title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1189/97 af David HALLAM til Kommissionen. Mærkning af aspartame

eurovoc_concepts:
application of EU law
consumer information
food additive
foodstuff
labelling
marketing standard
substitute product
sugar
sweetener

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1172/97 af Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA til Kommissionen. Vacciner, medikamenter og BSE

eurovoc_concepts:
animal disease
animal product
cattle
derogation from EU law
market approval
pharmaceutical legislation
pharmaceutical product
public health
vaccine

formats: html pdf print

text: C 45/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 10. 2. 98 (98/C 45/17) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1172/97 af Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (3. april 1997) Om: Vacciner, medikamenter og BSE Kan Kommissionen i lyset af de seneste h(cid:230)ndelser i Italien besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Hvad er Kommissionen holdning til de vacciner, der fremstilles af hjerneceller fra okser? 2. Hvor stor er udbredelsen af denne type vacciner i de forskellige medlemsstater? 3. Hvor mange produkter inden for de forskellige risikogrupper er stadig i omlłb i Unionen? 4. Findes der et europ(cid:230)isk register over medikamenter med risiko for BSE? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann (6. juni 1997) 1. -3. Kommissionen er bet(cid:230)nkelig ved anvendelsen af hjerneceller fra kłer i l(cid:230)gemidler, navnlig l(cid:230)gemidler, der indgives ved injektion. I december 1996 foreslog Kommissionen et generelt forbud mod anvendelsen af visse v(cid:230)v, herunder hjerneceller fra kłer. Forslaget blev imidlertid forkastet ved simpelt flertal i R(cid:229)det. Kommis- sionen overvejer for tiden mulige opfłlgende foranstaltninger. Det skal i denne sammenh(cid:230)ng n(cid:230)vnes, at en r(cid:230)kke bestemmelser (direktiver og videnskabelige retningslinjer som beskrevet af Kommissionen i dennes besvarelse af skriftlige forespłrgsel nr. 2335/96 fra fru Breyer (1)) siden 1991 har v(cid:230)ret anvendt til at mindske risikoen for overfłrsel gennem l(cid:230)gemidler af smitstoffet for bovin spongiform encefalopati (BSE) til mennesker. Kommissionen słrger for, at disse bestemmelser tilpasses den videnskabelige udvikling. Som en forsigtighedsforholdsregel agter Kommissionen endvidere at (cid:230)ndre bilaget til R(cid:229)dets direktiv 75/318/E(cid:216)F af 20. maj 1975 (2) om tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om normer og forskrifter vedrłrende analytiske, toksikologisk-farmakologiske og kliniske undersłgelser af medicinske specialiteter med henblik p(cid:229) at forbyde anvendelse af materiale fra kłer, f(cid:229)r og geder, der er specificeret som risikobetonet (for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r BSE-infektivitet), ved fremstilling af l(cid:230)gemidler, uanset oprindelsesstedet for det p(cid:229)g(cid:230)ldende materiale. Der vil dog blive tale om visse undtagelsesbestemmelser, s(cid:229)ledes at l(cid:230)gemidler, for hvilke der endnu ikke findes alternativer, midlertidigt kan bibeholdes p(cid:229) markedet. 2. Der fremstilles en lang r(cid:230)kke vacciner p(cid:229) grundlag af materiale fra kłer. Da de fleste af disse vacciner godkendes p(cid:229) rent nationalt plan af medlemsstaterne, sidder Kommissionen ikke inde med nłjagtige oplysninger. Ingen l(cid:230)gemidler er klassificeret som indeb(cid:230)rende risiko for kontaminering med BSE-smitstoffet. Hvis 4. denne risiko forel(cid:229), burde det p(cid:229)g(cid:230)ldende l(cid:230)gemiddel straks tr(cid:230)kkes tilbage fra markedet. (1) EFT C 83 af 14. 3. 1997. (2) EFT L 147 af 9. 6. 1975, senest (cid:230)ndret ved direktiv 93/39/E(cid:216)F af 14. 6. 1993 (EFT L 214 af 24. 8. 1993). (98/C 45/18) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1200/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (3. april 1997) Om: Midlertidige nummerplader for biler, der skal s(cid:230)lges I EU kłbes der ofte biler i et medlemsland, som derefter overfłres til et andet medlemsland for at s(cid:230)lges her. For den periode, hvor bilerne overfłres, forsynes de i oprindelseslandet med gr(cid:230)nseplader (f. eks. »Zoll-Nummer« i Tyskland, »Plaque-Transit« i Belgien, mm. ) Udstedelsen af disse nummerplader er forbundet med betragtelige omkostninger p(cid:229) ca. 700 DM sammen med udgifterne til forsikringsd(cid:230)kning, som l(cid:230)gges oveni bilens endelige pris, som betales af forbrugeren


title: Απόφαση αριθ. 1/97 του συμβουλίου σύνδεσης μεταξύ των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων και των κρατών μελών τους, αφενός, και της Τσεχικής Δημοκρατίας, αφετέρου της 3ης Απριλίου 1997 σχετικά με τους δασμούς που επιβάλλονται από την Τσεχική Δημοκρατία επί των εισαγωγών μεταποιημένων γεωργικών προϊόντων, καταγωγής Κοινότητας

eurovoc_concepts:
Czechia
association agreement (EU)
customs duties
export (EU)
foodstuff
originating product

formats: html pdfa1b print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1181/97 af Gianni TAMINO til Kommissionen. EU-støtte til strudseslagteri i Raiano (Italien)

eurovoc_concepts:
Abruzzi
EU financing
animal welfare
health legislation
meat processing industry
poultry farming


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1175/97 von Cristiana MUSCARDINI an die Kommission. Nestlé-Werk und Standortverlagerungen

eurovoc_concepts:
Lombardy
State aid
agro-industry
cessation of trading
industrial restructuring
transfer of businesses


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1193/97 von den Abgeordneten Cristiana MUSCARDINI , Amedeo AMADEO , Spalato BELLERE' an die Kommission. Bewachung des Architekturerbes

eurovoc_concepts:
Latium
archaeology
cultural heritage
cultural policy
economic recession
heritage protection
historic site
job cuts
service occupation
working time


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1193/97 de los diputados Cristiana MUSCARDINI , Amedeo AMADEO , Spalato BELLERE' a la Comisión. Vigilancia del patrimonio arqueológico


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1168/97 af Gerardo FERNÁNDEZ- ALBOR til Kommissionen. Offentliggørelse af vejledninger for udvikling af landdistrikter

eurovoc_concepts:
EU action
EU initiative
EU policy
dissemination of information
information network
information policy
rural development
user guide


title: Schimb de scrisori de consemnare a înțelegerii dintre Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii, Japonia, Australia, Canada și țările AELS Norvegia și Elveția privind principiile de cooperare internațională în materie de activități de cercetare și dezvoltare în domeniul sistemelor de fabricație inteligente

eurovoc_concepts:
United States
exchange of information
industrial manufacturing
international cooperation
research and development
technological change

