title: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle "Euroopan passitusta koskeva toimintasuunnitelma - Uusi tullipolitiikka"

eurovoc_concepts:
action programme
customs cooperation
customs debt
customs transit
tariff policy

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 04. 1997 KOM(97) 188 lopull. KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EUROOPAN PASSITUSTA KOSKEVA TOIMINTASUUNNITELMA UUSI TULLIPOLITIIKKA TIEDONANNON SISÄLTÖ 1. PASSITUS - OLEELLINEN EUROOPAN KAUPPAVAIHDON JA TALOUDELLISEN YHDENTYMISEN VÄLINE 2. PERUSTELTU TOIMINTA KRIISISSÄ OLEVIEN MENETTELYJEN TURVAAMISEKSI 3. JÄRJESTELMÄN HEIKKOUDET 4. JÄRJESTELMÄSSÄ ESIINTYVÄT PERIMÄTTÖMÄT SAATAVAT 5. TOIMINTASUUNNITELMAN SUUNTAVIIVAT 6. TULLIN ORGANISAATION JA YHTEISTYÖN LUJITTAMINEN 7. EUROOPPALAINEN JÄRJESTELMÄ 8. PASSITUKSEN HALLINTOA JA VALVONTAA KOSKEVAT ERITYISTOIMET 9. PASSITUKSEN TOIMIJOIDEN SITOUTUMINEN RATKAISEVAA UUDISTUKSEN ONNISTUMISEN KANNALTA 10. TULEVAN KEHITYKSEN HUOMIOON OTTAVA JÄRJESTELMÄ JA JATKUVASTI MUUTTUVA TOIMINTAYMPÄRISTÖ LIITE: PASSITUSTA KOSKEVA TOIMINTASUUNNITELMA 3 5 6 7 8 9 11 11 12 13 1. PASSITUS - OLEELLINEN EUROOPAN KAUPPAVAIHDON JA TALOUDELLISEN YHDENTYMISEN VÄLINE Passitus on oleellinen osa yhteisön rakennetta ja eurooppalaisten yritysten 1. 1 ja strategiaa. Passitus mahdollistaa täydellisen läheisyyden tuontitavaroihin normaalisti sovellettavien tullien ja verojen väliaikaisella kantamatta jättämisellä yhtäältä unionissa, jossa käytetään yhteisön passitusta, ja toisaalta kumppanuusmaiden ja unionin välisessä kauppavaihdossa joko yhteisen passituksen, jota käytetään EFTA- ja Visegrad-maiden kanssa, yhteydessä tai TIR-yleissopimuksen. johon kuuluu nykyisin 59 sopimuspuolta, yhteydessä. tulliselvitystoimien huomattavan joustavuuden 1. 2 Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittyminen yhteiseen passitusjärjestelmään on tärkeä osa liittymistä edeltävää strategiaa, joka perustuu Eurooppa-assosiointisopimuksiin ja komission valkoiseen kirjaan. Neljä Visegrad-maata on jo liittynyt järjestelmään, joka antaa niille käytännön puitteet valmistautua niiden tulevaan liittymiseen Euroopan unioniin sitomalla ne suoraan meneillään olevaan uudistusprosessiin. Muiden yhteiseen liittymistä haluavien maiden etujen mukaista on voida liittyä passitusjärjestelmään järjestelmään, joka pystyy ottamaan ne vastaan parhain mahdollisin edellytyksin. Tämän voi taata ainoastaan uudistettuja tietokoneistettu passitusmenettely. 1. 3 Noin 18 miljoonaa yhteisön passituksen ja yhteisen passituksen asiakirjaa ja miljoona TIR-carnet'ta (yleissopimuksen kaikkien sopimusosapuolten välillä käytettyjen 2 - 3 miljoonan TIR-carnet'n kokonaismäärästä) myönnetään Euroopassa joka vuosi, mikä merkitsee määrältään ja arvoltaan huomattavia tavaramääriä, ja vastaavasti miljardeja ecuja tulleina ja veroina. Näissä olosuhteissa kyseiset passitusmenettelyt on mukautettava nykyisen kaupankäynnin tarpeiden mukaan, niitä on myös uudistettava perusteellisesti passitusmenettelyjen petosalttiuden vähentämiseksi. 1. 4 Passitustapahtumien yhteydessä viime vuosina tehdyt petokset ovat aiheuttaneet huomattavia taloudellisia menetyksiä kansallisiin ja yhteisön talousarvioihin. Petokset ovat syynä siihen, että Euroopan markkinoilla liikkuu laittomasti tavaroita, joista ei ole kannettu veroa ja joita tarkastukset eivät ole tavoittaneet. Tällaiset tavarat muodostavat uhan sekä unionin yritysten kilpailukyvyn että unionin kansalaisten terveyden ja turvallisuuden kannalta. 1. 5 Komissio on käsitellyt passituksen kriisiä kolmessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle osoitetussa tiedonannossa vuosina 1995 ja 1996, tilintarkastustuomioistuin on käsitellyt kriisiä vuonna 1994 passitusta koskevassa kertomuksessa ja myös parlamentti sekä sen väliaikainen yhteisön passitusta käsittelevä tutkintavaliokunta on puuttunut tilanteeseen saanut passitusmenettelyjen hallinnoijat ja käyttäjät tiedostamaan laajalti sen, että on tehtävä kiireesti perinpohjainen uudistus Euroopan passituksen turvaamiseksi. Uudistuksessa on palautettava passitusmenettelyjen taloudelliset edut ja menettelytapojen turvallisuus sekä samalla annettava passituksen käyttöön mekanismit, jotka varmistavat kyseessä olevien etujen parhaan mahdollisen suojan. olemassaolon. Parlamentti vahvistanut kriisin on ja Komission antaessa neuvostolle ja Euroopan parlamentille tämän tiedonannon, 1. 6 joka on samalla suunnattu kaikille passituksen käyttäjille ja hallinnoijille, se osoittaa sitoutuneensa passitusjärjestelmien realistiseen uudistamiseen. Liitteenä oleva komission toimintasuunnitelma on jatkuvasti perustana ja viitteenä kaikille komission tekemille aihetta koskeville ehdotuksille ja aloitteille. perusteelliseen, tasapainoiseen ja 1. 7 Tämä toimintasuunnitelma on hyväksytty, kun Euroopan parlamentin passitusta käsittelevän tutkintavaliokunnan 19. helmikuuta 1997 hyväksymä kertomus on esitetty Euroopan parlamentille 12. maaliskuuta 1997 pidetyssä täysistunnossa1. Euroopan parlamentti pyysi komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita 13. maaliskuuta 1997 antamassaan suosituksessa pitämään huolen siitä, että tutkintamenettelyn johtopäätökset johtavat jatkotoimenpiteisiin. Tutkintavaliokunnan työn tulokset sekä sen tekemät johtopäätökset ja suositukset muodostavat välineen, jolla on huomattava merkitys komissiolle sen määrittäessä omat suuntaviivansa, ja samalla niillä on suuri vaikutus siihen, että kyseinen alkuaan tekninen aihe saa koko poliittisen ulottuvuutensa ja että aihe voidaan sijoittaa entistä laajempaan yhteyteen unionin tullipolitiikkaan ja valtioiden väliseen tulliyhteistyöhön. Edellä mainitun perusteella Euroopan passitusmenettelyjen uudistus muodostaa 1. 