eurovoc_concepts:
economic growth
economic policy
labour market
member country
public finance

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 23. 04. 1997 KOM(97)168 endelig udg. Kommissionens henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker udarbejdet i henhold til artikel 103, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab Indholdsfortegnelse 1. Hovedmålsætninger: vækst, beskæftigelse og konvergens 2. Vækst- og stabilitetsorienteret makroøkonomisk policy-mix 3. Pris- og valutakursstabilitet 4. Sunde og effektive offentlige finanser 5. Vækst- og beskæftigelsesfremmende strukturreformer 5. 1 Forbedring af vare-og tjenestemarkedernes virkemåde 5. 2 Fremme af arbejdsmarkedsreformer og investeringer i viden I 2 3 4 7 8 8. 4*- Overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker 1. Hovedmålsætninger: vækst, beskæftigelse og konvergens Siden sommeren 1996, hvor de foregående retningslinjer blev vedtaget, har et moderat opsving i den økonomiske aktivitet faet fodfæste i EU. De grundlæggende faktorer på udbudssiden er i fortsat bedring, samtidig med at efterspørgselsudsigterne tegner lysere. Denne udvikling i kombination med et stadig mere velafbalanceret makroøkonomisk policy-mix og den igangværende forbedring af tilliden til fremtiden ventes at føre til en gradvis styrkelse af den økonomiske vækst til omkring trendvækstraten i år og et godl stykke over trend vækstraten næste år. I den nuværende situation bør to fundamentale spørgsmål gives topprioritet i den økonomiske politik, og fremskridt på begge fronter vil være gensidigt forstærkende For det første er der, selv om beskæftigelsen ventes at stige moderat på kort sigt, behov for at hæve EU's lave beskæftigelsesfrekvens og reducere ledigheden væsentligt. For det andet er der på trods af ganske betydelige fremskridt i de senere år hen imod målet om prisstabilitet og sunde offentlige finanser behov for yderligere fremskridt i retning af at opnå og fastholde en høj grad af nominel konvergens, således at et stort antal medlemsstater vil være i stand til at deltage i ØMU fra den 1. januar 1999. I de kommende måneder og år er det - også af hensyn til væksten og beskæftigelsen - afgørende at undgå, at der opstår tvivl om opfyldelsen af Maastricht-kriterierne og startdatoen for den fælles valutas i 1999, således at Europas borgere og virksomheder kan være forvisset om, at de muligheder, ØMU frembyder, vil blive udnyttet. Eftersom sunde offentlige finanser vil give betydelige vækst- og beskæftigelsesgevinster på mellemlang sigt, er en fortsat budgetkonsolideringsindsats i alle medlemsstaters interesse. Med etableringen af det fælles marked og indførelsen af ØMU er EU ved at blive en af de mest betydningsfulde økonomiske enheder i verden. Denne enhed besidder et stort mellem- og langfristet potentiale til at tilvejebringe teknologiske fremskridt, beskæftigelse og velstand. For at kunne udnytte dette potentiale til hævning af levestandarden fuldt ud må EU gradvis opnå en høj beskæftigelsesfrekvens. Det vil også medvirke til at understøtte den økonomiske holdbarhed af de pensionssystemer - om end i ændret form - der er en integreret del af medlemsstaternes sociale systemer. En vedholdende høj, ikke-inflationær vækst er den bedste måde, både fra et politisk og et socialt synspunkt, at opnå en varig løsning på EU's arbejdsløshedsproblem og gøre yderligere fremskridt i retning af sunde offentlige finanser. Eftersom strukturproblemer fortsat lægger hindringer i vejen både for den økonomiske vækst og for mulighederne for at omdanne denne vækst til højere beskæftigelse, er det i de fleste medlemsstater desuden vigtigt at gennemføre strukturreformer. Politiske initiativer til forbedring af konkur renceevnen og vare-, tjeneste- og arbejdsmarkedernes funktion vil dog først bære fuld frugt, når økonomien vokser hurtigt og skaber et stort antal nye arbejdspladser. Ah En jobskabende vækst må nødvendigvis understøttes af øgede investeringer, både private og offentlige. På grund af de forholdsvis afdæmpede private investeringer siden begyn delsen af 1990'erne og begrænsningen i de offentlige investeringer er den nuværende investeringskvote i EU ret lav. Hvis den nuværende investeringskvote bibeholdes på mellemlang sigt, vil den kun kunne understøtte en vækstrate på lige over 2% på årsbasis. Det er derfor afgørende, at de nuværende gunstige investeringsbetingelser i form af et højt afkast og lavere renter udnyttes til fulde. Derudover bør der gøres en aktiv indsats for al virkeliggøre