formats: html pdf print xhtml

text: 246 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 14 21997A0618(01) 18. 6. 1997 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 161/2 SCHIMB DE SCRISORI de consemnare a înțelegerii dintre Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii, Japonia, Australia, Canada ș(cid:13)i țările AELS Norvegia ș(cid:13)i Elveția privind principiile de cooperare internațională în materie de activități de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare în domeniul sistemelor de fabricație inteligente A. Scrisoare din partea Comunității Bruxelles, 19 martie 1997. Stimate domn, Mă refer la negocierile privind cooperarea internațională în materie de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare în domeniul sistemelor de fabricație inteligente (IMS) între participanți, ș(cid:13)i anume Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii, Japonia, Australia, Canada ș(cid:13)i țările AELS Norvegia ș(cid:13)i Elveția. Prezenta scrisoare are ca scop consemnarea înțelegerii realizate cu privire la principiile de cooperare în domeniul IMS. Aceasta completează termenii de referință (TdR) dezvoltați de Comitetul internațional de coordonare în urma studiului de fezabilitate a IMS din 1994 ș(cid:13)i modifică articolul VIII din TdR ș(cid:13)i articolul 1. 13 al apendicelui 2 din TdR, în conformitate cu ceea ce se indică în continuare. TdR ș(cid:13)i apendicele la TdR sunt anexate la prezenta scrisoare. 1. Obiectiv Participanții încurajează ș(cid:13)i facilitează cooperarea între entitățile stabilite pe teritoriul lor (pe teritoriile statelor membre în cazul Comunității Europene), în domeniul sistemelor de fabricație inteligente. Această cooperare ar trebui să respecte un echilibru între beneficii ș(cid:13)i contribuții, să prezinte un interes industrial ș(cid:13)i să se întemeieze pe principiul interesului comun ș(cid:13)i al înțelegerii. 2. Teme tehnice de cooperare privind IMS Într-o primă etapă, cooperarea priveș(cid:13)te următoarele cinci teme tehnice: (a) ciclul de viață total al produsului; (b) procedee; (c) instrumentele de strategie/planificare/concepție; (d) probleme de personal/organizatorice/sociale; (e) întreprindere extinsă/virtuală. Alte teme tehnice pot fi avute în vedere în cadrul IMS, în măsura în care acestea sunt compatibile cu politicile naționale ș(cid:13)i prioritățile industriale ale regiunilor participante. 3. Forme ș(cid:13)i mijloace de cooperare Cooperarea implică participarea unor entități la proiecte, în conformitate cu procedurile adoptate de comun acord privind crearea ș(cid:13)i administrarea de consorții internaționale ș(cid:13)i poate cuprinde vizite, formare profesională ș(cid:13)i schimburi de oameni de ș(cid:13)tiință, de ingineri ș(cid:13)i de orice alt tip de personal pentru necesitățile punerii în aplicare ș(cid:13)i ale finalizării proiectelor. 4. Difuzarea ș(cid:13)i utilizarea informațiilor Drepturile de proprietate intelectuală (DPI) care rezultă din proiectele realizate în cadrul IMS vor fi conforme cu dispozițiilor referitoare la DPI în materie de IMS, înscrise în apendicele 2 al termenilor de referință. Articolul 1. 13 al acestui apendice va fi modificat pentru a ține seama de aderarea Austriei, a Finlandei ș(cid:13)i a Suediei la Uniunea Europeană. 11/vol. 14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 247 5. Finanțare Finanțarea activităților de cooperare depinde de disponibilitatea fondurilor, de legislația aplicabilă, de politicile ș(cid:13)i de programele regiunilor participante. Fiecare participant îș(cid:13)i finanțează propria participare. Fiecare participant contribuie într-un mod echitabil - printr-un aport financiar sau în natură - la îndeplinirea funcțiilor ș(cid:13)i la finanțarea secretariatului interregional. 6. Punerea în aplicare a IMS Reprezentanții participanților desemnați a face parte din Comitetul internațional de coordonare (CIC) vor acționa ca puncte de contact între CIC ș(cid:13)i guvernele ș(cid:13)i administrațiile lor publice respective. Reprezentanții participanților vor controla punerea în aplicare a IMS în funcție de obiectivele, principiile ș(cid:13)i de structura programului IMS ș(cid:13)i vor avea un rol de facilitare. În plus, ei îndeplinesc următoarele funcții: — favorizarea unei bune cooperări între secretariatele regionale; — schimbul de informații privind practicile, actele cu putere de lege, normele administrative ș(cid:13)i programele locale în raport cu cooperarea; — facilitarea în mod direct ș(cid:13)i indirect a participării întreprinderilor mici ș(cid:13)i mijlocii (IMM) la programul IMS. Va include, în special, accesul la un sistem electronic de căutare de parteneri ș(cid:13)i la un registru electronic al manifestărilor de interes — prezentarea către guverne ș(cid:13)i administrațiile publice, în vederea luării unei decizii, a recomandărilor Comitetului internațional de coordonare pentru admiterea de noi participanți. Participanții îș(cid:13)i organizează, gestionează ș(cid:13)i îș(cid:13)i desemnează secretariatele regionale respective. Acestea îș(cid:13)i asumă, în special, următoarele responsabilități: — facilitarea selecției rapide de proiecte la scară regională, în conformitate cu normele ș(cid:13)i procedurile în vigoare în regiunea participantului; — acordarea de asistență pentru formarea de consorții regionale ș(cid:13)i interregionale ș(cid:13)i — colaborarea cu grupuri care au o infrastructură regională pentru a facilita realizarea programulului IMS. 7. Durata Programul IMS va dura zece ani. Fiecare participant poate să se retragă în orice moment, cu un preaviz de douăsprezece luni. Participanții revizuiesc principiile cooperării după cinci ani de la lansarea programului pentru a stabili dacă ar trebui menținută, modificată sau încetată. Această dispoziție înlocuieș(cid:13)te articolul VIII din termenii de referință. 8. Punerea în aplicare a IMS în Europa Comunitatea Europeană, Elveția ș(cid:13)i Norvegia îș(cid:13)i rezervă dreptul de a acționa ca o regiune europeană unică, de a fi reprezentate de o delegație comună în Comitetul internațional de coordonare ș(cid:13)i de a nu dispune decât de un singur secretariat european pentru IMS. Comisia Comunității Europene va acorda sprijinul necesar secretariatului său regional. Această scrisoare, precum ș(cid:13)i acceptarea acesteia de către participanți completează ș(cid:13)i modifică termenii de referință ș(cid:13)i consemnează înțelegerea realizată cu privire la principiile de cooperare în domeniul IMS. V-aș(cid:13) fi recunoscător dacă aș(cid:13) primi în cel mai scurt termen confirmarea acestei înțelegeri. În numele Comunității Europene 248 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 14 B. Scrisoare din partea Statelor Unite ale Americii Washington DC, 3 aprilie 1997. Stimate domn, Confirm primirea scrisorii dvs. din data de 19 martie 1997 mai jos reprodusă: „Mă refer la negocierile privind cooperarea internațională în materie de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare în domeniul sistemelor de fabricație inteligente (IMS) între participanți, ș(cid:13)i anume Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii, Japonia, Australia, Canada ș(cid:13)i țările AELS Norvegia ș(cid:13)i Elveția. Prezenta scrisoare are ca scop consemnarea înțelegerii realizate cu privire la principiile de cooperare în domeniul IMS. Aceasta completează termenii de referință (TdR) dezvoltați de Comitetul internațional de coordonare în urma studiului de fezabilitate a IMS din 1994 ș(cid:13)i modifică articolul VIII din TdR ș(cid:13)i articolul 1. 13 al apendicelui 2 din TdR, în conformitate cu ceea ce se indică în continuare. TdR ș(cid:13)i apendicele la TdR sunt anexate la prezenta scrisoare. 1. Obiectiv Participanții încurajează ș(cid:13)i facilitează cooperarea între entitățile stabilite pe teritoriul lor (pe teritoriile statelor membre în cazul Comunității Europene), în domeniul sistemelor de fabricație inteligente. Această cooperare ar trebui să respecte un echilibru între beneficii ș(cid:13)i contribuții, să prezinte un interes industrial ș(cid:13)i să se întemeieze pe principiul interesului comun ș(cid:13)i al înțelegerii. 2. Teme tehnice de cooperare privind IMS Într-o primă etapă, cooperarea priveș(cid:13)te următoarele cinci teme tehnice: (a) ciclul de viață total al produsului; (b) procedee; (c) instrumentele de strategie/planificare/concepție; (d) probleme de personal/organizatorice/sociale ș(cid:13)i (e) întreprindere extinsă/virtuală. Alte teme tehnice pot fi avute în vedere în cadrul IMS, în măsura în care acestea sunt compatibile cu politicile naționale ș(cid:13)i prioritățile industriale ale regiunilor participante. 3. Forme ș(cid:13)i mijloace de cooperare Cooperarea implică participarea unor entități la proiecte, în conformitate cu procedurile adoptate de comun acord privind crearea ș(cid:13)i administrarea de consorții internaționale ș(cid:13)i poate cuprinde vizite, formare profesională ș(cid:13)i schimburi de oameni de ș(cid:13)tiință, de ingineri ș(cid:13)i de orice alt tip de personal pentru necesitățile punerii în aplicare ș(cid:13)i ale finalizării proiectelor. 4. Difuzarea ș(cid:13)i utilizarea informațiilor Drepturile de proprietate intelectuală (DPI) care rezultă din proiectele realizate în cadrul IMS vor fi conforme cu dispozițiilor referitoare la DPI în materie de IMS, înscrise în apendicele 2 al termenilor de referință. Articolul 1. 13 al acestui apendice va fi modificat pentru a ține seama de aderarea Austriei, a Finlandei ș(cid:13)i a Suediei la Uniunea Europeană. 5. Finanțare Finanțarea activităților de cooperare depinde de disponibilitatea fondurilor, de legislația aplicabilă, de politicile ș(cid:13)i de programele regiunilor participante. Fiecare participant îș(cid:13)i finanțează propria participare. 11/vol. 14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 249 Fiecare participant contribuie într-un mod echitabil - printr-un aport financiar sau în natură - la îndeplinirea funcțiilor ș(cid:13)i la finanțarea secretariatului interregional. 