile Corporation Ltd, Bombay Naatchiar Textile Producers/producer/exporters, Chatrapatti Navnitlal & Producer/exporter, Bombay Niyati Overseas, Madras Nowrosjee Wadia & Sons Ltd. , Bombay N. W. Exports, Bombay Parag Trading Corporation, Bombay Patodia Syntex Ltd, Bombay Piramal Sons Ltd, Bombay Pothys Cotton Products PVT. LTD. , Srivilliputtur Pradeep Investments Pvt. Ltd, Bombay Prathishta Weaving & Knitting Producer/exporter Ltd, Coimbatore 70 Preemier Textile, Timpur Preeti Impex, Timchengodu Premier Enterprises Premier Mills Ltd, Coimbatore Premier Textile Producers/producer/exporters, Chatrapatti R. D. Traders, Bombay Rajnarayan Hosiery Exports Pvt Ltd, Coimbatore Rama Qualitex Ltd, Bangalore Ramkumar Mills Ltd, Bangalore Rawsitasa Exports, New Delhi Rega Textiles, Komarapalayam Ruchi Fabrics Ltd, Indore S. Nikhil, Bombay Sadhaka Exports Sajjan Textiles Mills Ltd, Bombay Sajjan Udyog Export Ltd, Bombay Senthil Textiles, Tirupur Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd, Bombay Sheela Apparel Exports Pvt. Ltd, Bombay Sheth Exports, Bombay Sheth Investments & Trading Producer/exporter Ltd, Bombay Singhania Exports, Bombay Sitalakshmi Mills Ltd, Madurai Sivakkumar Mills, Palladam Sree Rangsan Textiles Pvt. Ltd, Komarapalayam Sri Adhilakshmi Warping & Sizing Mills, Erode 71 Sri Balaji Fabric, Timpur Sri Dhavamani Textiles, Erode Sri Rajasekar Textiles, Chatrapatti Sri Rani Lakshmi Gng. Spg. & Wvg. Mills P. Ltd, Madurai Sri Saravanaa Exports Producer/exporter, Tamil Nadu Srinivasa Textiles, Chatrapatti Standard Industries Ltd, Bombay Sudha Mills (India) Pvt. Ltd, Bombay Supreme Bandages, Chatrapatti Tamarai Mills Ltd, Coimbatore Texcot Exports Pvt Ltd, Bombay The Bombay Dyeing & Manufacturing Co. Ltd, Bombay The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd, Bombay The Lakshmi Mills Producer/exporter Ltd, Coimbatore The Morarjee Gokuldas Spinning & Weaving Producer/exporter Ltd, Bombay The Ruby Mills Ltd, Bombay The Western India Cottons Ltd. , Kerala Thiagarajar Mills Ltd, Madurai Trident Textile Mills Ltd, Madras Vadivel Sizing & Weaving Mills Pvt. Ltd, Timpur Varadhalakshmi Mills Ltd, Madurai Virudhunagar Textile Mills Ltd, Madurai World-Tex Limited, Chaziabad Yarn Syndicate Ltd, Calcutta 72 Indonesien PT. Tyfountex Indonesia, Solo PT. Sandratex, Jakarta PT. Batik Keris, Jakarta PT. Danliris, Jakarta PT. Catur Jantra, Jakarta PT. Panca Bintang, Jakarta Gabungan Koperasi Batik Indonesia, Jakarta PT. Primatexco, Jakarta PT. Bina Nusantara Prima, Bandung PT. Batam Textile, Jakarta PT. Tata Adi Pratama, Bandung PT. Pacific Express, Denpasar PT. Bintang Agung, Jakarta PT. Adetex, Bandung PT. Maha Mujur Textile, Bandung PT. Five Star Industries, Bandung PT. Bandung Djaja Textile Mills, Bandung Pakistan Abdur Rahman Corporation Ltd, Karachi Adamjee Enterprise ACME Mills (Pvt) Ltd, Karachi Ajaz Enterprise Akhtar Textile Industries 73 Al-Aziz Hosiery International, Faisalabad Al-Karam Textile Mills, Karachi Al-Shahid Weaving Industries Al-Rehmat Traders (Pvt) Ltd, Faisalabad Anjum Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad Arshad Corporation (Pvt) Ltd, Faisalabad Arzoo Textile Mills Ltd, Faisalabad Asjad Textile (Pvt) Ltd Associated Knitwear (Pvt) Ltd, Karachi Ayaz Textile Mills Ltd, Lahore Aziz Sons Be Be Jan Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad Bism i Hah Fabrics (Pvt) Ltd Bismillah Textiles (Pvt) Ltd Chawala Enterprises Chenas Fabrics & Processing Colony Sarhad Textile Mills Ltd, Karachi Cotton Arts (Pvt) Ltd Dawood Textile Printing Indu Decent Industries, Faisalabad Decent Textiles, Faisalabad Elahi Enterprises Limited, Lahore Elahi Spinning & Weaving Mills Ltd, Lahore En Em Industries Ltd Excel Textile Mills, Karachi Fabrics International 74 Fabtex Corporation, Karachi Faizan Shehzad (Pvt) Ltd Falcon Textile Corporation Fazal Abdullah Exports (Pvt) Ltd, Faisalabad Fine Fabrics (Pvt) Ltd First Textile Ltd Ghazi Fabrics International Ltd, Lahore Globe Managements (Pvt) Ltd Gohar Enterprises Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karachi Gulistan Weaving Mills Ltd, Karachi Gulshan Weaving Mills Ltd, Karachi H. A. Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad H. K. M. Exports (Pvt) Ltd Haj i Khuda Bux Amir Umer Hajra Textiles, Karachi Husein Ind. , Karachi ICC Textiles Ltd, Lahore Image Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad Imran Textiles Ishan Yousuf Textile (Pvt) Ltd Ishaq Textile Mills Ltd, Faisalabad J. K. Brothers Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad J. K. Sons (Pvt) Ltd, Karachi Jetex Industries (Pvt) Ltd, Karachi Kam International, Karachi 75 Kausar Textile Industries (Pvt) Ltd LatifHansel(Pvt)Ltd Linox International (Pvt) Ltd Lucky Impex, Karachi Lucky Tex,, Karachi M. A. S. Textiles (Pvt) Ltd M. F. M. Y. Industries Ltd, Karachi M. K. Sons (Pvt) Ltd, Faisalabad M. N. Textiles (Pvt) Ltd, Karachi Mabro Tex Industries Mahmood Textile Mills Ltd, Multan Majeeda Textiles (Pvt) Ltd, Faisalabad Master Textile Mills Ltd, Lahore Megatex Limited, Karachi Mian Textile Industries Ltd, Lahore Modem Textile Mills, Karachi Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi Mohib Exports Ltd, Lahore Mohib Fabric Industries Ltd, Lahore Mohib Textile Mills Ltd, Lahore Mukati Corporation Mutual Trading Corporation, Karachi Nakshbandi Industries Ltd, Karachi Nash Garments (Pvt) Ltd, Karachi Naveed Industries (Pvt) Ltd, Karachi Naveena Industries (Pvt) Ltd, Karachi 76 Nisar Textiles Corporation Nishatex Enterprises Nu-Tex (Pvt) Ltd Oberoi Textile Mills, Lahore Orient Textile Pakistan (Pvt) Ltd Parsons Industries (Pvt) Ltd, Karachi Prosperity Weaving Mills Ltd, Lahore Regency Textiles Ltd, Lahore Reliance Weaving Mills Ltd, Multan Reliance Exports Ltd, Multan Rizwan Enterprises Roomi Enterprises (Pvt) Ltd, Multan S. S. Textiles Saaqis Fabrics Saba Textiles (Pvt) Ltd, Karachi Sadaqat Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad Sadiq Sons Textiles (Pvt) Ltd Sakina Textile Industries (Pvt) Ltd, Karachi Samin Textiles Ltd, Lahore Saya Weaving Mills (Pvt) Ltd, Karachi Service Fabrics Ltd, Lahore Shahzad Siddique (Pvt) Ltd, Faisalabad Shams Textile Mills Ltd, Karachi Shahraj Fabrics (Pvt) Ltd, Lahore Sharif Textile Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad Sitara Textile Industries 77 Sleep & Style, Karachi Sumira Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad Suraj Cotton Mills Ltd, Karachi Syncotex Agencies, Karachi Tana Textile (Pvt) Ltd, Karachi Tanveer Weavings (Pvt) Ltd, Lahore Tariq Enterprises Tex Arts, Faisalabad The Cresent Textile Mills Limited, Faisalabad / Karachi United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad Worldover Enterprises (Pvt) Ltd, Faisalabad Xebec Textiles, Faisalabad Yakoob Trading Co. , Karachi Yousaf Weaving Mills Ltd, Lahore Yunus Brothers, Karachi Zahidjec Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad Zahoor Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad Zamzam Weaving & Processing Mills, Faisalabad Zaur Textile Mills, Karachi Zebtex Corporation 78 Tyrkiet Bossa Ticaret ve Sanayi Isletmeleri T. A. S. , Adana Exsa Export Sanayi Mamulleri Satis ve Arastirma A. S. , Adana Teksmobili Tekstil Sanayi ve Ticaret A. S. , Istanbul Kipas - Kahramanmaras Iplik Pamuk Ticaret ve Sanayi A. S. , Kahramaninaras Kipas Textile Industries Inc. , Kahramanmaras Burdur Mensucat Sanayii ve Ticaret A. S. , Ulus/Ankara Ataç Anteks Dokuma Fabrikasi Hikmet Ataman ve Ortaklari Tic. ve San. A. S. Yenikôy/Antalya 79 ISSN 0254-1459 KOM(97) 160 endelig udg. DOKUMENTER DA 02 11 Katalogniimmcr : CB-CO-97-I48-DA-C ISBN 92-78- 18327-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer l. -2l)85 Luxembourg e o