de transeuropæiske transport-, energi- og kommunikationsnet, i hvilken forbindelse EU's finansieringsinstrumenter og EIB bør spille en nøglerolle og den private sektor inddrages i højere grad. Endvidere bør investeringerne i menneskelige ressourcer, viden og færdigheder også øges. På denne baggrund opfordres medlemsstaterne og EU-institutionerne til i overensstem melse med traktatens artikel 102 A at føre deres økonomiske politik med henblik på at gøre betydelige fremskridt hen imod en bæredygtig, ikke-inflationær vækst og et højt beskæftigelsesniveau, hvilket er blandt de målsætninger, der er nedfældet i traktatens artikel 2. I denne forbindelse opfordres de ligeledes til at samordne deres økonomiske politik (artikel 3 A, 102 A og 103) som led i en øget integration af medlemsstaternes økonomier. 2. Vækst- og stabilitetsorienteret makroøkonomisk policy-mix Disse retningslinjer bekræfter på ny, at en vedholdende, investeringsstøttet vækst og job skabelse på mellemlang sigt uden inflationære spændinger forudsætter en fælles makro økonomisk politik, der bygger videre på følgende tre elementer, som fremgik af retningslinjerne for 1996: "en stabilitetsorienteret monetær politik, der ikke undermineres af en uhensigtsmæssig budget- og lønudvikling en vedvarende indsats for at konsolidere de offentlige finanser i de fleste med lemsstater, der er forenelig med målene i deres konvergensprogrammer en nominallønsudvikling, der er forenelig med prisstabilitetsmålet; samtidig skal reallønsudviklingen være svagere end produktivitetsforøgelsen for at øge afkastet af beskæftigelsesskabende investeringer. Jo mere den monetære politiks stabilitetsmål fremmes med passende budgetforanstalt ninger og en fornuftig lønudvikling, jo gunstigere vil de monetære forhold, herunder valutakurser og lange renter, være for vækst og beskæftigelse". Hvad de mellemfristede udsigter angår, er det vigtigt, at de politiske beslutningstagere, arbejdsmarkedets parter og de økonomiske aktører i fuldt omfang tager højde for, at indførelsen af ØMU vil indebære et reelt økonomisk regimeskifte, der vil have en grundlæggende indflydelse på de rammer inden for hvilke den makroøkonomiske politik og lønudviklingen fastsættes. i) En fælles pengepolitik under en uafhængig Europæisk Centralbanks ansvar vil have prisstabilitet som sin hovedmålsætning, samtidig med at den, uden at denne målsætning derved berøres, understøtter den generelle økonomiske politik i EU med henblik på at opnå de mål der er angivet i traktatens artikel 2. ii) Traktatbestemmelserne på det budgetpolitiske område (artikel 104-104 C) og stabilitets- og vækstpagten vil virke i retning af at tilvejebringe en sund og discipli neret budgetpolitik. Under hensyn til disse retslige bestemmelser påhviler ansvaret for budgetpolitikken de nationale regeringer, som skal samordne deres budgetpolitik inden for rammerne af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, iii) Med hensyn til lønningerne, som fastsættes på uafhængig vis af arbejdsmarkedets parter efter de enkelte landes praksis, vil en stabilitetsorienteret penge- og budgetpolitik samt det faktum at valutakursbevægelser inden for euroområdet ikke er mulige styrke både forudsætningerne og incitamenterne for en hensigtsmæssig udvikling. Incitamenterne bør desuden så vidt muligt og i overensstemmelse med de nationale traditioner styrkes via en intensiveret dialog mellem arbejdsmarkedets parter på nationalt plan. På EU-plan vil Kommissionen fortsat i overensstemmelse med artikel 118 B bestræbe sig på at udvikle dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, ikke mindst på det makroøkonomiske område, med henblik på at bygge videre på det fælles syn på den økonomisk-politiske strategi, der er angivet i retningslinjerne. EU- arbejdsmarkedsparternes holdning vedrørende de makroøkonomiske rammer, der blev forelagt Det Europæiske Råd i Dublin, er et vigtigt skridt i den rigtige retning som bør opmuntres. Hvis alle involverede parter lever op til de nye krav, vil det makroøkonomiske policy-mix fortsat være fremmende for en vedholdende høj og jobskabende vækst i EU ØMU kommer derved til at fastholde den fundamentale ændring i det makroøkonomiske policy- mix, som gradvis er blevet gennemført i EU. 3. Pris- og valutakursstabilitet Prisstabilitet - EU har gjort store fremskridt hen imod prisstabilitet og inflationskonver- gens, hvilket er en afgørende forudsætning både for en bæredygtig vækst på mellemlang sigt og for indførelsen af en fælles valuta. Inflationen