6. Punerea în aplicare a IMS Reprezentanții participanților desemnați pentru a face parte din Comitetul internațional de coordonare (CIC) vor acționa ca puncte de contact între CIC ș(cid:13)i guvernele ș(cid:13)i administrațiile lor publice respective. Reprezentanții participanților monitorizează punerea în aplicare a IMS în funcție de obiectivele, principiile ș(cid:13)i de structura programului IMS ș(cid:13)i vor avea un rol de facilitare. În plus, ei îndeplinesc următoarele funcții: — favorizarea unei bune cooperări între secretariatele regionale; — schimbul de informații privind practicile, actele cu putere de lege, normele administrative ș(cid:13)i programele locale în raport cu cooperarea; — facilitarea în mod direct ș(cid:13)i indirect a participării întreprinderilor mici ș(cid:13)i mijlocii (IMM) la programul IMS. Va include, în special, accesul la un sistem electronic de căutare de parteneri ș(cid:13)i la un registru electronic al manifestărilor de interes — prezentarea către guverne ș(cid:13)i administrațiile publice, în vederea luării unei decizii, a recomandărilor Comitetului internațional de coordonare pentru admiterea de noi participanți. Participanții îș(cid:13)i organizează, gestionează ș(cid:13)i îș(cid:13)i desemnează secretariatele regionale respective. Acestea îș(cid:13)i asumă, în special, următoarele responsabilități: — facilitarea selecției rapide de proiecte la scară regională, în conformitate cu normele ș(cid:13)i procedurile în vigoare în regiunea participantului; — acrodarea de asistență pentru formarea de consorții regionale ș(cid:13)i interregionale ș(cid:13)i — colaborarea cu grupuri care au o infrastructură regională pentru a facilita realizarea programului IMS. 7. Durata Programul IMS va dura zece ani. Fiecare participant poate să se retragă în orice moment cu un preaviz de douăsprezece luni. Participanții revizuiesc principiile cooperării după cinci ani de la lansarea programului pentru a stabili dacă ar trebui menținută, modificată sau încetată. Această dispoziție înlocuieș(cid:13)te articolul VIII din termenii de referință. 8. Punerea în aplicare a IMS în Europa Comunitatea Europeană, Elveția ș(cid:13)i Norvegia îș(cid:13)i rezervă dreptul de a acționa împreună ca o regiune europeană unică, de a fi reprezentate de o delegație comună în Comitetul internațional de coordonare ș(cid:13)i de a nu dispune decât de un singur secretariat european pentru IMS. Comisia Comunității Europene va acorda sprijinul necesar secretariatului său regional. Această scrisoare, precum ș(cid:13)i acceptarea acesteia de către participanți completează ș(cid:13)i modifică termenii de referință ș(cid:13)i consemnează înțelegerea realizată cu privire la principiile de cooperare în domeniul IMS. V-aș(cid:13) fi recunoscător dacă aș(cid:13) primi în cel mai scurt termen confirmarea acestei înțelegeri. ” Am onoarea de a vă confirma acordul guvernului meu cu privire la conținutul scrisorii dumneavoastră. Pentru Guvernul Statelor Unite ale Americii 250 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 14 ANEXĂ TERMENI DE REFERINȚĂ PENTRU UN PROGRAM DE COOPERARE INTERNAȚIONALĂ ÎN DOMENIUL FABRICAȚIEI AVANSATE I. SCOP Prezentul document stabileș(cid:13)te termenii de referință pentru participanții la programul sistemelor de fabricație inteligente IMS (Intelligent Manufacturing Systems - IMS) de cooperare internațională în materie de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare în domeniul sistemelor de fabricație inteligente. Aceș(cid:13)ti termeni de referință nu au ca scop crearea de obligații în dreptul național sau internațional. II. OBIECTIVE Obiectivele programului IMS sunt următoarele: A. să permită operații de fabricare mai complexe; B. să amelioreze calitatea mediului natural la nivel global; C. să amelioreze eficacitatea utilizării resurselor regenerabile ș(cid:13)i neregenerabile; D. să creeze noi produse ș(cid:13)i condiții care ameliorează sensibil calitatea vieții utilizatorilor; E. să amelioreze calitatea mediului de fabricare; F. să elaboreze o disciplină a fabricării recunoscută ș(cid:13)i respectată, care să faciliteze transferul cunoș(cid:13)tințelor către generațiile viitoare; G. să furnizeze un răspuns eficient la globalizarea fabricării; H. să dezvolte ș(cid:13)i să deschidă piețe în întreaga lume ș(cid:13)i I. să contribuie la dezvoltarea la scară mondială a profesionalismului în materie de fabricare, oferind o recunoaș(cid:13)tere mondială ș(cid:13)i stabilind o disciplină de învățământ privind fabricarea. Prin realizarea obiectivelor sale, programul IMS ar trebui să joace rolul de catalizator pentru: A. instituirea unei cooperări la nivel global în domeniul fabricării între întreprinderi mari ș(cid:13)i mici, utilizatori ș(cid:13)i furnizori, universități ș(cid:13)i guverne; B. difuzarea, în lumea întreagă, a rezultatelor progreselor semnificative realizate în domeniul fabricării; C. elaborarea de recomandări generale în domeniul fabricării în vederea stabilirii de standarde prin activități comune pe teme prestandardizate; D. evaluarea ș(cid:13)i selectarea de priorități în vederea instituirii unei cooperări globale în domeniul dezvoltării procesului de fabricare; E. difuzarea, înțelegerea ș(cid:13)i aplicarea de orientări coerente, de dispoziții ș(cid:13)i de acorduri tip, care respectă drepturile de proprietate intelectuală (DPI) ale participanților ș(cid:13)i ale partenerilor reuniți în consorții de proiect. III. CONTEXT Ș(cid:13) ase participanți au luat parte la studiul de fezabilitate care urmăreș(cid:13)te definirea programului IMS. Participanții sunt: — Australia; — Canada; — Comunitatea Europeană (CE); — țările participante la Asociația Europeană a Liberului Schimb (AELS): Austria, Finlanda, Suedia, Norvegia ș(cid:13)i Elveția; — Japonia ș(cid:13)i — Statele Unite. 11/vol. 14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 251 CE ș(cid:13)i țările AELS au acționat împreună ca o regiune europeană unică. Participanții au realizat studiul de fezabilitate aș(cid:13)a cum este definit în termenii de referință ai studiului de fezabilitate privind colaborarea internațională în materie de fabricație avansată. În raportul său final, Comitetul internațional de coordonare pentru studiul de fezabilitate precizează că studiul de fezabilitate a demonstrat că se poate realiza un program de cooperare internațională în materie de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare în domeniul fabricării avansate, având o structură echitabilă ș(cid:13)i benefică ș(cid:13)i care să genereze rezultate echitabile ș(cid:13)i benefice. Comitetul internațional de coordonare pentru studiul de fezabilitate a recomandat, în raportul său final, inițierea programului IMS ș(cid:13)i a propus o structură de gestionare, teme tehnice ș(cid:13)i a prevăzut dispoziții în materie de drepturi de proprietate intelectuală în acest sens. IV. PRINCIPII Fabricarea este un generator primar de prosperitate ș(cid:13)i este esențială în stabilirea unei baze solide de creș(cid:13)tere economică. Apariția piețelor globale a impus nevoia de perfecționare în materie de operațiuni de fabricare. Activitățile de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare în materie de fabricare avansată au un rol din ce în ce mai important în operațiile de fabricare. La nivel mondial au fost întreprinse cercetări importante pe această temă. Corect gestionată, cooperarea internațională în materie de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare în domeniul fabricației avansate poate să contribuie la ameliorarea operațiilor de fabricare. Cooperarea internațională în domeniul fabricației avansate trebuie să se sprijine pe următoarele elemente: A. contribuțiile ș(cid:13)i beneficiile unei astfel de colaborări trebuie să fie echitabile ș(cid:13)i echilibrate; B. proiectele de colaborare trebuie să aibă o importanță industrială; C. proiectele de colaborare trebuie să fie realizate de consorții interregionale repartizate geografic; D. proiectele de colaborare se pot desfăș(cid:13)ura pe parcursul întregului ciclu de inovație; E. rezultatele proiectelor de colaborare trebuie partajate în conformitate cu un sistem de difuzare controlată a informațiilor care protejează ș(cid:13)i distribuie în mod echitabil drepturile de proprietate intelectuală create ș(cid:13)i furnizate pe parcursul cooperării ș(cid:13)i F. activitățile din cadrul proiectului IMS sponsorizate de autoritățile publice sau pentru care se utilizează resurse publice nu trebuie să implice activități de cercetare ș(cid:13)i de dezvoltare în condiții de concurență. V. STRUCTURA Ș(cid:13) I FINANȚAREA PROGRAMULUI Programul IMS este un program de cooperare internațională în cadrul căruia participanții colaborează cu scopul de a impulsiona competitivitatea industrială, de a soluționa problemele existente la nivel mondial din domeniul fabricării ș(cid:13)i de a dezvolta tehnologii ș(cid:13)i sisteme de fabricare avansate în beneficiul umanității. Cadrul programului IMS este cât mai amplu posibil. A. Programul IMS este condus de o structură de gestionare compusă din: 1. un Comitet internațional de coordonare IMS; 2. un secretariat interregional ș(cid:13)i 3. secretariate regionale. Programul IMS cuprinde proiecte care corespund temelor tehnice descrise în apendicele 1. Partenerii din cadrul proiectelor trebuie să respecte dispozițiile cu privire la DPI descrise în apendicele 2. Dispozițiile cu privire la DPI cuprind un set minim de cerințe obligatorii, de dispoziții neobligatorii care trebuie luate în considerare, ș(cid:13)i dispoziții facultative. 252 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 14 B. Finanțarea structurii de gestionare 1. Fiecare participant îș(cid:13)i finanțează propria participare. 2. Fiecare participant determină metoda prin care îș(cid:13)i finanțează propria participare. 3. Fiecare participant contribuie în mod echitabil la cheltuielile de funcționare a secretariatului interregional printr-un aport financiar sau în natură. 4. Fiecare participant este responsabil de satisfacerea nevoilor propriei delegații ș(cid:13)i responsabilitatea actelor sale. îș(cid:13)i asumă C. Finanțarea proiectelor 1. Fiecare participant îș(cid:13)i finanțează propria participare. 2. Fiecare participant determină metoda prin care îș(cid:13)i finanțează propria participare. VI. STRUCTURA DE GESTIONARE A. Comitetul internațional de coordonare IMS. Programul IMS este supravegheat de un Comitet internațional de coordonare. Membrii acestuia trebuie să fie reprezentanți eminenți din sectoarele industriale, universitare ș(cid:13)i publice ale participanților, buni cunoscători ai problemelor de fabricare. Membrii trebuie să fie dispuș(cid:13)iș(cid:13)i capabili să consacre timpul ș(cid:13)i eforturile necesare pentru coordonarea programului IMS. 1. Structura. Doi membri ș(cid:13)i un observator din partea fiecărui participant. Numărul total de membri ș(cid:13)i observatori creș(cid:13)te pe măsură ce se admit noi participanți în conformitate cu procedura descrisă în secțiunea IX. Membrii delegațiilor pot proveni din sectorul industrial, universitar sau public al fiecărui participant. Este încurajată o reprezentare puternică a industriei. Cel puțin unul din cei doi membri trebuie să fie dintr-un sector industrial, iar ș(cid:13)eful delegației nu trebuie să fie reprezentant al autorităților publice. Durata mandatului membrilor trebuie să fie semnificativă. Observatorii pot fi înlocuiți în funcție de necesități. Delegația fiecărui participant la reuniunile Comitetului internațional de coordonare IMS poate fi însoțită de doi reprezentanți ai secretariatului său regional. 