8 yhteisön tullia koskevan ensisijaisen toiminta-alan Tulli 2000 -ohjelmassa2, jossa yhtäältä käsitellään Euroopan tiiviimpää keskinäistä tullihallinnoille välttämätöntä entistä yhteistyötä aina siihen asti, että yhdentymisen aste vastaa yhtenäistä yhteisön tasoista hallintoa, ja jossa toisaalta esitetään tiettyjä tämän päämäärän toteuttamista edistäviä välineitä. Parlamentti ja neuvosto korostivat viime joulukuussa hyväksymässään Tulli 2000:ta koskevassa päätöksessään sellaisen dynaamisen ja tehokkaan tullipolitiikan tärkeyttä sisämarkkinoille ja Euroopan kansalaisille, joka edistää kansainvälisen kauppavaihdon kehittymistä ja takaa samalla korkean turvallisuustason kaikkialla ulkorajoilla. 1. 9 Passitusta koskeva uudistus ei ole kuitenkaan kuin yksi yhtä ensiarvoisen tärkeää alaa koskeva osoitus komission laajemmasta pyrkimyksestä taata yhteisen politiikan määrittäminen ja noudattaminen tullia ja välillistä verotusta koskevan lainsäädännön soveltamiseksi ja tulli- ja veropetosten ehkäisemiseksi. Yhteisön tasolla jo mainitun Tulli 2000 -ohjelman lisäksi kyseinen aktiivinen pyrkimys ilmenee tullin tietokoneistamista koskevasta Tulli 2000 a -ohjelmasta ja Fiscalis-ohjelmasta, jonka tarkoituksena on kehittää yhteistyötä välillisen verotuksen alalla ja perustamalla jäsenvaltioiden tulli- ja verohallintoja yhdistävä korkean tason työryhmä, jossa komissio toimii puheenjohtajana, ja jonka tarkoituksena on estää tupakka- ja alkoholituotteisiin kohdistuvat petokset. Euroopan parlamentin yhteisön passitusmenettelyä käsittelevän passitusmenettelyä koskeva kertomus (Asiakirja EP 220. 895, laadittu 20 päivänä helmikuuta 1997). tutkintavaliokunnan yhteisön 2 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 210/97/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 1996 - EYVLN:oL 33, 4. 2. 1997. 2. PERUSTELTU TOIMINTA KRIISISSÄ OLEVIEN MENETTELYJEN TURVAAMISEKSI Petoksen harjoittajat ovat hyötyneet erityisesti Keski- Itä-Euroopan 2. 1 kauppavaihdon räjähdysmäisestä kasvusta sekä kaupan väistämättömistä paineista ja käyttäneet nopeasti hyväkseen järjestelmää, jonka aineellinen välineistö ei riitä petosten ehkäisemiseen ja valvontaan. ja 2. 2 Kansainväliset rikollisjärjestöt ovat näin ollen hyödyntäneet passitusmenettelyjen heikkouksia ja salanneet viranomaisten tullivalvonnalta huomattavia määriä korkeasti verotettavia tuotteita sekä erityisesti savukkeita ja alkoholia. 2. 3 Komissio arvioi jäsenvaltioiden ilmoittamien joko suorasti tai epäsuorasti passitusjärjestelmää koskevien petostapausten perusteella3, että kansallisille talousarvioille ja yhteisön talousarvioille aiheutuneet menetykset olivat seitsemän vuoden aikana (1990 - 1996) noin 1,27 miljardia ecua, josta 485 miljoonaa ecua perinteisiä omia varoja ja 784 miljoonaa kansallisia veroja. Vuonna 1996 määrä oli 78 miljoonaa ecua omia varoja ja 216 miljoonaa ecua kansallisia veroja, joka koski pääasiassa tupakkaa, kokonaismäärän ollessa 294 miljoonaa ecua verrattuna 225 miljoonaan ecuun vuonna 1995. Tilanne on säilynyt huolestuttavana. Omien varojen osalta passitusta koskevat petokset edustavat ainoastaan 17 prosenttia keskinäistä avunantoa koskevien järjestelyjen mukaisesti vuonna 1996 ilmoitetusta 448 miljoonan ecun kokonaismäärästä. Ottaen huomioon korkean valmisteveron passitusta koskevat petokset edustavat yksinomaan tupakan osalta samana vuonna 1996 38 prosenttia tullien ja verojen kokonaismäärästä, joka oli 773 miljoonaa ecua. 2. 4 Petosten aiheuttama vahinko ei liity ainoastaan talousarvioon. Vaikutukset ulottuvat myös talouteen, ja mahdollisesti myös terveysalaan, ei vain siksi, että petokset haittaavat rehellisessä kaupankäynnissä toteutettujen passitustapahtumien moitteetonta kulkua ja passituksen tarjoamia helpotuksia suorasti tai epäsuorasti, vaan myös siksi, että petollinen toiminta synnyttää rinnakkaiset markkinat ja sen myötä vilpillisen kilpailun laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin nähden, ja se voi suoraan vaarantaa kuluttajien terveyden ja turvallisuuden. Loppujen lopuksi häviäjä on Euroopan kansalainen - ja veronmaksajana. Sen vuoksi olisikin välttämättä tuottajana, korvattava passituksen yhteydessä tehtyjen petosten aiheuttamat tulonmenetykset joko kansallisella tasolla tai yhteisön tasolla. Olisi lyhytnäköistä politiikkaa - jo pelkän talousarvion tasolla mutta myös kansainvälisen rikollisuuden vastustamista koskevien näkökohtien kannalta - olla myöntämättä varoja tehokkaisiin vastatoimiin tai olla sijoittamatta petosten vastustamiseen. liikkeenharjoittajana 2. 5 Komissio on tehnyt itse aloitteen kyseisen kriisin voittamiseksi antamalla 29. maaliskuuta 1995 ensimmäisen tiedonannon, joka on jatkoa sen omille huomioille ja 3 Asetuksen (ETY) N:o 1468/81 (keskinäinen avunanto) mukaisesti, korvataan asetuksella (EY) N:o 515/97 (vrt. huomautus 9), joka tulee voimaan 13. 3. 1998, tai asetuksen (ETY) N:o 1552/89 mukaisesti (omat varat - petostapaukset, jotka koskevat 10 000 ecun ylittäviä määriä). tilintarkastustuomioistuimen ratkaisusuunnitelmat ja tulevaisuudennäkymät"4. tekemille huomioille: "Petokset passitusmenettelyssä, 2. 6 Myöhemmin komissio on hyväksynyt useita lyhen aikavälin toimenpiteitä - vahvistettuaan ne ensin jäsenvaltioissa - vastatakseen näihin yhteisön ja sen jäsenvaltioiden taloudellisia etuja koskeviin uhkatekijöihin, ja suunnitellut passituksen tietokoneistamista koskevan kunnianhimoisen hankkeen. Komission 3. huhtikuuta 1996 antamassa torjumiseksi"5 tiedonannossa "Komission vahvistetaan yhtäältä ohjelma niiden toimenpiteiden hyväksymiseksi, joista suurinta osaa sovelletaan tästä lähtien, ja toisaalta korostetaan tarvetta tarkistaa lainsäädäntö ja täytäntöönpanon edellytykset yleisellä tasolla. toimet passitukseen liittyvien petosten 2. 