i EU ventes i gennemsnit at falde til 2Vi% i 1997, hvilket er den laveste inflationsrate, siden Fællesskabet blev oprettet. I ØMU-sammenhæng bør EU sigte mod at bringe den gennemsnitlige inflationstakt ned på 2% og have dette inflationsniveau som mål for det mellemlange sigt. I februar 1997 havde ni medlemsstater (Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrig, Luxem bourg, Nederlandene, Østrig, Finland og Sverige) en inflationsrate1 på 2% eller derunder. Efter således at have opnået en tilfredsstillende prisstabilitet gælder det for disse lande om at fastholde dette resultat på mellemlang sigt. På baggrund af et flerårigt økonomisk opsving er Irland og Det Forenede Kongerige2 nødt til at fastholde en politik, der sigter på at hindre en genopblussen af det underliggende inflationspres, og så vidt muligt søge at gøre fremskridt i retning af en lavere inflation. I Spanien, Italien og Portugal er den gennemsnitlige inflationsrate1 gradvis faldet til et interval på mellem 3 og 3,5% i februar 1997, men inflationstakten i denne måned målt i Målt som det aritmetiske gennemsnit af de seneste tolv harmoniserede månedlige forbrugerpris indekser set i forhold til det aritmetiske gennemsnit af de tolv harmoniserede månedlige forbruger prisindekser i den foregående periode. Irland og Det Forenede Kongerige har endnu ikke offentliggjort harmoniserede forbrugerprisindekser på en måde, der giver mulighed for at beregne den værdi, der er omtalt i fodnote 1. Kommissionens egne skøn på basis af de disponible oplysninger tyder imidlertid på, at inflationen opgjort efter det harmoniserede forbrugerprisindeks i de to lande befinder sig i 2-3%-omradct. 3 forhold til samme måned året før var faldet til ca. 2,5%. ! disse tre lande er det afgørende at videreføre en stabilitetsorienteret politik med henblik på at opnå en gennemsnitlig inflationsrate på 2,5% eller derunder for året 1997 samt at sikre, at gevinsterne i form af lavere inflation fastholdes og endog forbedres, efterhånden som opsvinget styrkes. I Grækenland, hvor der i de senere år er gjort fremskridt i inflationsbekæmpelsen, er der behov for en forstærket indsats for at bringe inflationen ned på det officielle inflationsmål på 4,5% ved udgangen af 1997 og på under 3% ved udgangen af 1998. Valutakursstabilitet - Alle medlemsstaterne skal i overensstemmelse med artikel 109 M fortsætte med at behandle deres valutakurspolitik som et spørgsmål af fælles interesse. En sundere og mere troværdig økonomisk politik og en gunstig udvikling i forhold til den amerikanske dollar har bidraget til mere passende valutakursrelationer mellem EU- landene. De finansielle markeders optimisme med hensyn til udsigterne til forholdsvis bred deltagelse i ØMU fra begyndelsen har også gjort sit til at opnå dette. Finland og Italien sluttede sig til valutakursmekanismen i efteråret sidste år, og langt størstedelen af valutaerne i valutakursmekanismen ligger nu inden for eller tæt på de tidligere snævre bånd. I denne forbindelse og med henblik på deltagelse i ØMU er det aldeles afgørende, at medlemsstaterne fastholder - og om nødvendigt forstærker - deres hensigt og tilsagn om at føre en stabilitetsorienteret makroøkonomisk politik. For de lande, som på nuværende tidspunkt ikke deltager i valutakursmekanismen, vil en sådan politik desuden bidrage til at skabe betingelserne for en mulig deltagelse. En sund makroøkonomisk politik skaber forudsætningerne for stabile valutakurser og lave lange renter i EU og bidrager til et stabilt internationalt monetært system. 4. Sunde og effektive offentlige finanser I EU som helhed faldt det faktiske budgetunderskud fra 5% af BNP i 1995 til 4,3% af BNP i 1996. Den lave økonomiske vækst i 1996 vanskeliggjorde budgetkonsolideringen og slørede den underliggende forbedring, der blev opnået. På basis af de budget foranstaltninger, der var truffet beslutning om frem til midten af april 1997, vil den offentlige sektors budgetunderskud i alle EU-landene set under ét efter al sandsynlighed falde til lige under 3%,af BNP i 1997 og yderligere til 2,5% af BNP i 1998. indtræffer afvigelser ind med korrigerende foranstaltninger, hvis der Et stort flertal af medlemsstaterne har i deres 1997-budgetter taget omfattende initiativer til at reducere budgetunderskuddet til 3% af BNP eller derunder. Det er af yderste vigtighed, at medlemsstaterne strengt overholder disse budgetter og med det samme skrider fra budgetmålet. Hvad angår 1998-budgettet, er der behov for yderligere indgreb til at reducere