2. Comitetul internațional de coordonare IMS adoptă deciziile prin consensul membrilor. 3. Preș(cid:13)edinția. Fiecare din cei ș(cid:13)ase participanți va asigura prin rotație preș(cid:13)edinția Comitetului internațional de coordonare IMS. Durata fiecărui mandat este de doi ani. Participantul care asigură preș(cid:13)edinția este, de asemenea, responsabil de organizarea secretariatului interregional. Prima preș(cid:13)edinție va fi asigurată de Canada. Australia va asigura preș(cid:13)edinția pe durata celei de-a doua perioade ș(cid:13)i va îndeplini funcția de vicepreș(cid:13)edinte pe durata primei perioade pentru a garanta continuitatea. AELS va asigura preș(cid:13)edinția pe durata celei de-a treia perioade. Ordinea preș(cid:13)edințiilor ulterioare va fi decisă în cursul celui de-al treilea an de la lansarea programului IMS. 4. Responsabilități. Comitetul internațional de coordonare IMS recomandă politicile ș(cid:13)i strategiile care trebuie adoptate pentru inițierea ș(cid:13)i evoluția programului IMS, inclusiv în ceea ce priveș(cid:13)te problema noilor participanți. Acesta este, de asemenea, însărcinat cu următoarele atribuții: (a) asigurarea orientării generale, stabilirea priorităților strategice ș(cid:13)i supravegherea punerii în aplicare a programului; (b) promovarea ș(cid:13)i aprobarea noilor documente IMS; (c) formarea de grupuri de lucru sau de comitete interimare, de exemplu, însărcinate cu probleme tehnice sau juridice, după caz, pentru realizarea activității sale; (d) supravegherea secretariatului interregional; (e) asigurarea promovării internaționale a IMS ș(cid:13)i a fabricării ca disciplină generică; (f) aprobarea proiectelor după cum se arată în secțiunea IX; (g) asigurarea că proiectele ș(cid:13)i lucrările întreprinse în temeiul programului se desfăș(cid:13)oară în conformitate cu obiectivele, principiile ș(cid:13)i structura programului convenite de participanți ș(cid:13)i (h) favorizarea comunicării între Comitetul interregional, secretariatele regionale ș(cid:13)i membrii consorțiilor de proiect. internațional de coordonare IMS, secretariatul 11/vol. 14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 253 B. Secretariatul interregional. Participantul care prezidează Comitetul internațional de coordonare IMS este responsabil de gestionarea secretariatului interregional. Secretariatul interregional are următoarele atribuții: 1. asigurarea asistenței logistice pentru propunerile interregionale; 2. menținerea ș(cid:13)i distribuirea documentelor pentru reuniunile IMS ș(cid:13)i a altor documente; 3. asigurarea asistenței logistice pentru promovarea interregională sub îndrumarea Comitetului internațional de coordonare IMS; 4. instruirea noilor participanți ș(cid:13)i a potențialilor participanți; 5. difuzarea de informații pe parcursul proiectelor ș(cid:13)i la finalizarea acestora; 6. furnizarea de asistență pentru formarea de consorții interregionale ș(cid:13)i 7. organizarea ș(cid:13)i comandarea studiilor ș(cid:13)i/sau a lucrărilor în conformitate cu cerințele Comitetului internațional de coordonare IMS. C. Secretariatele regionale. Guvernele ș(cid:13)i/sau administrațiile ș(cid:13)i organizațiile publice ale participanților organizează ș(cid:13)i gestionează secretariatele lor regionale după cum consideră adecvat. Secretariatele regionale au următoarele atribuții destinate să faciliteze programul IMS: 1. asigurarea asistenței logistice regionale pentru propunerile interregionale; 2. menținerea ș(cid:13)i distribuirea documentelor pentru reuniunile IMS ș(cid:13)i a altor documente în cadrul regiunilor respective; 3. asigurarea asistenței logistice pentru reuniunile regionale ș(cid:13)i promovarea regională; 4. difuzarea de informații pe parcursul proiectelor ș(cid:13)i la finalizarea acestora în cadrul regiunilor respective; 5. furnizarea de asistență pentru formarea de consorții regionale ș(cid:13)i interregionale; 6. facilitarea participării delegațiilor regionale la reuniunile Comitetului internațional de coordonare IMS; 7. facilitarea selecțiilor ș(cid:13)i a examinării la nivel regional ș(cid:13)i 8. colaborarea cu grupuri de infrastructură regională pentru a facilita programul IMS. VII. ÎNCEPEREA PROGRAMULUI IMS Programul IMS începe în momentul: 1. ratificării termenilor de referință ai programului IMS de către fiecare participant; 2. desemnării membrilor Comitetului internațional de coordonare IMS ș(cid:13)i 3. desemnării secretariatelor regionale. VIII. SFÂRȘ(cid:13) ITUL PROGRAMULUI IMS Programul IMS ia sfârș(cid:13)it după zece ani de la data convenită pentru începerea programului, cu condiția ca guvernele ș(cid:13)i/sau autoritățile publice să nu decidă altfel în cursul celui de-al ș(cid:13)aptelea an al programului. IX. ADMITEREA DE NOI PARTICIPANȚI A. Guvernul ș(cid:13)i/sau administrația publică a regiunii candidate trebuie în primul rând să respecte termenii de referință pentru programul IMS. B. După ratificarea termenilor de referință pentru programul IMS, partenerii de proiect din regiunea candidată pot forma consorții cu consimțământul altor parteneri. Contribuțiile partenerilor din regiunea candidată sunt urmărite cu atenție pe parcursul unei anumite perioade pentru a permite stabilirea unui profil de participare pentru regiunea candidată. 254 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 14 C. La sfârș(cid:13)itul acestei perioade (care poate să dureze mai mulți ani), guvernele ș(cid:13)i/sau autoritățile publice decid, pe baza recomandărilor Comitetului internațional de coordonare IMS, dacă regiunea candidată poate să fie reprezentată în Comitetul internațional de coordonare IMS. X. FORMAREA DE CONSORȚII Secretariatele regionale în colaborare cu secretariatul interregional asigură asistență pentru formarea de consorții pentru proiectele IMS. A. Documentul de bază pentru formarea de consorții Secretariatul interregional ș(cid:13)i secretariatele regionale elaborează de comun acord, pe baza termenilor de referință pentru programul IMS, un document de bază care explică: — organizarea programului; — structura operațională ș(cid:13)i obiectivele; — cerințele pentru selectarea proiectelor ș(cid:13)i a consorțiilor; — temele tehnice ș(cid:13)i — procedura de evaluare ș(cid:13)i de selecție, precum ș(cid:13)i criteriile care trebuie luate în considerare. B. Partenerul de coordonare internațională Fiecare consorțiu trebuie să desemneze un partener de coordonare internațională. Partenerul desemnat pentru coordonarea internațională trebuie să fie o întreprindere industrială, având resursele necesare pentru a duce la bun sfârș(cid:13)it proiectul ș(cid:13)i o capacitate demonstrată de gestionare a proiectelor internaționale complexe. Responsabilitățile partenerilor de coordonare internațională constau în: 1. coordonarea formării de consorții; 2. coordonarea pregătirii unei propuneri complete ș(cid:13)i a acordurilor de cooperare; 3. asumarea rolului de punct de contact principal pentru toate comunicările între consorțiu, Comitetul internațional de coordonare IMS ș(cid:13)i secretariatul interregional; 4. facilitarea executării cu succes a proiectului ș(cid:13)i 5. coordonarea pregătirii examinării proiectului ș(cid:13)i difuzarea informațiilor. C. Lista entităților interesate În cadrul unei regiuni, secretariatul regional distribuie tuturor organizațiilor din sectorul industrial, universitar ș(cid:13)i public, identificate ca potențiali parteneri de proiect, documentul de bază, informații despre posibilitățile de finanțare internă ș(cid:13)i calendarul local al programului IMS. Secretariatul regional stabileș(cid:13)te o listă a entităților interesate. Această listă trebuie să includă domeniul de interes ș(cid:13)i capacitățile fiecăreia din entitățile interesate. D. Schimbul de liste ale entităților interesate Această listă este actualizată ș(cid:13)i distribuită în mod regulat tuturor celorlalte regiuni prin intermediul secretariatului interregional. Secretariatul regional colectează, de asemenea, liste ale entităților interesate din alte regiuni. El comunică o listă a entităților interesate din alte regiuni entităților locale care pot avea interese similare. Secretariatul regional cultivă interesele comune entităților locale ș(cid:13)i străine ș(cid:13)i facilitează formarea de consorții. E. Schimbul de propuneri de proiecte Orice entitate interesată poate prezenta propuneri preliminare secretariatului regional de care aparține în vederea facilitării formării de consorții internaționale. Secretariatul regional difuzează aceste propuneri tuturor entităților interesate din listă. Pe baza acestor informații, potențialii partenerii pot întreprinde demersuri pentru a forma consorții internaționale. 11/vol. 14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 255 XI. EVALUAREA, SELECȚIA Ș(cid:13) I EXAMINAREA PROIECTELOR Propunerile trebuie să fie în conformitate cu principiile ș(cid:13)i structura programului, precum ș(cid:13)i cu dispozițiile privind DPI din termenii de referință. A. Criteriile pentru selecția proiectelor 1. Relevanța în domeniul industrial. 2. Respectarea temelor tehnice menționate în apendicele 1, aș(cid:13)a cum sunt modificate periodic de Comitetul internațional de coordonare IMS. 3. Interesul ș(cid:13)tiințific ș(cid:13)i tehnic. 4. Potențialul de adoptare ș(cid:13)i de comercializare. 5. Respectarea dispozițiilor privind DPI menționate în apendicele 2, aș(cid:13)a cum sunt modificate periodic de Comitetul internațional de coordonare IMS. 6. Valoarea adăugată. B. Criteriile pentru selectarea consorțiilor 1. Repartizarea interregională a partenerilor Partenerii unui consorțiu trebuie să reprezinte cel puțin trei participanți. 2. Contribuții ș(cid:13)i beneficii echilibrate Partenerii consorțiilor arată în ce mod contribuția lor la proiecte ș(cid:13)i beneficiile pe care le obțin prin participare sunt echitabile ș(cid:13)i echilibrate. În acest scop, contribuțiile trebuie identificate în funcție de tip (inclusiv aporturile în natură precum echipamente, instalații, personal, documentație, tehnici ș(cid:13)i proprietate intelectuală anterioară) ș(cid:13)i de valoare în cazul fiecărui partener ș(cid:13)i grup. 3. Conducerea interregională Consorțiul interregional trebuie să desemneze un coordonator internațional al consorțiului. 