7 Komissio aloitti seuraavaksi - tiiviissä yhteistyössä kaikkien asianomaisten julkisen sektorin sekä yksityisten toimijoiden kanssa - perusteellisen tutkimuksen vallitsevasta tavalla yleisen tilanteesta ja passituksen heikkouksista määritelläkseen avoimella uudistuksen edellyttämät suuntaviivat. Tutkimuksen johdosta laadittiin komission välivaiheen kertomus, joka on liitteenä komission 9. lokakuuta 1996 antamassa tiedonannossa6. 2. 8 Tämä tiedonanto ja sen sisältämä toimintasuunnitelma laadittiin tutkimusta ja kaikkien passituksen toimijoiden laajaa kuulemista koskevan menettelyn tuloksena uudistuksen suuntaviivojen määrittämiseksi. Oleellinen osuus menettelyssä oli helmikuussa 1997 pidetyllä europassitusta käsitelleellä konferenssilla. Tutkimusmenettelyn ansiosta on voitu selvittää käyttäjien ja hallinnoijien mielipiteet passitusjärjestelmille ominaisista heikkouksista ja niistä vakavista puutteista, joita on passitusjärjestelmien yleisessä kehyksessä sekä tullin rakenteissa, joita käyttäen järjestelmien on toimittava. 3. JÄRJESTELMÄN HEIKKOUDET 3. 1 Nykyisissä passitusjärjestelmissä on tiettyjä puutteita, joiden suhteen kaikkien osapuolten kesken vallitsee pyrkimys yksimielisyyteen. Näitä puutteita ovat: Nykyisten sääntöjen ja velvollisuuksien noudattamatta jättäminen; tähän syyllistyvät sekä passituksen hallinnoijat että käyttäjät, jolloin syynä eivät ole ainoastaan tietyt oikeudelliseen tulkintaan ja aineelliseen soveltamiseen liittyvät ongelmat vaan myös haluttomuus toimia ja myöntää keinot vastuualueiden edellyttämään tehokkaaseen toimintaan. Yhtenäisyyden passitukseen osallistuvien hallintojen ja yksikköjen yhteensovittamattomuus sekä nykyisten puuttuminen toiminnasta. lukuisten 4 KOM(95) 108 lopull. 5 SEC(96) 290 lopull. 6 KOM(96) 477 lopull. yhteistyövälineiden vähäinen hyödyntäminen; nämä heikkouden ulottuvat kehykseen. liittyvät laajemmalle kuin vain passituksen muodostamaan rakenteisiin Erilaisiin oikeudellisiin kehyksiin ja päätöksentekojärjestelmiin kuuluvien järjestelmissä johtuva yhtenäisyyden puute: järjestelmien moninaisuudesta yhdistyvät ristiriitaisesti monimutkaisuus ja joustamattomuus. Ei ole mukautettu niitä sääntöjä ja menettelytapoja, jotka ovat välttämättömiä erittäin moninaisten passitustapahtumien nopean, turvallisen ja joustavan käsittelyn varmistamiseksi. taloudellisista Nykyisiä tietoja ei ole hyödynnetty kunnolla, ja lisäksi passituksen todellisista itse hallinnollisista passitustapahtumista ei ole täydellisiä ja luotettavia tietoja; koska tietoja ei ole saatavilla eikä niitä voida hyödyntää, järjestelmien mukautettu ja tehokas hallinnoiminen ja riskianalyysiin ja kohdennettuihin tarkastuksiin perustuva petosten ehkäiseminen on turhaa. vaikutuksista tai ja 4. JÄRJESTELMÄSSÄ ESIINTYVÄT PERIMÄTTÖMÄT SAATAVAT tai luonne mikä tahansa, ovat mahdollistaneet petoksellisen Passitusjärjestelmän heikkoudet ja niistä johtuvat toimintahäiriöt, olipa häiriöiden 4. 1 alkuperä toiminnan kehittymisen, joka on aiheuttanut tulli- ja verovelkojen kasaantumisen erityisesti passituksesta vastaavien osalta. Komissio on arvioinut jäsenvaltioiden hankkimien tietojen perusteella, että perimättömiä saatavia (joita ei kuitenkaan voi rinnastaa petosten määrään) oli ajanjaksona 1990 - 1996 yhteensä noin 2 miljardia ecua, joita viidesosa on yhteisön perinteisiä omia varoja (tullimaksuja) ja neljä viidesosaa kansallisia veroja (muun muassa arvonlisäveroja ja valmisteveroja). 4. 2 Koska petosten aiheuttamat velat ovat huomattavan suuria, asianomaiset tahot ovat lykkäämistä lähitulevaisuudessa. peruuttamista pyytäneet kyseisten velkojen ainakin tai passitusta Euroopan parlamentin pyysi 4. 3 suosituksessaan N:o 27 komissiota harkitsemaan näiden velkojen peruuttamista, kun on todistettu, että ne johtuvat huonosta hallinnoinnista, sekä - odotettaessa tällaisia tapauksia koskevaa päätöstä - sellaisten jälkikantoa koskevien hakemusten täytäntöönpanon keskeyttämistä, jotka on jätetty ennen "arkoja tavaroita" koskevan sadan prosentin vakuuden käyttöönottoa. tutkintavaliokunta käsittelevä 4. 4 Verovelan osalta jäsenvaltiot, jotka ovat kyseessä olevien kansallisten varojen velkojia, voivat päättää kansallisten säännöstensä perusteella siitä, minkälaisiin toimiin niiden mielestä on ryhdyttävä jälkikantoa koskevien hakemusten johdosta, sikäli kuin toimissa noudatetaan toimijoiden tasaveroista verotuksellista kohtelua, arvonlisäveron ja arvonlisäverojärjestelmän omien varojen määräytymisperusteen tasapuolisuutta säilyttämistä. Siltä osin kuin on kyse tullivelasta, joka vastaa näiden perimättömien saatavien 4. 5 "perinteisiä omia varoja", voimassa olevassa yhteisön lainsäädännössä ei säädetä yleisestä mahdollisuudesta peruuttaa tai keskeyttää sen kantaminen. Tällainen poikkeuksellinen lähestymistapa, joka edellyttäisi perustavaa laatua olevia muutoksia myös tasolla, ei sitä paitsi vaikuta soveliaalta, kun otetaan huomioon toimielinten lähestymistavan erittäin kielteiset taloudelliset vaikutukset. Lähestymistapa olisi myös oikeudenmukaisuuspyrkimyksen vastainen, koska siinä ei otettaisi mitenkään huomioon tilanteiden ja yksilöllisen käyttäytymisen moninaisuutta. tullivelka 4. 