underskuddet i de fleste medlemsstater. Dette vil skabe den fornødne tillid til, at budgettilpasningen har varig karakter, specielt i de lande, hvor budgetunderskuddet ikke ventes at være klart under 3% af BNP i 1997, eller hvor 1997-budgettet indeholder foranstaltninger af midlertidig karakter. En sådan beslutsomhed er ikke blot nødvendig for at efterleve Maastricht-budgetkriterierne, men også for at gøre yderligere fremskridt hen imod den mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud under normale omstændigheder - som det er fastsat i de foregående retningslinjer og stabilitets- og vækstpagten - så der derved opnås et vækst- og stabilitetsorienteret makroøkonomisk policy-mix. til Det er nødvendigt at budgetkonsolideringsprogrammerne er troværdige og socialt afbalan cerede. For at være troværdige er det vigtigt, at sådanne programmer er klart specificerede og af varig karakter. Klarhed forudsætter, at fælles regnskabsregler og økonomiske principper overholdes strengt. Det forudsætter også, at medlemsstaterne ved af deres budgetter melder ud om karakteren af de bebudede fremlæggelsen er reduktion af underskuddet ved at angive, hvilke der foranstaltninger engangsforanstaltninger. Desuden bør de årlige budgetter og budgetfremskrivningerne for det mellemlange sigt klart angive, hvilke økonomiske antagelser der ligger til grund. For at have varig karakter er det afgørende, at de underskudsreducerende foranstaltninger er af strukturel karakter. Engangsforanstaltninger og tiltag, der må omgøres i de efterfølgende år, har i nogle tilfælde bidraget til at øge tempoet i budgetkonsolideringen. Sådanne foranstaltninger mindsker imidlertid ikke behovet for grundlæggende budgettilpasninger, og de bør derfor følges op af varige budgetforbedringer. til offentligt en bedre kontrol med udgifterne For at høste de økonomiske gevinster af budgetkonsolideringen er kvaliteten af de foranstaltninger, der træffes, afgørende. I den forbindelse bekræfter disse retningslinjer de generelle principper, der er angivet i de tidligere retningslinjer. For det første bør hovedvægten lægges på en begrænsning af udgifterne snarere end på yderligere stigninger i det samlede skattetryk. Med henblik herpå bør indgreb fokusere på strukturelle tiltag for at opnå offentlige pensionsforpligtelser, sundhedssektoren, arbejdsløshedsdagpenge og statsstøtte. Hvis skattestigninger ikke kan undgås, er det vigtigt at mindske de negative effekter på vækst og beskæftigelse samt at undgå et fornyet inflationspres. For det andet bør initiativer til varigt at mindske de offentlige udgifters andel af BNP så vidt muligt, og uden at bringe den nødvendige nedbringelse af budgetunderskuddet i fare, ledsages af en omlægning af de offentlige udgifter i retning af produktive aktiviteter som investeringer i infrastruktur, menneskelig kapital og aktiv arbejdsmarkedspolitik. For det tredje bør den lempelse af skattetrykket som er ønskværdig i de fleste medlemsstater, specielt af skatten på arbejdskraft, gennemføres i det omfang, en stram udgiftsstyring gør skattelempelser forenelige med at opnå og fastholde en sund budgetstilling. EU's politik på skatteområdet bør være forenelig med disse retningslinjer. forbrug, På grund af det indbyrdes forhold mellem skattepolitikken på den ene side og det indre marked, ØMU og bekæmpelsen af ledigheden på den anden vil et øget samarbejde på skatteområdet være til fordel for medlemsstaterne. Skadelig konkurrence mellem de forskellige medlemsstaters skattesystemer bør undgås. I denne sammenhæng opfordres medlemsstaterne til at undersøge mulighederne for at udarbejde en adfærdskodeks. Hvad de enkelte medlemsstater angår, opfyldte fem medlemsstater - Danmark, Irland, Luxembourg, Nederlandene og Finland - allerede 3%-referenceværdien i 1996. I Dan mark, hvor budgetsaldoen ventes at udvise et lille overskud i år, er det vigtigt at konso lidere de gode resultater set over et helt konjunkturforløb, at fastholde den offentlige gældskvote på en nedadgående kurs samt at reducere væksten i de offentlige udgifter, herunder i de sociale transfereringer. Irland bør udnytte den nuværende kraftige vækst til at styrke indsatsen med hensyn til at begrænse de offentlige udgifter og derved tage de sidste skridt hen imod budgetligevægt. En fortsættelse af den stramme udgiftspolitik er ligeledes af væsentlig betydning i Nederlandene og Finland, hvor opmærksomheden især bør rettes mod de sociale transfereringer, hvilket skulle gøre det muligt at sænke de indirekte lønomkostninger