4. Difuzarea rezultatelor Consorțiul trebuie să-ș(cid:13)i asume ș(cid:13)i să prezinte un plan de difuzare a rezultatelor proiectelor, care să includă lecțiile învățate din formarea ș(cid:13)i gestionarea consorțiului IMS, precum ș(cid:13)i rezultatele tehnice nebrevetate, în măsura în care dispozițiile cu privire la DPI permit acest lucru. C. Evaluarea proiectelor Procedura de selecție a propunerilor constă din trei etape. 1. Evaluarea rezumatului proiectului Consorțiul trebuie să elaboreze un rezumat al cercetărilor planificate. Acest rezumat este prezentat secretariatelor regionale pentru examinarea inițială la nivel de regiune. Fiecare delegație prezintă o recomandare Comitetului internațional de coordonare IMS. Inițiatorii proiectelor neaprobate sunt informați cu privire la motivele pentru care propunerea lor nu a fost reținută. 2. Evaluarea propunerilor complete Consorțiul trebuie să prezinte o propunere finală într-un format standardizat care este evaluată în detaliu de către regiunile tuturor partenerilor. Propunerea finală cuprinde angajamentul formal al fiecărei părți față de principiile, structura ș(cid:13)i dispozițiile privind DPI din programul IMS, inclusiv un acord de cooperare semnat care conține o convenție în materie de DPI. 3. Aprobarea finală Decizia finală de aprobare este adoptată de Comitetul internațional de coordonare IMS pe baza recomandărilor regionale ș(cid:13)i a propunerilor prezentate. D. Examinarea proiectelor Comitetul internațional de coordonare IMS monitorizează ș(cid:13)i examinează periodic progresele realizate. Pentru a facilita această sarcină, fiecare consorțiu prezintă Comitetului internațional de coordonare IMS un raport anual succint într-un format standardizat. Fiecare regiune poate să evalueze progresele partenerului(ilor) din regiunea sa în orice moment, după cum consideră adecvat. 256 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 14 XII. ROLUL IMS ÎN PRIVINȚA ÎNTREPRINDERILOR MICI Ș(cid:13) I MIJLOCII INSTITUȚIILOR DE CERCETARE PUBLICE (IMM), A UNIVERSITĂȚILOR Ș(cid:13) I Fiecare participant ș(cid:13)i Comitetul internațional de coordonare IMS elaborează mecanisme care permit asocierea directă sau indirectă a IMM-urilor la programul IMS. De asemenea, toate regiunile trebuie să ia în considerare activități ca: A. furnizarea de consiliere clară ș(cid:13)i bine documentată cu privire la problemele în materie de DPI; B. stabilirea unei „hărți” a constrângerilor juridice ș(cid:13)i vamale existente pe teritoriul participanților ș(cid:13)i a implicațiilor practice ale acestora; C. organizarea unui serviciu de asistență care să răspundă unor cereri simple de informații; D. elaborarea unui sistem electronic de căutare a partenerilor orientat în mod specific către IMM-uri; E. crearea unui registru electronic de „manifestări de interes” exprimate de IMM-uri care caută oportunități de participare la grupuri de proiect existente sau în formare; F. elaborarea unui „dosar” privind experiențele IMS legate de contribuțiile echipelor de proiect; G. difuzarea de informații cu privire la manifestările destinate, în special, IMM-urilor din diferite sectoare. Lista nu este exhaustivă, iar studiul trebuie să fie continuat în paralel cu evoluția programului pentru a monitoriza participarea IMM-urilor ș(cid:13)i pentru a identifica alte necesități. Acțiunile enumerate anterior sunt de asemenea utile în ceea ce priveș(cid:13)te încurajarea participării universităților ș(cid:13)i a institutelor de cercetare publice. Este necesară exploatarea rolului educativ al universităților în transmiterea rezultatelor cercetării către generația viitoare de practicieni. XIII. DIFUZAREA REZULTATELOR Difuzarea informațiilor are o importanță capitală ș(cid:13)i este o cerință a programului IMS. Cu toate acestea, orice difuzare de informații trebuie să fie în conformitate cu dispozițiile în materie de DPI din apendicele 2. Aceasta include difuzarea rezultatelor tehnice provizorii ș(cid:13)i finale ale proiectelor. Difuzarea informațiilor se face la nivelul proiectelor, precum ș(cid:13)i la nivel regional ș(cid:13)i interregional. Această difuzare poate include rapoarte scrise, simpozioane internaționale ș(cid:13)i publicații ale membrilor din sectorul academic. 11/vol. 14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 257 Apendicele 1 TEMELE TEHNICE PROPUSE DE ITC PENTRU PROGRAMUL IMS COMPLET Acest cadru tematic trebuie să încurajeze potențialii candidați să elaboreze propuneri de proiect care să necesite în mod evident o cooperare internațională. Dacă din propunerea de proiect reiese că aceste teme ar putea fi mai bine tratate în cadrul unei cooperări internaționale decât prin eforturi regionale, proiectul trebuie să obțină prioritate. 1. Probleme privind ciclul de viață total al produsului — Viitoarele modele generale ale sistemelor de fabricație Exemple pentru această temă sunt propunerile cu privire la „fabricarea agilă”, „uzina fractală”, „fabricarea bionică”, „integrarea holistică a întreprinderilor” etc. — Sistemele de rețele de comunicare inteligente pentru procesul de informare în fabricare Pentru a înțelege productivitatea distribuției globale ș(cid:13)i a aprovizionării globale, trebuie îmbunătățite rețelele ș(cid:13)i instrumentele de comunicare ș(cid:13)i aplicațiile acestora. — Protecția mediului, utilizarea minimă de energie ș(cid:13)i materiale Problemele din domeniul mediului, al energiei ș(cid:13)i al materialelor au atins un grad de complexitate care poate fi gestionat numai prin intermediul cooperării cu specialiș(cid:13)ti din mai multe domenii. Deoarece condițiile din acest domeniu diferă foarte mult de la o regiune la alta, sunt necesareacord comun ș(cid:13)i o armonizare a punctelor de vedere pentru adaptarea tehnologiilor de fabricare la protecția mediului. — Caracterul reciclabil ș(cid:13)i renovarea Până în prezent, reciclarea unui produs dintr-o regiune într-o altă regiune s-a dovedit a fi aproape imposibilă. Pe termen lung, această situație ar putea să dăuneze considerabil liberului schimb între regiuni. Astfel, în cadrul IMS ar trebui dezvoltate noi metode ș(cid:13)i idei în domeniul posibilităților de reciclare, care să fie acceptate la nivel global. — Metodele de justificare economică Cu toate eforturile, rapiditatea cu care apar probleme noi în domeniul fabricării depăș(cid:13)eș(cid:13)te cu mult capacitatea lor de a găsi soluții ș(cid:13)i de a le pune în aplicare. Această situație este deseori cauzată de evaluarea ș(cid:13)i de justificările economice nearmonizate ale noilor sisteme de fabricație. Astfel, IMS trebuie să susțină proiecte care urmăresc elaborarea de specificații clare privind monitorizarea ș(cid:13)i metodele de justificare economică care pot conduce la un acord referitor la evaluarea sistemelor de fabricație. 2. Procesele productive Pentru a crea condițiile unei adaptări rapide la noile exigențe ș(cid:13)i pentru economisirea resurselor umane ș(cid:13)i materiale ș(cid:13)i ameliorarea condițiilor de lucru pentru angajați, pot fi identificate următoarele teme: — Procesele de fabricare curate, care pot reduce la minim efectele asupra mediului Sistemele care reduc la minim emisiile poluante. Sistemele care reduc la minim producerea de deș(cid:13)euri. Sistemele industriale cu ciclu de viață prestabilit. — Procesele cu eficiență energetică, care pot îndeplini cerințele de fabricare cu un consum minim de energie Consumul minim de energie. Procesul cu cicluri integrate pentru un consum mai mic de energie. Modulele pentru conservarea energiei. Tehnologia de gestionare a producției de tipul conservării energiei. — Inovația tehnologică în procesele de fabricare Metodele care permit producerea rapidă de diferite produse cu ajutorul metodelor de „prototipaj rapid”. Procesele de fabricare care pot să se adapteze în mod flexibil modificărilor la nivelul condițiilor de lucru, la nivelul produselor sau al materialelor. 258 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 14 — Ameliorarea flexibilității ș(cid:13)i a autonomiei modulelor care compun sistemele de fabricare Sistemele distribuite deschise ș(cid:13)i modulele lor care pot să combine atât sisteme complet automatizate, sisteme mixte om-maș(cid:13)ină, cât ș(cid:13)i sisteme cu factor de lucru predominant ș(cid:13)i care dispun de componente autoreconfigurabile în funcție de schimbările produselor. — Ameliorarea interacțiunii sau a armoniei între diferitele componente ș(cid:13)i funcții ale fabricării Infrastructura „OPEN” pentru fabricare. Sistemele de informații interconectate care permit identificarea la distanță între module. 3. Instrumentele de strategie/planificare/proiectare Fabricarea se înscrie într-o economie globală. Ea implică o decizie strategică privind locul ș(cid:13)i modul în care trebuie transformată materia primă. Este vorba de o decizie asupra a ceea ce se produce ș(cid:13)i asupra locului unde se produce sau se cumpără, în ceea ce devine o economie mondială unică. Numeroase organizații de fabricare din prezent sunt concepute pentru a utiliza structuri verticale ș(cid:13)i ierarhice. Evoluția spre structuri ierarhice necesită ș(cid:13)i va continua să necesite schimbări importante în organizare, în sistemele ș(cid:13)i în practicile de lucru. Este nevoie de metodologii ș(cid:13)i de instrumente care să ne ajute să definim strategiile de fabricare adecvate ș(cid:13)i să concepem organizații ș(cid:13)i procese de lucru adecvate. Metodele ș(cid:13)i instrumentele care să susțină reproiectarea procesului de afaceri. Instrumentele de modelare destinate să faciliteze analiza ș(cid:13)i dezvoltarea strategiilor de fabricare. Instrumentele de asistență pentru proiectare destinate să faciliteze planificarea într-un mediu de întreprindere extinsă sau virtuală. 