6 Edellä esitetyn vuoksi komission kanta on se, että tullivelkoihin ei voida soveltaa yleistä peruuttamista. Sen sijaan on mahdollista käsitellä velallisten henkilökohtaista tilannetta yhteisön nykyisen tullikoodeksin säännösten perusteella. Säännöksissä on pyritty ottamaan erityisesti huomioon olosuhteet, joihin ei liity toimijoiden vilpillistä menettelyä tai ilmeistä laiminlyöntiä, kansallisella tasolla toteutettujen menettelyjen mukaisesti ja tarvittaessa myös yhteisön tasolla. Sääntöjä sovellettaessa on syytä ottaa huomioon se, ettei passituksen yhteydessä noudatettavia menettelytapaa koskevia sääntöjä ole laadittu siinä päätarkoituksessa, että vähennettäisiin passituksesta vastaavan kannettavaksi tulevaa taloudellista riskiä. "Huono hallinnointi" ei siis ole välttämättä kyseisissä säännöksissä tarkoitettu "tapahtuma". Lisäksi yhteisön tullikoodeksissa säädetään joka tapauksessa ja tullihallinnoille maksuhelpotuksia. annetusta mahdollisuudesta myöntää maksunlykkäyksiä 4. 7 Hallintojen on siis hyödynnettävä sekä yhteisön säännöksiä että kansallisia säännöksiä mahdollisimman paljon erityisesti maksunlykkäyksien osalta, jotta ne ottaisivat näin huomioon jokaisen velallisen erityistilanteen tapaus tapaukselta. 5. TOIMINTASUUNNITELMAN SUUNTAVIIVAT Toimintasuunnitelmassa pyritään luomaan seuraaviin suuntaviivoihin perustuva 5. 1 järjestelmä, joka pystyy vastaamaan nykyisiin heikkouksiin: yksinkertainen ja yhtenäinen kokonaiskäsitys ja jota toimijoiden ja järjestelmä, josta on helppo saada tullihenkilöstön on helppo käyttää järjestelmä, ja yhteistyöjärjestelmien avulla ja joka perustuu erityisesti tietokoneistamiseen ja tiedonsiirtoon sähköiseen uudenaikaisten menettelytapojen hallitaan jota passitustapahtumien ja tilanteiden moninaisuuteen mukautettu järjestelmä järjestelmä, jonka mekanismeissa yhdistyvät petosten yhteensovitettu suojeleminen kohdennettu liittyvien asiaan etujen ja ehkäiseminen järjestelmä, jonka hallinto ja arviointi perustuvat tietojen saatavuuteen ja hyödyntämiseen sekä yleisellä tasolla että toiminnallisella tasolla. 5. 2 Näiden liittyvät tavoitteiden on johdettava välttämättä aloitteisiin, passituksen erityisalan lisäksi yleiseen tullitoiminnan kehykseen. Kyseiset toimet ja toimenpiteet kattavat sekä yhteisön sisäiset tullimenettelyt (sisäinen ala) että menettelyt, joiden soveltamisala ylittää yhteisön tullialueen (ulkoinen ala). Tiedonannon seuraavissa kohdissa käsitellään tärkeimpiä aloja, joilla tällaisia aloitteita pitäisi syntyä. Ne muodostavat luonnollisesti liitteenä olevan toimintasuunnitelman olennaisen perustan. jotka 6. TULLIN ORGANISAATION JA YHTEISTYÖN LUJITTAMINEN 6. 1 Kun otetaan huomioon se, että yhtenäisen tulliyksikön olisi sisällyttävä yhtenäisen tullilainsäädännön perusteisiin, on tärkeää - kuten esitetään yhteisön tullitoimintaa koskevassa Tulli 2000 -ohjelmassa ja kuten Euroopan parlamentin tutkintavaliokunta on vaatinut - että 15 tullihallintoa toimivat ikään kuin ne muodostaisivat yhden hallinnon. Komissio johtaa erityisesti passituksen alalla Tulli 2000 -ohjelman sopivinta mahdollista täytäntöönpanoa toimintasuunnitelman avulla, joka kattaa kaikki ohjelman viisivuotisen kestoajan kuluessa tehtävät hankkeet, ja jonka jäsenvaltioiden tullihallintojen ja komission tullipolitiikkaa koskeva toimintasuunnitelma edustaa yhtä alaa pyrkimyksessä toiminnan yleiseen parantamiseen. tarkastaa. Passitusta käsittelevä vuosittain komitea tullin 6. 2 Vaikka komission ei periaatteessa kuulukaan järjestää toimintaansa siten kuin jäsenvaltiot järjestävät omat hallinnolliset rakenteensa ja määrittelevät henkilöstönsä toimivallan ja valtuudet, unionin ja jäsenvaltioiden etujen kannalta on sitäkin tärkeämpää vastata tarkoituksenmukaisesti ja yhtenäisesti petollisen toiminnan ja järjestäytyneen rikollisuuden muodostamiin uhkiin. 6. 3 Petosten vastainen tehokas pelote on - passitusmenettelyihin kohdistuvien petosten ehkäisemistä koskevien tärkeiden ponnistelujen lisäksi - mahdollinen ainoastaan petosten estämistä koskevan johdonmukaisen politiikan avulla, silloin kun petokset johtuvat alan kansainvälisestä järjestäytyneestä rikollisuudesta. Päävastuun tällaisesta politiikasta on oltava tulliyksiköillä, joiden on saatava komissiolta kohdennettua erityistukea laajan talousrikollisuuden vastustamiseksi. Lisäksi politiikan harjoittamisessa tarvitaan apua poliisi- ja oikeusviranomaisilta. Lisäksi unionin tasolla tarvitaan välttämättä rikosten torjuntaa koskevaa politiikkaa 6. 4 todisteiden hankkimisen helpottamiseksi, syytteiden nostamiseksi keskitetysti, sellaisten vakavien petosten, rikollisjärjestöjä, viemiseksi rikosoikeuteen sekä petosten järjestelyistä vastaavien tahojen rankaisemiseksi tehokkaasti, oikeassa suhteessa ja antamalla riittävä pelote. Komissio vastaa tällöin tiedottamisesta, avunannosta, yhteensovittamisesta ja kannustamisesta sen tehtävän täyttämiseksi, joka sille on annettu EY: n perustamissopimuksen 209 a artiklassa. joissa on erityisesti osallisena Toiminta edellyttää sitä, että jäsenvaltiot 6. 5 ratifioivat Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen7 sekä tämän yleissopimuksen lisäpöytäkirjat, jotka koskevat kansallisen tason virkamiesten tai yhteisön virkamiesten korruption vastustamista sekä rikosoikeudellista yhteistyötä8. Petosten estämistä koskevan politiikan avulla on pystyttävä vahvistamaan asianmukainen Euroopan tasoinen oikeudellinen kehys lopullisesti Euroopan talouden suojaamiseksi. 6. 6 Tiedon saantia, tietojenvaihtoa ja tiedon hyödyntämistä on lujitettava välittömästi uusien välineiden täytäntöönpanon avulla. Näitä välineitä ovat erityisesti seuraavat asetukset: neuvoston asetus (EY) N:o 515/979. annettu 13 päivänä maaliskuuta 1997, jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi; neuvoston asetus (Euratom. EY) N:o 2185/9610. annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) No 2988/95", jossa määritetään hallinnollisia seuraamuksia koskeva politiikka yhteisön oikeutta koskevien säännönvastaisuuksien osalta; yleissopimus tietotekniikan käytöstä tullialalla (CIS)12, joka olisi ratifioitava passitusmenettelyssä esiintyvien vakavien petosten entistä mittavamman rangaistuspolitiikan toteuttamiseksi. todentamisista; yhteisöjen tarkastuksista taloudellisten ja Unionilla olisi siis oltava perusvälineet 6. 