og andre beskæftigelseshæmmende skatter yderligere. I Belgien ventes budgetunderskuddet at nå ned på 3% af BNP eller derunder i 1997. På basis af den nuværende økonomiske politik vil underskuddet sandsynligvis falde yderligere i 1998. For at skabe et holdbart grundlag for de offentlige finanser bør den belgiske regering nøje overholde sit nye konvergensprogram. Den bør især være opmærksom på at sikre en holdbar udvikling i de sociale udgifter, hvor nøgleelementerne bør være effektive mekanismer til at sikre en bedre styring af sundhedsudgifterne og en videreførelse af pensionsreformerne. I Tyskland ventes budgetunderskuddet at nå ned på 3% af BNP eller derunder i 1997. På basis af den nuværende økonomiske politik vil underskuddet sandsynligvis falde yderligere en smule i 1998. Den tyske regering har utvetydigt givet tilsagn om at træffe de nødvendige foranstaltninger til at overholde 3%-referenceværdien i 1997 og bør allerede i år tage de nødvendige skridt til at standse den opadgående tendens i den offentlige gældskvote. Tempoet i budgetkonsolideringen bør fastholdes i 1998 på linje med det nye konvergensprogram. Den fortsatte budgetkonsolidering bør være baseret på en permanent reduktion af de offentlige udgifters andel af økonomien, hvilket vil bane vej for struktur reformer i skattesystemet og de sociale ordninger uden at bringe en streng overholdelse af budgetmålsætningerne i det nye konvergensprogram i fare. I Spanien ventes budgetunderskuddet at nå ned på 3% af BNP eller derunder i 1997. På basis af den nuværende økonomiske politik vil underskuddet sandsynligvis falde yderligere en smule i 1998. 1 1998-budgettet bør de spanske myndigheder, som er fast besluttet på at opfylde underskudsmålet på 3% af BNP i 1997, videreføre sin budgetkonsolidering, som fastsat i det nye konvergensprogram. Det er vigtigt at fortsætte gennemførelsen af strukturelle foranstaltninger til mindskelse af underskuddet, specielt med henblik på at begrænse de løbende udgifter og effektivisere budgetstyringen. I Frankrig ventes budgetunderskuddet at nå ned på 3% af BNP eller derunder i 1997. På basis af den nuværende økonomiske politik falder underskuddet muligvis ikke yderligere i 1998, hvilket til dels afspejler, at virkningen af engangsforanstaltninger ophører. Det er af afgørende betydning, at budgetkonsolideringen fastholdes på mellemlang sigt ved, at det nyligt aftalte konvergensprogram gennemføres til fulde. Det er særlig nødvendigt at holde igen på sundhedsudgifterne og opnå balance i de sociale ordninger samt at sikre, at de planlagte skattelettelser, som i sig selv er vækst- og beskæftigelsesfremmende, ikke sænker tempoet i underskudsreduktionen. I Italien er det muligt at budgetunderskuddet vil nå ned på 3% af BNP i 1997 hvis de foranstaltninger, der allerede er truffet i forbindelse med 1997-budgettet og i marts dette år, er fuldt effektive og, i fald dette måtte være nødvendigt, hvis yderligere tiltag gennemføres af den italienske regering. På basis af den nuværende økonomiske politik stiger underskuddet muligvis på ny i 1998, hvilket afspejler, at virkningen af engangsforanstaltninger ophører. Der bør gennemføres en yderligere mindskelse af under skuddet i 1998-budgettet, så der skabes sikkerhed for, at budgetkonsolideringen vil blive fastholdt, og at de offentlige finanser placeres på et sundt grundlag på mellemlang sigt. De foranstaltninger af midlertidig karakter, der blev truffet i 1997, bør erstattes af strukturelle foranstaltninger med permanent virkning på budgettet. Betingelserne for en varig konsolidering af de offentlige finanser bør specificeres i det konvergensprogram, som de italienske myndigheder inviteres til at fremlægge så snart som muligt. F Østrig ventes budgetunderskuddet at nå ned på 3% af BNP eller derunder i 1997. På basis af den nuværende økonomiske politik vil underskuddet sandsynligvis falde yderligere en smule i 1998. Den østrigske regering opfordres til at gennemføre de nødvendige foranstaltninger til at opfylde budgetunderskudsmålet på 3% af BNP i 1997 og fastholde budgetkonsolidcringsbestræbelserne i de efterfølgende år via løbende og om nødvendigt forstærkede strukturtilpasningsforanstaltninger. I Portugal ventes budgetunderskuddet at nå ned på 3% af BNP eller derunder i 1997. På basis af den nuværende økonomiske politik vil underskuddet sandsynligvis falde yderligere en smule i 1998. Den nyligt indgåede strategiske aftale mellem regeringen og arbejds markedets parter bør efterleves nøje, så der kan sikres