4. Problemele umane/organizaționale/sociale — Proiectele de promovare ș(cid:13)i dezvoltare care urmăresc ameliorarea imaginii fabricării Inginerii din domeniul fabricării tind să fie remunerați la nivel minim în raport cu alți ingineri, iar profesia este mai puțin apreciată în ansamblu. În consecință, ITC are în vedere proiectele constând din societăți profesionale puternice ș(cid:13)i instituții de învățământ recunoscute la nivel global care asigură promovarea fabricării ca disciplină. Aceste propuneri includ crearea de organizații internaționale având drept obiectiv promovarea fabricării. — Îmbunătățirea capacităților de formare profesională/educare a personalului de producție Învățământul tehnic a avut deseori tendința de a privilegia teoria față de practică. În plus, învățământul de bază nu a satisfăcut întotdeauna nevoile industriei, producând absolvenți având o calificare deseori inadecvată. Astfel s-a ajuns în situația în care industriile nu sunt apte să transforme inovațiile în produse de succes. Este nevoie de o schimbare a priorităților ș(cid:13)i de legături mai strânse între industrie ș(cid:13)i instituțiile de învățământ. De asemenea, schimbările în organizarea sistemelor impun ca formarea asigurată în cadrul întreprinderilor să fie un proces permanent care urmăreș(cid:13)te perfecționarea calificărilor ș(cid:13)i dezvoltarea potențialului angajaților – care sunt elementele cruciale ale oricărui sistem. — Uzine delocalizate autonome (integrarea de funcții comerciale suplimentare la nivelul filialelor) La origine, uzinele delocalizate aveau drept obiectiv creș(cid:13)terea cotei de piață ș(cid:13)i reducerea costurilor de producție: formarea personalului uzinelor delocalizate avea o importanță secundară. Cu toate acestea, acordarea unei autonomii mai mari acestor uzine le permite să reacționeze într-un mod mai flexibil la schimbările de situație din regiunile unde sunt stabilite ș(cid:13)i este în concordanță cu conceptele de organizare bazate pe descentralizare, delegarea de putere ș(cid:13)i dispariția nivelurilor ierarhice. Aceasta permite, de asemenea, aducerea unei contribuții la dezvoltarea internă a țărilor în care sunt situate uzinele ș(cid:13)i consolidează obiectivul IMS de difuzare pe scară largă a cunoș(cid:13)tințelor de bază din domeniul fabricării. — Cunoș(cid:13)tiințele tehnice de întreprindere – gestionarea, dezvoltarea ș(cid:13)i accesul Într-o întreprindere de fabricare, cunoș(cid:13)tințele ș(cid:13)i sursele de informare sunt, deseori, izolate sau protejate. Învățarea organizațională este o strategie care urmăreș(cid:13)te transpunerea acestor cunoș(cid:13)tințe într-un cadru sau model care ar ameliora luarea deciziilor ș(cid:13)i ar putea constitui o temă importantă în cadrul IMS. 11/vol. 14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 259 — Indicatori adecvați de performanță pentru noile paradigme Noile paradigme de fabricare trebuie să ofere performanțe superioare din punctul de vedere al cheltuielilor, al calității, al livrării ș(cid:13)i al flexibilității. Primele trei aspecte citate sunt criterii de performanțe familiare aplicabile în producția de masă, în timp ce flexibilitatea este un atribut esențial al noii paradigme în materie de fabricare. Trebuie elaborate metode de evaluare a performanței pentru a favoriza acceptarea noilor paradigme. 5. Problema întreprinderilor extinse/virtuale Întreprinderea extinsă este o expresie a necesității dictate de piață de a cuprinde în întreprindere resursele externe fără a le deține. Orientarea spre partea centrală a afacerii constituie calea spre excelență, dar livrarea produsului/serviciului necesită un amalgam de capacități multiple la nivel mondial. Piețele în schimbare impun o combinație fluctuantă de resurse. Obiectivul este întreprinderea extinsă, care poate fi considerată rezultatul final în privința resurselor de fabricare adaptabile ș(cid:13)i reconfigurabile. Acest fenomen se aplică, de asemenea, în cadrul marilor organizații care tind în măsură din ce în ce mai mare să se transforme într-o umbrelă pentru micile unități/uzine specializate. Funcționarea întreprinderii extinse necesită adoptarea celor mai avansate tehnologii din domeniul comunicațiilor ș(cid:13)i al bazelor de date. Cu toate acestea, principala provocare este mai mult de natură organizațională decât tehnologică. Oportunitățile de cercetare ș(cid:13)i de dezvoltare în acest domeniu sunt reprezentate de: — metodologiile care permit determinarea ș(cid:13)i facilitarea proceselor de informare ș(cid:13)i a logisticii de-a lungul lanțului de valoare în întreprinderile extinse; — arhitectura (de afaceri, funcțională ș(cid:13)i tehnică) care favorizează cooperarea în materie de inginerie de-a lungul lanțului de valoare, de exemplu, inginerie simultană în întreaga întreprindere extinsă. — metodele ș(cid:13)i demersurile de alocare a cheltuielilor/responsabilităților/riscurilor ș(cid:13)i a recompenselor elementelor întreprinderii extinse; — munca în echipă în diferite unități din cadrul întreprinderii extinse. 260 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 14 Apendicele 2 DISPOZIȚIILE PRIVIND DREPTURILE DE PROPRIETATE INTELECTUALĂ APLICABILE PROIECTELOR DE CERCETARE Ș(cid:13) I DEZVOLTARE Obiective Aceste dispoziții stabilesc cerințele obligatorii, precum ș(cid:13)i principiile recomandate pentru partenerii care doresc să participe la un proiect realizat în cadrul programului IMS (Sisteme de fabricație inteligente). Obiectivul acestor dispoziții este de a asigura o protecție adecvată a drepturilor de proprietate intelectuală întrebuințate ș(cid:13)i generate pe parcursul proiectelor de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare comune din cadrul programului IMS, asigurând în acelaș(cid:13)i timp: (a) contribuții ș(cid:13)i beneficii echitabile ș(cid:13)i echilibrate participanților pentru cooperarea în cadrul unor astfel de proiecte; (b) obținerea unui echilibru adecvat între nevoia de flexibilitate în negocierile partenerilor ș(cid:13)i nevoia de uniformitate a procedurilorîntre proiecte ș(cid:13)i între parteneri ș(cid:13)i (c) folosirea în comun a rezultatelor cercetării de către parteneri conform unei proceduri de protejare ș(cid:13)i acordare în mod echitabil a drepturilor de proprietate intelectuală create sau furnizate în cadrul cooperării. Articolul 1 Definiții 1. 1. Contabilitate: Împărțirea de către un partener cu un alt partener a oricăror venituri de tipul redevențelor ș(cid:13)i al altor drepturi de licență, atunci când primul partener, care deține în exclusivitate sau în comun noile cunoș(cid:13)tințe, le dezvăluie, le atribuie sau le cedează pe baza unei licențe unei terțe părți. 1. 2. Entitate afiliată: Orice persoană juridică deținută sau controlată, direct sau indirect, de un partener, sau care deține sau controlează un partener sau este legată de un partener printr-un drept de proprietate sau de control. Coproprietatea sau controlul prin intermediul autorităților publice nu determină în sine statutul de entitate afiliată. Un drept de proprietate sau de control există direct sau indirect în următoarele cazuri: (a) deținerea a peste 50 % din valoarea nominală a capitalului subscris sau (b) deținerea a peste 50 % din acțiuni care îi oferă deținătorului dreptul de vot pentru alegerea administratorilor sau a persoanelor care exercită funcții similare, sau alt drept de a alege sau de a desemna administratorii sau persoanele care exercită funcții similare care dețin un vot majoritar sau (c) deținerea a peste 50 % din acțiuni ș(cid:13)i a dreptului de a controla gestionarea sau funcționarea societății în temeiul dispozițiilor contractuale. 1. 3. Cunoș(cid:13)tințe anterioare: Toate informațiile ș(cid:13)i drepturile de proprietate intelectuală, cu excepția drepturilor anterioare deținute sau controlate de un partener sau de entitățile afiliate ale acestuia, care nu sunt cunoș(cid:13)tințe noi. 1. 4. Drepturi anterioare: Brevetele de invenție, proiectele ș(cid:13)i modelele de utilitate, precum ș(cid:13)i aplicațiile acestora imediat ce sunt făcute publice, deținute sau controlate de un partener sau de entitățile afiliate ale acestuia, care impun obținerea unei licențe pentru realizarea unui proiect sau pentru exploatarea comercială de noi cunoș(cid:13)tințe ș(cid:13)i care nu sunt cunoș(cid:13)tințe noi. 1. 5. Informație confidențială: Orice informație care nu este făcută publică ș(cid:13)i a cărei divulgare este reglementată de legislație sau de acorduri de confidențialitate scrise. 11/vol. 14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 261 1. 6. Consorțiu: Trei sau mai multe grupuri care au convenit să realizeze în comun un proiect. 1. 7. Acord de cooperare: Unul sau mai multe acorduri semnate de toți partenerii unui consorțiu în vederea realizării proiectului. 1. 8. Cunoș(cid:13)tințe noi: Toate informațiile ș(cid:13)i drepturile de proprietate intelectuală create, concepute, inventate sau elaborate pentru prima dată pe parcursul lucrărilor efectuate în cadrul unui proiect. 1. 9. Grup: Toți partenerii din cadrul unui proiect aparținând zonei geografice a unui participant. 1. 10. Program IMS: Programul pentru sisteme de fabricație inteligente. 1. 11. Drepturi de proprietate intelectuală: Toate drepturile definite în articolul 2 punctul (viii) din Convenția de instituire a Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale semnată la Stockholm la 14 iulie 1967 (1), cu excepția mărcilor de comerț, a mărcilor de servicii ș(cid:13)i a numelor ș(cid:13)i a denumirilor comerciale. 1. 12. Instituții fără scop lucrativ: Orice persoană juridică, publică sau privată, constituită sau organizată cu alte scopuri decât cele lucrative, care nu exploatează comercial ea însăș(cid:13)i noile cunoș(cid:13)tințe. 1. 13. Participant: Australia, Canada, Comunitatea Europeană, grupul țărilor participante AELS (Austria, Finlanda, Norvegia, Suedia ș(cid:13)i Elveția), Japonia ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii ș(cid:13)i orice altă țară sau regiune geografică a cărei participare la programul IMS poate fi aprobată în modul determinat de participanți. 1. 14. Partener: Orice persoană fizică sau juridică care participă în calitate de parte contractantă la un acord de cooperare pentru un proiect dat. 1. 15. Proiect: Orice proiect de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare realizat de un consorțiu în cadrul programului IMS. 1. 16. Informații succinte: O descriere a obiectivelor, a situației ș(cid:13)i a rezultatelor unui proiect, care nu comportă informații confidențiale. Articolul 2 Dispoziții obligatorii Fiecare acord de cooperare trebuie să conțină termeni ș(cid:13)i condiții perfect compatibile cu dispozițiile de la punctele 2. 1-2. 13 din prezentul articol, iar definițiile folosite în fiecare acord de cooperare sunt cele specificate la articolul 1 din prezentul document. În cazul în care un proiect, un partener potențial sau una dintre entitățile afiliate acestuia sunt supuse cerințelor impuse de autoritățile publice, legale sau contractuale, ș(cid:13)i aceste cerințe sunt de natură să afecteze drepturile ș(cid:13)i obligațiile care rezultă din acordul de cooperare, partenerul potențial aduce la cunoș(cid:13)tința celorlalți parteneri toate cerințele de acest gen pe care le cunoaș(cid:13)te înainte de a semna acordul de cooperare. Partenerii trebuie să se asigure că deținerea, utilizarea, divulgarea ș(cid:13)i cedarea sub licență a noilor cunoș(cid:13)tințe este în conformitate cu prezentele dispoziții dacă proiectul este supus cerințelor autorităților publice. La începutul unui proiect, fiecare partener notifică prompt celorlalți parteneri identitatea entităților sale afiliate care urmează să fie implicate în executarea proiectului, iar partenerii îș(cid:13)i notifică reciproc pe parcursul proiectului orice schimbare privind entitățile afiliate în cauză. În momentul încheierii unui acord de cooperare ș(cid:13)i imediat ce noi entități legale corespund definiției entității afiliate, partenerii pot exclude unele entități afiliate în ceea ce priveș(cid:13)te drepturile ș(cid:13)i obligațiile descrise în aceste dispoziții în conformitate cu modalitățile prevăzute în acordul de cooperare. Acordul scris 2. 