7 tietojenvaihtoon, oikeudelliseen yhteistyöhön, rikosoikeudellisten todisteiden hankkimiseen, syytteiden nostamiseen ja rikkomuksista rankaisemiseen, josta vastaavat kansalliset tuomioistuimet. Tämä edellyttää komission apua erityisesti sen mahdollistamiseksi, että voidaan toimia passitusmenettelyjen päämäärän ja vaatimusten mukaisesti sekä unioniin sovelletuissa menettelyissä että muiden kuin jäsenvaltioiden kanssa toteutetuissa menettelyissä. Toimien avulla on pystyttävä tehokkaaseen syytteiden ajamiseen ja sellaisista passitusmenettelyssä esiintyvistä petoksista rankaisemiseen, jotka voidaan luokitella rikollisiksi ja jotka vaativat vastaavan käsittelyn. tehdyn sopimuksen määrittämän oikeudellisen perustan 6 8 Siltä osin kuin on kyse tulliyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä, Euroopan ja sopimuksen unionista sisältämien toimenpiteitä koskevien erilaisten yksityiskohtaisten sääntöjen ei pitäisi heikentää unionin kykyä ryhtyä tehokkaisiin toimenpiteisiin taistelussa rikollisuutta vastaan. 7 Neuvoston säädös, annettu 26 päivänä heinäkuuta 1995 - EYVL N:o C 316, 27. 11. 1995. 8 Ensimmäinen pöytäkirja: katso neuvoston säädös, annettu 27 päivänä syyskuuta 1996 - EYVL N:o C 313,23. 10. 1996. 9 EYVL N:oL 82, 22. 3. 1997 10 EYVL N:o L 292, 15. 11. 1996 11 EYVL N:oL 312, 23. 12. 1995 12 Neuvoston säädös, annettu 26 päivänä heinäkuuta 1995 - EYVL N:o C 316, 27. 11. 1995 10 7. EUROOPPALAINEN JÄRJESTELMÄ Kolmea rinnakkaista passitusjärjestelmää - yhteisön passitusta, yhteistä passitusta 7. 1 ja TIR:ää - on tulevaisuudessa yhä vaikeampi hallita Euroopassa kauppavaihdon kehittymisen ja unionin sekä sen eurooppalaisten kumppanuusmaiden entistä suuremman ilmenee sekä taloudellisen ja poliittisen yhdentymisen vuoksi; hallinnan vaikeus hallinnon tehokkuudessa yksinkertaistaminen ja uuden tietokoneistetun passitusjärjestelmän onnistuminen riippuvat pääasiassa yhteisön passituksen ja yhteisen passituksen muodostaman kehyksen entistä laajemmasta yhtenäistämisestä, joka voi johtaa aina kahden menettelyn yhdistymiseen asti. Komissio esittää tämänsuuntaisia konkreettisia ehdotuksia. että menettelytapojen turvallisuudessa. Passituksen 7. 2 Lisäksi unionin suhteet nykyisiin kumppanuusmaihin yhteisen passituksen yhteydessä on järjestettävä siten, että ne rakentuvat aiempaa tiiviimmälle yhteistyölle ja käytössä olevien keskinäistä avunantoa koskevien välineiden suurimmalle mahdolliselle hyödyntämiselle. Järjestelmän laajentaminen jäsenyyttä hakeviin maihin edellyttää lisäksi aina sitä, että kyseiset maat osoittavat hallitsevansa järjestelmän täydellisesti sellaisena kuin se on uudistuksen ja tietokoneistamisen toteutumisen jälkeen. 8. PASSITUKSEN HALLINTOA JA VALVONTAA KOSKEVAT ERITYISTOIMET 8. 1 Toimet ja vastaavat Euroopan parlamentin suositukset esitetään yksityiskohtaisesti liitteenä olevassa suunnitelmassa. Toimet on jäsennelty loogisesti niiden osatekijöiden mukaan, jotka ovat passitustapahtuman perustana tai yhteydessä siihen, ja ne koskevat kyseessä olevien passitustapahtumien seuraavia osatekijöitä. Passitustapahtumien luottamuksellinen toimintaympäristö toimijoille myönnettyjen helpotusten ja/tai toimijoiden velvoitteiden sekä toisaalta passitustapahtumiin liittyvien todellisten riskien välille. taattava vastaavuus yhtäältä palautettava kehyksiä: on ja Passitustapahtumien kulkua: jokaisen toimijan on toimittava menettelyjen yhteydessä asemansa ja vastuidensa mukaisesti, mikä merkitsee tullihallintojen kannalta suurinta mahdollista tehokkuutta ja hallinnollisen yhteistyön välineiden kehittämistä. ja nämä Petosten ehkäisemistä tarkastusten tehokkaampiin yhteensovittamista: turvallisuustoimenpiteisiin, kohdentamista koskevaan yhteiseen politiikkaan, sellaisten välineiden toteuttamiseen yhteisön tasolla, joilla voidaan havaita petokset ja sääntöjenvastaisuudet, sekä oikeudellisen kehyksen kehittämiseen ja vahvistamiseen rikosten torjuntaa koskevan politiikan lujittamiseksi tämän tiedonannon kohdan 7 mukaisesti. rankaisemista perustuvat ja osatekijät riskienhallintaa entistä tarkastusten sekä n Passitusta koskevaa moitteetonta varainhoitoa: tämä edellyttää yhtäältä kyseessä olevien taloudellisten etujen sellaista vakuuden tasoa, joka on mukautettu toimijoiden luotettavuuden ja riskien mukaan, sekä toisaalta myös mahdollisesti perittävien summien tehokkaita perimisjärjestelmiä, jotka kohdistuvat ensisijaisesti henkilöihin, jotka ovat suoraan vastuussa tulli- tai verovelan syntymisestä. Passitusta koskevien sääntöjen yhtenäistä soveltamista: koulutuksen sekä lainsäädännön ja tarkastusten täytäntöönpanoa koskevien käytännön välineiden kehittämisen lisäksi tarvitaan myös sääntöjen soveltamisen tehokasta valvontaa, joka voi johtaa jopa tullia koskevien hallinnollisten seuraamusten järjestelmän määrittämiseen. Passitusjärjestelmien ja niiden uudistuksen tehokasta seurantaa ia jatkuvaa arviointia. 9. PASSITUKSEN TOIMIJOIDEN ONNISTUMISEN KANNALTA SITOUTUMINEN RATKAISEVAA UUDISTUKSEN Komissio 9. 1 edellytykset passitusjärjestelmien yhtenäiselle uudistamiselle siten, että se vahvistaa viitekehyksen aloiteoikeutensa käytölle toimielimiä koskevan tehtävänsä mukaisesti. toimintasuunnitelmallaan luomaan pyrkii Suunnitelma kokonaisuudessaan ei voi tyydyttää kaikkia passituksen toimijoita, ja ja luonnollisesti aihetta koskevaa keskustelua tarvitaan 9. 