betydelige fremskridt med reformer af den offentlige forvaltning, de sociale ordninger og skattesystemet. I Sverige ventes budgetunderskuddet at nå ned på 3% af BNP eller derunder i l()()7 På basis af den nuværende økonomiske politik vil underskuddet sandsynligvis falde yderligere væsentligt i 1998. Budgettilpasningen bør fokusere på at holde væksten i udgifterne nede, især i de sociale transfereringer, og på så vidt muligt at nedsætte beskatningen af husholdningerne og virksomhederne, så incitamenterne til at udøve erhvervsaktivitet og - arbejde øges. I Det Forenede Kongerige ventes budgetunderskuddet at nå ned på 3% af BNP eller derunder i 1997. På basis af den nuværende økonomiske politik vil underskuddet sand synligvis falde yderligere i væsentlig grad i 1998. Det henstilles, at regeringen holder sig nøje til den reduktion af underskuddet, der er udstukket i budgettet for 1997/98. I Grækenland, hvor de bebudede foranstaltninger ventes at føre til en yderligere nedbringelse af budgetunderskuddet i 1997, er der med henblik på at opfylde målene i konvergensprogrammet behov for en vedholdende indsats på en lang række fronter, bl. a. en øget indsats for at udvide beskatningsgrundlaget, effektivisere skatteforvaltningen og skatteopkrævningen, begrænse de offentlige udgifter og videreføre og udbygge privatise- ringsplanerne. I enkelte af de ovennævnte medlemsstater vil der formentlig kun blive gjort begrænset yderligere fremskridt, hvis overhovedet, i retning af at reducere det offentlige underskud i procent af BNP i 1998, hvilket til dels afspejler, at virkningen af engangsforanstaltninger ophører. Disse medlemsstater bør tage højde for dette forhold i deres budgetter for næste år. 5. Vækst- og beskæftigelsesfremmende strukturreformer For at sikre og øge EU's konkurrenceevne og beskæftigelse i en verden med frihandel og konstante teknologiske forandringer er det afgørende, at medlemsstaterne og EU i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik øger indsatsen for at modernisere deres vare-, tjeneste- og arbejdsmarkeder. For at forbedre medlemsstaternes økonomiske evne til at tilpasse sig de skiftende omstændigheder og øge vækstpotentialet er der desuden behov for at fremme innovation, forskning og udvikling og forbedre uddannelsessystemerne. Der bør i højere grad anvendes markedsbaserede instrumenter, inklusive finanspolitiske, for at gøre miljøpolitikken mere effektiv, både på nationalt plan og - hvis der er behov for tiltag omfattende hele EU - pa fællesskabsplan. 5. / Forbedring af vare- og tjenestemarkedernes virkemade Som led i strategien for at fremme vækst og beskæftigelse, samtidig med lav inflation fastholdes, er det afgørende at forbedre vare- og tjenestemarkedernes funktion, så konkurrencen skærpes, og der sikres en effektiv prisfastsættelse. Dette var formålet med programmet for det indre marked, hvis betydning blev gjort klar i Kommissionens nylige evaluering3. Konklusionen på evalueringen var på den ene side, at medlemsstaternes varemarkeder nu generelt er stærkt integrerede, og på den anden, at tjenestemarkederne i mindre grad er integrerede, selv om situationen har forbedret sig markant siden starten på det indre marked. Der udestår endnu visse problemer. Tjenesteydelser, specielt inden for bygge- og anlægs-, forsikrings- og banksektoren, bør tildeles større opmærksomhed, ikke mindst vedrørende behovet for at gennemføre lovgivningen for det indre marked fuldt ud. De varemarkeder, der er forbundet med offentlige indkøb, er desuden stadig ikke udsat for i for høj grad fuld konkurrence; andre varemarkeder, bl. a. lægemidler, er fortsat underkastet regulering fra medlemsstaternes side. Forbrugerne mærker følgerne i form af højere priser. Statsstøtte fortsætter med at forvride markedernes funktion og hæmme konkurrencen, og der er ikke tegn på forbedring i denne situation. Beskatningen i EU- landene fortsætter med at segmentere markederne og øge prisdifferentieringen. Produktstandarder, især for så vidt angår "gensidig anerkendelse", er også et område, hvor fremskridt sker alt for langsomt. Desuden bør erhvervsklimaet for små og mellemstore virksomheder forbedres. Konkurrencen på vare- og tjenestemarkederne og disse markeders effektivitet vil blive forbedret, hvis det indre markeds funktion forbedres, og medlemsstaterne desuden forpligter sig til a) i fuldt omfang at gennemføre og sikre passende håndhævelse af de eksi sterende lovrammer, specielt inden for telekommunikationssektoren, b) at færdiggøre retsgrundlaget inden for områder som beskatning og selskabsret og liberaliseringen af energimarkederne, c) at reducere overdreven regulering og ændre eller ophæve nationale markedsfragmenterende foranstaltninger og d) at undlade at gøre brug af statsstøtte til at udskyde den nødvendige strukturomlægning. 