1. Partenerii stabilesc în scris un acord de cooperare care reglementează participarea lor la un proiect în conformitate cu prezentul document. (1) A se vedea apendicele 3. 262 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 14 Proprietatea 2. 2. Noile cunoș(cid:13)tințe sunt deținute exclusiv de partenerul sau în comun de partenerii care le-a(u) creat. 2. 3. Un partener care este unic proprietar al noilor cunoș(cid:13)tințe poate să le divulge ș(cid:13)i să le cedeze pe baza unei licențe neexclusive unor părți terțe fără a avea vreo responsabilitate față de alt partener. 2. 4. Un partener care este coproprietar al noilor cunoș(cid:13)tințe poate să le divulge ș(cid:13)i să le cedeze pe baza unei licențe neexclusive unor părți terțe fără consimțământul oricărui alt partener ș(cid:13)i fără vreo responsabilitate față de acesta, cu excepția cazului în care se convine altfel în acordul de cooperare. 2. 5. Un partener poate să atribuie unor terțe părți dreptul de proprietate asupra cunoș(cid:13)tințelor anterioare, a drepturilor anterioare ș(cid:13)i a noilor cunoș(cid:13)tințe al căror unic proprietar ș(cid:13)i/sau coproprietar este, fără consimțământul ș(cid:13)i fără a avea vreo responsabilitate față de alt partener. Partenerii care atribuie astfel de drepturi anterioare sau privind noi cunoș(cid:13)tințe trebuie să subordoneze această atribuire obligațiilor prevăzute în acordul de cooperare ș(cid:13)i să solicite fiecărui beneficiar să îș(cid:13)i asume în scris obligațiile celui care le-a atribuit, aș(cid:13)a cum sunt definite în acordul de cooperare cu privire la drepturile atribuite. Difuzarea informațiilor 2. 6. Tuturor partenerilor din alte proiecte ș(cid:13)i comitetelor formate în cadrul programului IMS le sunt furnizate informații succinte. 2. 7. La sfârș(cid:13)itul proiectului, consorțiul publică un raport care prezintă informații succinte cu privire la proiect. Drepturile de licență Cunoș(cid:13)tințele noi 2. 8. Partenerii ș(cid:13)i entitățile afiliate acestora pot utiliza noile cunoș(cid:13)tințe fără a plăti redevențe pentru cercetare ș(cid:13)i dezvoltare, precum ș(cid:13)i pentru exploatarea comercială. Exploatarea comercială cuprinde dreptul de a utiliza, de a fabrica, de a dispune fabricarea, de a vinde ș(cid:13)i de a importa. Cu toate acestea, în circumstanțe excepționale: (a) partenerii pot conveni în acordul lor de cooperare să plătească o redevență partenerilor care sunt instituții fără scop lucrativ pentru exploatarea comercială a noilor cunoș(cid:13)tințe deținute exclusiv de aceste instituții fără scop lucrativ ș(cid:13)i (b) partenerii pot conveni în acordul lor de cooperare să plătească o redevență partenerilor care sunt instituții fără scop lucrativ pentru exploatarea comercială a noilor cunoș(cid:13)tințe deținute în comun de aceste instituții fără scop lucrativ, cu condiția ca această redevență să fie modestă ș(cid:13)i compatibilă cu principiul conform căruia contribuțiile ș(cid:13)i avantajele din cadrul unui program IMS trebuie să fie echilibrate ș(cid:13)i echitabile. 2. 9. Partenerii care nu sunt proprietari ș(cid:13)i entitățile afiliate acestora nu au dreptul de divulgare, nici de sublicențiere a noilor cunoș(cid:13)tințe unor terțe părți, dar un partener sau una dintre entitățile afiliate acestuia poate, în exercitarea activităților sale: (a) divulga în regim de confidențialitate noile cunoș(cid:13)tințe numai în scop de fabricare, de a dispune fabricarea, de a importa sau de a vinde produse; (b) sublicenția orice program de calculator care face parte din noile cunoș(cid:13)tințe în cod executabil sau (c) să se implice el însuș(cid:13)i în furnizarea legitimă de produse sau servicii care divulgă în mod inerent noile cunoș(cid:13)tințe. Cunoș(cid:13)tințele anterioare 2. 10. Un partener din cadrul unui proiect poate furniza sau ceda sub licență cunoș(cid:13)tințele sale anterioare altor parteneri, dar nu este obligat să facă acest lucru. 11/vol. 14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 263 2. 11. Partenerii ș(cid:13)i entitățile afiliate acestora pot să utilizeze drepturile anterioare ale unui partener sau ale entităților afiliate acestuia exclusiv pentru cercetare ș(cid:13)i dezvoltare în cadrul proiectului, fără alte obligații, inclusiv cele financiare. 2. 12. Partenerii ș(cid:13)i entitățile afiliate acestora au obligația de a acorda altor parteneri ș(cid:13)i entităților afiliate acestora o licență pentru drepturile anterioare în condiții comerciale normale în cazul în care o asemenea licență este necesară pentru exploatarea comercială a noilor cunoș(cid:13)tințe, cu excepția cazurilor în care: (a) partenerul proprietar sau entitatea afiliată acestuia nu pot acorda o astfel de licență din motive juridice sau în conformitate cu o obligație contractuală anterioară semnării acordului de cooperare ș(cid:13)i astfel de drepturi anterioare sunt în mod specific identificate în acordul de cooperare sau (b) partenerii convin, în cazuri excepționale, excluderea din acordul de cooperare a drepturilor anterioare identificate în mod specific. Supraviețuirea drepturilor 2. 13. Acordul de cooperare trebuie să specifice faptul că drepturile ș(cid:13)i obligațiile partenerilor ș(cid:13)i ale entităților afiliate cu privire la noile cunoș(cid:13)tințe, la cunoș(cid:13)tințele anterioare ș(cid:13)i la drepturile anterioare supraviețuiesc după expirarea normală a termenului acordului de cooperare. Articolul 3 Dispoziții care trebuie luate în considerare în acordul de cooperare Partenerii țin seama de fiecare din următoarele elemente în acordul de cooperare: Publicarea rezultatelor 3. 1. Partenerii convin asupra problemei consimțământului necesar al celorlalți parteneri, după caz, pentru publicarea rezultatelor proiectului altfel decât sub formă de informații succinte. 3. 2. Partenerii convin dacă partenerii care sunt instituții fără scop lucrativ pot să publice, în scopuri academice, noile cunoș(cid:13)tințe al căror deținător exclusiv sunt, cu condiția să fie luate măsuri adecvate pentru protecția noilor cunoș(cid:13)tințe în conformitate cu punctele 3. 3 ș(cid:13)i 3. 4. Protecția cunoș(cid:13)tințelor noi 3. 3. Partenerii identifică demersurile pe care le vor întreprinde pentru a asigura protecția juridică a noilor cunoș(cid:13)tințe prin intermediul drepturilor de proprietate intelectuală ș(cid:13)i, în caz de invenție, notifică în timp util ceilalți parteneri ai proiectului cu privire la protecția solicitată, furnizându-le o descriere succintă a invenției. 3. 4. Partenerii tratează problema notificării rapide a tuturor celorlalți parteneri din cadrul aceluiaș(cid:13)i proiect ș(cid:13)i, la cerere ș(cid:13)i în condițiile convenite reciproc, problema divulgării invenției, ș(cid:13)i cooperează în limite rezonabile la demersurile întreprinse de un alt partener din cadrul aceluiaș(cid:13)i proiect în scopul de a proteja drepturile sale, în măsura în care un partener sau partenerii deținători de noi cunoș(cid:13)tințe nu intenționează să solicite o astfel de protecție. Informații confidențiale 3. 5. Partenerii identifică măsurile pe care le vor lua pentru a se asigura că orice partener care a primit informații confidențiale utilizează sau divulgă aceste informații confidențiale el însuș(cid:13)i sau prin intermediul entităților sale afiliate numai în măsura în care îi permit condițiile în care acestea i-au fost furnizate. Soluționarea litigiilor ș(cid:13)i legile aplicabile 3. 6. Partenerii convin în acordul lor de cooperare asupra modului de soluționare a litigiilor. 3. 7. Partenerii convin în acordul lor de cooperare asupra legii care guvernează acordul de cooperare. 264 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 14 Articolul 4 Dispoziții facultative În acordul lor de cooperare, partenerii pot trata fiecare din următoarele dispoziții, dar nu în mod obligatoriu: Dispozițiile cu privire la entitățile afiliate Problemele cu privire la legislația antitrust/concurenței Anularea ș(cid:13)i rezilierea Relațiile angajator/salariați Controalele la export ș(cid:13)i conformitatea Sfera de aplicare a acordului Intențiile părților Acordarea de licențe partenerilor din alte proiecte Responsabilitatea persoanei care acordă licența rezultată din utilizarea de către titular a tehnologiei care face obiectul licenței Punerea la dispoziție de personal ș(cid:13)i drepturile rezultate Noii parteneri ș(cid:13)i retragerea partenerilor din proiecte Cadrul pentru acordurile de postcooperare Protecția, utilizarea ș(cid:13)i obligația de a nu divulga informațiile confidențiale Informații reziduale Valoarea redevențelor pentru licențele pentru drepturi anterioare Codul sursă pentru programele de calculator Impozitare Termenul/durata acordului Este posibil să fie necesar ca partenerii să includă alte dispoziții în acordul lor de cooperare în funcție de circumstanțele speciale ale proiectului lor. Partenerii se consultă cu proprii experți cu privire la această problemă ș(cid:13)i iau act de faptul că nici o dispoziție suplimentară nu poate să contravină articolelor 1 ș(cid:13)i 2 din prezentele dispoziții. 11/vol. 14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 265 Apendicele 3 CONVENȚIA DE INSTITUIRE A ORGANIZAȚIEI MONDIALE A PROPRIETĂȚII INTELECTUALE (STOCKHOLM, 14 IULIE 1967) Articolul 2, punctul (viii) defineș(cid:13)te proprietatea intelectuală, care include: „… drepturile referitoare la opere literare, artistice ș(cid:13)iș(cid:13)tiințifice; interpretări ale artiș(cid:13)tilor interpreți ș(cid:13)i execuții ale artiș(cid:13)tilor executanți, fonograme ș(cid:13)i emisiuni ale radiodifuziunii; invenții în toate domeniile activității umane; descoperiri ș(cid:13)tiințifice; desene ș(cid:13)i modele industriale; mărci de comerț ș(cid:13)i de servicii, precum ș(cid:13)i nume comerciale ș(cid:13)i denumiri comerciale; protecția împotriva concurenței neloiale; ș(cid:13)i orice alte drepturi aferente activității intelectuale în domeniile industrial, ș(cid:13)tiințific, literar sau artistic. ”