2 ennen päätöksentekoa neuvotteluita. Aihetta käsitellään luonnollisesti yhteisön tasoisissa tai passitusta koskeviin 9. 3 päätöksentekoelimissä yleissopimuksiin toimintasuunnitelmassa vahvistetun aikataulun mukaisesti. Päätöksentekoelinten on ilmaistava selkeästi kantansa komission ehdotuksista sekä ehdotusten edellyttämästä vastuualueiden jaosta ja tarvittavista välineistä. toimivaltaisissa perustuvissa 9. 4 On kuitenkin selvää, että kun päätökset on tehty, kaikkien osapuolten on edistettävä tehokkaasti päätösten täytäntöönpanoa omalla vastuualueellaan vilpittömästi ja yhteisen edun mukaisesti. 9. 5 Kaikkien unionin jäsenvaltioiden ja yhteisen passituksen kumppanuusmaiden on sitouduttava poliittisella tasolla antamaan käyttöön kaikki ne toimenpiteiden todellisen ja tehokkaan soveltamisen kannalta välttämättömät välineet, joiden hyväksymiseen kyseiset maat ovat osallistuneet. Koska toimijat ovat passituksen 9. 6 todellisia "kuluttajia", näillä on oikeus laadukkaaseen tuotteeseen ja palveluun. Toimijoiden on kuitenkin myös vastattava passituksen käytöstä näille oikeutetusti kuuluvan vastuualueen osalta. Sen vuoksi passitusuudistukseen on sisällyttävä myös se, että toimijat velvoitetaan käyttämään järjestelmää vilpittömästi sellaisten vastuualueiden mukaisesti, jotka on määritetty selkeästi ennen passitustapahtumaa, sekä ottamaan käyttöön rakenteita, joiden kautta 12 toimijat voivat ilmaista kantansa ja osallistua järjestelmän suorituskyvyn jatkuvaan arviointiin. Ehdotusten määrittelyssä tullaan ottamaan lisäksi huomioon suunniteltujen toimenpiteiden vaikutus elinkeinoelämälle, erityisesti pienille- ja keskisuurille yrityksille. toimielimenä, varmistamalla 9. 7 Toisaalta komissio aikoo toimia vastaisuudessa yhteisön tasolla myös sen roolin - jäsenvaltioiden kanssa mukaisesti, mikä sillä on toteutettavan välttämättömän kumppanuuden avulla - soveltamisen seuranta ja arviointi. Tarvittaessa komissio voi käyttää perustamissopimuksen sille antamia valtuuksia takaamiseksi. Lisäksi komissio vahvistaa yhdessä lainsäädännön noudattamisen kumppanuusmaiden kanssa alun perin sopimuksiin perustuvien säännösten soveltamisen yhteistä seurantaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Tullihallintojen ja komission käytössä on näin ollen sisäinen, toteutettujen toimien 9. 8 asianmukaisuutta ja tehokkuutta mittaava väline. Tämä väline on myös apuna uudistuksen seurantaa ja uudistuksen soveltamisen valvontaa koskevissa toimissa, joita toteuttavat yhtäältä talousarvion valvontavaliokunta passitusta käsittelevän tutkintavaliokunnan suositusten perusteella. Komissio toimittaa säännöllisesti talousarvion valvontavaliokunnalle passitusta koskevan uudistuksen etenemistä koskevan kertomuksen. toisaalta Euroopan parlamentin tilintarkastustuomioistuin ja 10. TULEVAN KEHITYKSEN HUOMIOON OTTAVA JÄRJESTELMÄ JA JATKUVASTI MUUTTUVA TOIMINTAYMPÄRISTÖ Sisämarkkinat liittyy maailmanlaajuiseen jatkuvasti muuttuvaan 10. 1 Passituksen uudistaminen toimintaympäristöön. ulottuvuus, ja perustamissopimusten tarkistaminen hallitustenvälisen konferenssin jälkeen, Euroopan unionin tuleva laajeneminen, yhteisön sisäisen ja ulkoisen kauppavaihdon kehittyminen sekä jatkuva tulliesteiden ja muiden esteiden purkamiseen johtava kehitys ovat kaikki osa- alueita, jotka on otettava entistä paremmin huomioon passitusmenettelyjen tulevassa kehittämisessä itse uudistuksen jälkeen, niin että menettelyt saadaan vastaamaan toimintaympäristöään. verotuksellinen niiden 10. 2 Ollakseen mahdollisimman tehokas tämän uudistuksen on näin ollen erityisesti perustuttava jo mainitussa Tulli 2000 -toimintaohjelmassa vahvistettuihin tullipolitiikan pääperiaatteisiin yhtäältä sisämarkkinoiden viimeistelemiseksi ja toisaalta uudistuksen sisällyttämiseksi unionin ulkosuhteisiin erityisesti Euroopan tasolla13. 10. 3 Välillisen verotuksen kehittyminen sisämarkkinoilla on otettava huomioon yhtäältä sekä yhteisötavaroiden että muiden kuin yhteisötavaroiden kuljetuksiin sovellettavien tullia ja verotusta koskevien sääntöjen yhtenäisyyden osalta sekä toisaalta niiden vaikutusten ennakoimiseksi, joita tällä kehityksellä on toimijoiden ilmoituksen tekotapaan ja petollista toimintaa harjoittavien uusien piirien muodostumiseen. 13 Komission ohjelma vuodeksi 1997 - KOM(96) 507 lopull. ja SEC(96) 1819 lopull. 13 10. 4 Valmisteveron alaisten tuotteiden yhteisön sisäistä liikkumista koskeva järjestelmä on riippuvainen tavoitteista (verotuksellisesta valvonnasta ja ankarasti verotettujen tuotteiden valvonnasta), yksityiskohtaisista säännöistä (muun muassa saateasiakirjasta ja vakuudesta) sekä valitettavasti myös petostyypeistä; nämä seikat lähentävät kyseistä järjestelmää ja passitusmenettelyjä voimakkaasti toisiinsa. Tässä yhteydessä on syytä vaihtaa kokemuksia, joita on saatu näistä kahdesta järjestelmästä ja niiden uudistuksesta, erityisesti menettelyjen tehokkuuden ja petosten ehkäisemisen osalta välttäen samalla sitä, että petokset siirtyisivät järjestelmästä toiseen. Komissio on jo nyt määrittänyt jäsenvaltioiden kanssa korkean tason työryhmässä rakenteen, joka mahdollistaisi tämän petollisia menettelytapoja koskevan yleisen lähestymistavan sellaisten arkojen tuotteiden kuin savukkeiden ja alkoholijuomien osalta. 10. 