1 Kommissionens handlingsplan for det indre marked fremlægges en række konkrete forslag til at bringe ny dynamik i det indre marked; disse forslag bør føres ud i livet inden den 1. januar 1999. 5. 2 Fremme af arbejdsmarkedsreformer og investeringer i viden indholdet og gennemførelsen af reformer. For det De positive erfaringer i en række medlemsstaters giver mulighed for at drage nogle vigtige konklusioner om første skal strukturreformer være gennemgribende og vidtfavnende, i modsætning til begrænsede eller enkeltstående indgreb, så der opnås en sammenhængende løsning på det komplekse problem med at tilvejebringe incitamenter til at skabe arbejdspladser og tiltræde et job. Denne fremgangsmåde giver mulighed for at udnytte synergieffekter, hvilket øger 1 Se Kommissionens meddelelse "Virkningen og effektiviteten af det indre marked" (KOM(%) 520, oktober 1996) og "Economic Evaluation of the Internal Market'1 (Kuropæisk Okonomi, rapporter og undersøgelser, nr. 4, 1996). reformernes samlede gennemslagskraft og - via en højere grad af social og politisk accept, som derved opnås - mindsker sandsynligheden for, at kursen i den økonomiske politik lægges om. For det andet gør mekanismer til at overvåge reformernes virkning på arbejdsmarkedet og beskæftigelsen det lettere at vurdere, hvor eifektive reformerne er, og finde frem til, hvorvidt der er behov for at ændre prioriteringen eller gennemførelsen. Som følge heraf bør de flerårige beskæftigelsesprogrammer i højere grad fokusere på samspillet for den økonomiske politik og konkrete mellem de overordnede arbejdsmarkedsforanstaltninger, mens de Fælles Beskæftigelsesrapporter, der overvåger anvendelsen af programmerne, i særlig grad bør være rettet mod at identificere former for god praksis i medlemsstaternes politik. retningslinjer En bred vifte af foranstaltninger til at effektivisere arbejdsmarkedet er blevet vedtaget i de senere år på nationalt plan, og betydelige reformer er for øjeblikket til diskussion i en række medlemsstater. Denne proces bør videreføres og om nødvendigt intensiveres lønomkostningsstruktur I denne forbindelse bør der gives prioritet til en forøgelse af arbejdskraftintensiteten i væksten, i kraft af pragmatiske foranstaltninger, der er forenelige med EU-borgernes krav om høje sociale standarder og med behovet for til en vis grad at åbne den forholdsvis komprimerede disse i de foranstaltninger kan nævnes: i) større lønspredning afhængig af kvalifikationer og mellem landsdele for bedre at afspejle produktivitetsforskelle samt indførelse af en midlertidig indslusningsløn for unge eller uerfarne arbejdstagere eller langtidsledige. Arbejdsmarkedets parter har her en vigtig opgave at løse. sundt finansierede sænkninger af de indirekte lønomkostninger eller lavere ind komstskatter i den lavere ende af lønskalaen, fleste medlemsstater. Blandt ii) iii) nye former for arbejdstilrettelæggelse, herunder mere fleksible arbejdstider, der er skræddersyet til virksomhedernes og arbejdstagernes specifikke behov, større brug af frivilligt deltidsarbejde og fremme af lokale beskæftigelsesintiatitiver. Desuden bør initiativer til forøgelse af vækstens arbejdskraftintensitet ledsages af den nødvendige omlægning af de offentlige udgifter i retning af bl. a. uddannelse, specielt erhvervsuddannelse, samt forskning og udvikling. Omlægningen i retning af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger bør følges op af en reform af skattesystemet og de sociale ordninger, så de jobsøgendes incitamenter og muligheder for at tiltræde et job eller deltage i andre beskæftigelsesfremmende aktiviteter forbedres. Derudover må disse reformer understøttes af en stærkere beskæftigelsesorien- terering i andre dele af den førte politik. Specielt bør foranstaltninger truffet med bistand fra EU's strukturfonde være forenelige med den overordnede beskæftigelsespolitik og de flerårige beskæftigelsesprogrammer i medlemsstaterne. ISSN 0254-1459 KOM(97) 168 endelig udg. DOKUMENTER DA 10 Ol Katalognummer : CB-CO-97-165-DA-C ISBN 92-78-18922-7 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής για την «Πρόταση απόφασης του Συμβουλίου σχετικά με την Οργάνωση Συνεργασίας επί των συμφωνηθέντων κοινοτικών ενεργειακών στόχων»