title: Besluit nr. 1/97 van de Associatieraad tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Tsjechische Republiek, anderzijds van 3 april 1997 betreffende de rechten die door de Tsjechische Republiek worden toegepast op de invoer van verwerkte landbouwproducten van oorsprong uit de Gemeenschap


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 597/97 of 3 April 1997 on the issue of system B export licences in the fruit and vegetables sector

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
export refund
quantitative restriction


title: Decisão nº 1/97 do Conselho de Associação entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-membros, por um lado, e a República Checa, por outro de 3 de Abril de 1997 relativa aos direitos aplicados pela República Checa às importações de produtos agrícolas transformados originários da Comunidade


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1185/97 του Arlindo CUNHA προς την Επ τροπή. Άμεσες αντισταθμιστικές ενισχύσεις

eurovoc_concepts:
EU Member State
common agricultural policy
monetary compensatory amount


Ερωτήσεις και απαντήσες σχετικά με την ασφάλεα ως προϋπόθεση για ένα χώρο ελευθερίας στην Ευρώπη.


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1167/97 του Ludivina GARCIA ARIAS προς την Επ τροπή. Βιομηχανική ανταγωνιστικότητα των ευρωπαϊκών βιομηχανιών χημικών προϊόντων, ναυπηγείων και αυτοκινήτων

eurovoc_concepts:
European Trade Union Confederation
chemical industry
competitiveness
fishing industry
industrial restructuring
maritime transport
motor vehicle industry
single market
social dialogue (EU)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1181/97 do Deputado Gianni TAMINO à Comissão. Financiamento concedido pela UE para a construção de um matadouro de avestruzes em Raiano (Itália)


title: QUESTION ECRITE no 1186/97 de Arlindo CUNHA à la Commission. Virements du FEOGA vers le Portugal

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EAGGF Guidance Section
EU financing
Portugal


title: Verordening (EG) nr. 594/97 van de Commissie van 3 april 1997 tot vaststelling van de aan de erkende organisaties en unies van organisaties van olijfolieproducenten uit te keren bedragen voor het verkoopseizoen 1996/1997

eurovoc_concepts:
EU Member State
aid system
marketing year
olive oil
producer organisation
production aid


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 598/97 av den 3 april 1997 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till fördraget

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice


title: WRITTEN QUESTION No. 1193/97 by Cristiana MUSCARDINI , Amedeo AMADEO , Spalato BELLERE' to the Commission. Supervising the archaeological heritage


title: QUESTION ECRITE no 1184/97 de Bartho PRONK à la Commission. Statistiques de la pauvreté dans l'UE

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU statistics
economic and social cohesion
household income
poverty
research report


title: QUESTION ECRITE no 1177/97 de Gastone PARIGI à la Commission. Restitution à l'exportation de fromages

eurovoc_concepts:
EU customs procedure
GATT
Italy
United States
cheese
export refund
international competition
international trade
private stock