5 Arvonlisäveron osalta verotus alkuperäpaikassa sellaisena kuin se on esitetty komission asiakirjassa "Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä"14 ei ole mitenkään yhteydessä sellaisten tavaroiden liikkumiseen, jotka kuuluvat yhteisön sisäisten liiketoimien alaan. Tuontitavaroiden - eli niiden tavaroiden, joita kuljetetaan nykyisin passituksessa - osalta ei kuitenkaan ole vielä ratkaistu kysymystä siitä, mistä hetkestä alkaen tavaroita koskevat liiketoimet kuuluvat arvonlisäverotuksen soveltamisalaan. Ratkaisussa pitäisi päästä tasapainoon kahden vastakkaisen periaatteen välillä, joita ovat yhtäältä ulkoiset rajat ylittävien tavaroiden nopean kulun takaaminen - kun tavarat luovutetaan rajalla vapaaseen liikkeeseen tai kun niitä kuljetetaan edelleen passituksessa - sekä toisaalta unionin sisäisten liiketoimien tasa-arvoinen verotuksellinen kohtelu ja sen välttäminen, että tuontitavarat saisivat asiaankuulumattomia etuja. 10. 6 Edellä määritelty tasapaino ei kuitenkaan rajoitu ainoastaan'passitukseen, vaan kaikkien tullimenettelyjen verotuksen on oltava tällaisessa tasapainossa. Tämän vuoksi on varmasti syytä pohtia kaksitahoista kysymystä siitä, onko passitus taloudelliselta ja verotukselliselta kannalta tarkoituksenmukainen tapa kuljettaa tuontitavaroita unionin alueelle ja onko passituksen käyttö toimijoiden vapaasti valittavissa. 14 KOM(96) 328 lopull. 14 LIITE PASSITUSTA KOSKEVA TOIMINTASUUNNITELMA /f TOIMINTASUUNNITELMAN SISÄLTÖ 1. JOHDANTO 2. PASSITUS. EUROOPAN TULLIPOLITIIKAN AVAINALUE 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 2. 6 2. 7 2. 8 "TULLI MAHDOLLISELLA TAVALLA 2000"-OHJELMAN TARJOAMIEN MAHDOLLISUUKSIEN HYÖDYNTÄMINEN PARHAALLA PASSITUSJÄRJESTELMIEN HALLINNOINTI TEHOKKAAN TIEDOTUSPOLITNKAN AVULLA TULLIVIRANOMAISTEN VÄLISEN HALLINNOLLISEN YHTEISTYÖN LUOTTAMINEN SÄÄNTÖJEN MOITTEETTOMAN JA YHTENÄISEN SOVELTAMISEN VALVONNAN VARMISTAMINEN TULLIEN JA TOIMIJOIDEN VÄLISEN KUMPPANUUDEN LUOMINEN VASTAAMISEKSI AIEMPAA PAREMMIN PASSITUKSEN KÄYTTÄJIEN TARPEISIIN TULLIN YHDENTYMISEN VARMISTAMINEN EUROOPASSA: UUSI TULLIMENETTELYJEN YKSINKERTAISTAMISTA KOSKEVA EUROOPPALAINEN YLEISSOPIMUS KANSAINVÄLISTEN PASSITUSJÄRJESTELMIEN TÄYDENTÄVYYDEN TAKAAMINEN EUROOPAN TULLJPOLITIIKAN TARPEITA VASTAAVAT VOIMAVARAT 3. 4. TIETOKONEISTAMINEN PASSITUSJÄRJESTELMÄ "NCTS" PASSITUSUUDISTUKSEN -YTIMENÄ: UUSI TIETOKONEISTETTU PASSITUSJÄRJESTELMIEN HALLINNOINTIIN JA VALVONTAAN LIITTYVÄT ERITYISTOIMET 4. 1 PASSITUSTAPAHTUMIEN KEHYKSET 4. 1. 1 4. 1. 2 4. 1. 3 PÄÄSY TOIMIJOIDEN LUOTETTA VUUDEN JA RISKIEN MUKAAN ERIYTETTYYN MENETTELYYN. SOVELTAMISEN YHTEISYMMÄRRYSPÖYTÄKIRJAT VIIMEISTELEMINEN VUOROPUHELVNPERUSTEELLA: TIETTYIHIN PASSITUSMENETTELYJEN UUDELLEENTARKASTELU KULJETUSMUOTOIHIN SOVELLETTAVIEN 4. 2 PASSITUSTAPAHTUMIEN KULKU 4. 2. 1 HALLINTOJEN VASTUU MENETTELYJEN KULUSTA JA MÄÄRÄAIKOJEN NOUDATTAMISESTA: KANSALLISETHALLINTOSUUNNITELMAT 4. 2. 2 MENETTELYÄ KOSKEVA HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ 4. 2. 3 TOIMIJOIDEN VASTUU PASSITUSTAPAHTUMIEN AINEELLISEN HALLINNAN OSALTA 4. 3 PETOSTEN EHKÄISEMINEN JA TORJUNTA 4. 3. 1 4. 3. 2 4. 3. 3 4. 3. 4 4. 3. 5 KULJETUSTEN TURVALLISUUS RISKIENHALLINNAN YHTEENSOVITTAMINEN PASSITUSTAPAHTUMIEN KOHDENNETTU VALVONTA PETOSTEN HAVAITSEMINEN JA TORJUNTA: VÄLINEIDEN TOIMIVALTUUKSIEN YHDENMUKAISTAMINEN VOIMAVAROJEN JA YHTEENSOVITTAMINEN SEKÄ 4. 4 PASSITUSTA KOSKEVA MOITTEETON VARAINHOITO 3 4 4 4 5 5 6 7 8 9 9 11 12 12 13 14 15 15 16 17 18 18 20 21 22 23 24 4. 4. 1 LUOTETTAVUUDEN JA RISKIEN MUKAAN MUKAUTETTU VAKUUSJÄRJESTELMÄ 24 4. 4. 2 VELALLISTEN OIKEUDENMUKAINEN TUNNISTAMINEN TALOUDELLISTEN ETUJEN TURVAAMISEKSI. 4. 4. 3 VELKOJENPERINTÄMENETTELYJEN JÄRKIPERÄISTÄMINEN 4. 5 PASSITUSSÄÄNTÖJEN YHTENÄINEN JA MOITTEETON SOVELTAMINEN 4. 5. 1 4. 5. 2 PASSITUSTA KOSKEVA KÄSIKIRJA TULLIHENKILÖSTÖN KOULUTTAMINEN JA TOIMIJOILLE SUUNNATTU TIEDOTTAMINEN 4. 6 PASSITUSJÄRJESTELMIEN JA NIIDEN UUDISTUKSEN TEHOKAS SEURANTA JA JATKUVA ARVIOINTI 25 26 27 27 28 29 LIITE : UUDISTUKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANOON TARVITTAVAT INHIMILLISET VOIMAVARAT Ke PASSITUSTA KOSKEVA TOIMINTASUUNNITELMA 1. JOHDANTO Passitusta koskeva kriisi, jota käsitellään komission 9. lokakuuta 19961 antamaan 1. 1. välivaiheen kertomuksessa, on paljastanut tulliliitossa vakavia toimintahäiriöitä, jotka vaativat tullimenettelyjen yhteydessä toteutettavien erityistoimenpiteiden lisäksi myös yleisiä toimia yhteisessä tullipolitiikassa. Passituksen osalta tämä politiikka suuntautuu sekä Euroopan unioniin ja sen sisämarkkinoille että unionin ulkopuolelle, ja se perustuu erityisesti uuteen kaupan helpottamista Euroopassa koskevaan tulliyleissopimukseen (kohta 2). Passitusjärjestelmien uudistus 1. 2. tietokoneistetun passitusjärjestelmän tarkoittaa (NCTS2) (kohta 3) toteuttamisen lisäksi luonnollisesti teknisten tai hallinnollisten menettelyjen parantamiseen tarvittavien erityistoimenpiteiden asteittaista toteuttamista sekä yleisen passituksen että yhteisön passituksen osalta ennen näiden järjestelmien sulautumista toisiinsa (kohdat 4. 1 - 4. 5). Uudistusta on arvioitava myös sen hyödyllisyyden ja vaikutusten kannalta, (kohta 4. 6) Kyseiset toimenpiteet esitetään tiivistelminä, joissa jokainen toimi liittyy tiedonannossa määriteltyihin uudistuksen tavoitteisiin. 1. 3. Suunnitelma kuvastaa myös tarvetta luoda olosuhteet, joissa muutokset passitusympäristössä voidaan ennakoida ja ryhtyä toimenpiteisiin hyvissä ajoin (kohta 5). 1 KOM (96) 477 lopullinen 2 NCTS: Uusi tietokoneistettu passitusjärjestelmä 3 I) 2. PASSITUS. EUROOPAN TULLIPOLITIIKAN AVAINALUE 2. 1 "Tulli 2000"-ohjelman3 tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen parhaalla mahdollisella tavalla 2. 1. 1. Tämä passitusta koskeva toimintasuunnitelma liittyy kokonaisuudessaan "Tulli 2000"-ohjelmaan ja Euroopan parlamentin passitusta käsittelevän tutkintavaliokunnan suositukseen N:o 1, jonka perusteella kansalliset tulliviranomaiset on saatava toimimaan ikään kuin he muodostaisivat yhden yksikön. "Tulli 2000"-ohjelman toteuttamiseen viisivuotisstrategian ja vuosisuunnitelmien perusteella on ehdottomasti sisällyttävä passitus, joka on tullitoiminnan ja kaupallisen toiminnan perusala. 