eurovoc_concepts:
EU policy
approximation of policies
cooperation policy
energy policy
single market

formats: html pdfa1b print


title: Regulamento (CE) nº 764/97 da Comissão de 23 de Abril de 1997 que instaura medidas de protecção relativas à importação de arroz originário dos países e territórios ultramarinos

eurovoc_concepts:
import
import licence
overseas countries and territories
protective clause
quantitative restriction
rice


title: RÈGLEMENT (CE) N° 714/97 DE LA COMMISSION du 23 avril 1997 fixant le montant maximal de la restitution à l'exportation de sucre blanc pour la trente-cinquième adjudication partielle effectuée dans le cadre de l'adjudication permanente visée au règlement (CE) n° 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1476/97 του Norbert GLANTE προς την Επ τροπή. Οικονομικό όφελος από τη χρησιμοποίηση συστημάτων τηλεματικής στις μεταφορές

eurovoc_concepts:
EU investment
cost-benefit analysis
road transport
telematics
traffic regulations
transport accident
transport safety

formats: html print


title: 97/326/EG: Kommissionens beslut av den 23 april 1997 om ändring av besluten om godkännande av ramar för gemenskapsstöd, samlade programplaneringsdokument och gemenskapsinitiativ gällande i Grekland (Endast den grekiska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU initiative
Greece
Structural Funds
financing policy


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1435/97 dell'on. Klaus-Heiner LEHNE alla Commissione. Istanza di ricorso delle scuole europee

eurovoc_concepts:
EU body
European school
appeal
appointment of staff
decision-making
human rights
operation of the Institutions
organisation of teaching
staff regulations (EU)
teacher


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om avgifter på tunga godstransporter för användningen av vissa infrastrukturer"

eurovoc_concepts:
charges for use of infrastructure
commercial vehicle
tax harmonisation
toll
vehicle tax


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens rapport om SLIM-pilotprojektet (Enklere lovgivning om det indre marked)«

eurovoc_concepts:
administrative formalities
legislation
project of common interest
single market


title: QUESTION ECRITE no 1422/97 de Anita POLLACK à la Commission. Méthane

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EBRD
EU aid
EU programme
gas pipeline
hydrocarbon
pipeline transport
product safety
transport network


title: 97/298/EF: Kommissionens Beslutning af 23. april 1997 om ændring af beslutning 96/742/EF om en liste over grænsekontrolsteder, der er godkendt til at føre veterinærkontrol med produkter og dyr fra tredjelande, og om nærmere regler for den kontrol, som Kommissionens veterinærsagkyndige skal føre (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Spain
animal product
animal production
import
third country
veterinary inspection


title: BTX monitoring campaign in the city of Catania.

eurovoc_concepts:
Sicily
air quality