2. 2 Passitusjärjestelmien hallinnointi tehokkaan tiedotuspolitiikan avulla tiedot passitusmenettelyjen käytöstä 2. 2. 1. Passitusmenettelyjen järkevä ja tehokas hallinnointi, passitustapahtumiin liittyvien riskien arviointi, voimavarojen mukauttaminen tarpeisiin ja menettelyjen yleinen turvallisuus ovat mahdollisia ainoastaan silloin kun järjestelmän hallinnoijilla on käytössään tarkat, täydelliset ja käyttökelpoiset tiettyjen tallennettujen ja käsiteltyjen tietojen sekä tilastojen muodossa. Tällä hetkellä tiettyjä tärkeitä tietoja ei ole saatavilla ja osaa ei hyödynnetä riittävästi. Euroopan parlamentin tutkintavaliokunta toi lopullisessa kertomuksessaan esiin kyseisiä järjestelmiä koskevien tietojen riittämättömyyden ja tämän riittämättömyyden seuraukset hallinnon tasolla sekä passituksessa esiintyvien petosten todellisen laajuuden ymmärtämisen kannalta. Komissio aikoo vahvistaa asemaansa yhteensovittajana varmistaakseen passitusmenettelyjen nykyaikaisen hallinnon kannalta välttämättömän tiedotuspolitiikan toteuttamisen yhteisön tasolla. 2. 2. 2. Passituksen hallinnoijilla ja jossain määrin myös sen käyttäjillä on tästä lähtien oltava tarvittavat tiedot: järjestelmän arvioimisessa taloudellisista näkökohdista käsin passitusmenettelyjen erityisesti määriteltäessä menettelyjen moitteettoman toiminnan ja turvallisuuden edellyttämät voimavarat (tilastot ja ilmoituksessa olevat tiedot) hallinnoinnissa, yleisessä niiden vaikutusten määrittämisessä, joita sääntöjenvastaisuuksilla on talouden kannalta (tilastot ja ilmoituksessa olevat tiedot) passitustapahtumien seurannassa ja riskienhallinnassa. 2. 2. 3. Tämä koskee erityisesti tavaroiden ja toimijoiden täsmällistä tunnistamista, kyseessä olevia määriä, kuljetusmuotoja ja -välineitä, kuljetusvirtoja, toimipaikkoja sekä 3 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, tehty 19 päivänä joulukuuta 1996, yhteisön tullitoimintaohjelman (Tulli 2000) hyväksymisestä - EYVL N:o L 33, 4. 2. 97 IX passitustapahtumien kulkuun liittyviä määräaikoja ja ongelmia T-passitusasiakirjoja koskevien menettelyjen päättämiseen asti. 2. 2. 4. Komissio tekee asiamukaisia aloitteita toimimalla läheisessä yhteistyössä yhdessä tullihallintojen ja taloudellisten toimijoiden kanssa tilastollisten tarpeiden ja ilmoituksessa tarvittavien tietojen ja myös muiden kuin hallinnan, tilastojen ja riskiprofiilien laatimisen kannalta hyödyllisten tietojen määrittämiseksi, tietojen keruun järjestämiseksi kansallisella tasolla ja kyseisten tietojen hyödyntämiseksi tilastojen laatimisessa. NCTS:n käyttöönotto todennäköisesti helpottaa viimeksi mainittua toimintaa. 2. 3 Tulliviranomaisten välisen hallinnollisen yhteistyön lujittaminen tulliyksiköiden välinen tiivis yhteistyö on välttämätöntä, jotta 2. 3. 1. Euroopan tullimenettelyt, erityisesti passitus, kykenisivät estämään petoksia entistä paremmin. Yhteistyö on myös keskeinen edellytys sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle, sillä sen on varmistettava yhdenmukainen kohtelu taloudellisille toimijoille ja tarjottava heille parhaimmat mahdolliset edellytykset toiminnan harjoittamiseen. Yhteistyö on välttämätön keino yhteisön tullilainsäädännön soveltamisessa, ja se on lainsäädännön erottamaton osa. itsekin 2. 3. 2. Passituksen yhteydessä todettuja petoksia voidaan torjua ainoastaan kansallisten toimivaltaisten viranomaisten toiminnan avulla, jonka yhteensovittamisesta vastaa Euroopan komissio. Petosten torjunta edellyttää erityisesti yhdenmukaista toimintaa riskienhallinnan alalla, tietojen hyödyntämistä ja petosten vastaisten yhteisten toimien järjestämistä (kohta 4. 3). tullihallinnon keskinäisen 2. 3. 3. Tämän vuoksi Euroopan unionissa on käytettävä kaikilla toimintatasoilla täysimääräisesti hyväksi olemassa olevia yhteistyörakenteita ja tietoverkkoja (erityisesti passitukseen liittyviä järjestelmiä, kuten ennakkoilmoitusjärjestelmää (SIP), tai yleisiä järjestelmiä avunannon yhteydessä, kuten SCENT- sanomanvaihtojärjestelmää tai tullitietojärjestelmää (CIS). NCTS:n tarjoaminen uusien mahdollisuuksien lisäksi ehdotetaan passituksesta vastaavien yhteyshenkilöiden verkon kaltaisia välineitä olemassa olevien järjestelmien täydentämiseksi ja niiden laajentamiseksi mahdollisuuksien mukaan yhteisen passituksen eurooppalaisiin kumppanuusmaihin Euroopassa (kohdat 4. 2. 2. , 4. 3. 2. , 4. 3. 3. ja 4. 3. 4). 2. 4 Lainsäädännön moitteettoman varmistaminen ja yhtenäisen soveltamisen valvonnan 2. 4. 1. Valvonta kohdistuu ensisijaisesti tullin ja erityisesti passitusmenettelyjen käyttäjiin. Jäljempänä käsiteltyjen (kohta 4. 3) tullipetosten ehkäisemis- ja torjuntatoimien lisäksi se, että tullisäännöstö asettaa yhteisön tasolla tietyn määrän velvoitteita käyttäjilleen, merkitsee välttämättä sitä, että näiden velvoitteiden noudattamatta jättäminen vaatii säännönvastaisuuksien ja seuraamusten määrittämistä tällä tasolla, jotta seuraamusten pelotusvaikutus ja suhteellisuus varmistettaisiin yhtenäisellä tavalla. Euroopan yhteisöjen taloudellisen etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston puiteasetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/954 mukaisesti ja ottaen huomioon sen seikan, että tullilainsäädäntö vaikuttaa muihinkin kuin taloudellisiin etuihin, komissio aikoo EYVL N:oL 312, 23. 12. 1995 h ehdottaa tänä vuonna neuvostolle sellaisen asetuksen hyväksymistä, jonka tarkoituksena on määritellä tulleja koskevat säännönvastaisuudet sekä määritellä seuraamukset ja yhteisön hallinnolliset toimenpiteet. tulliyksiköt eivät ole 2. 4. 2. Soveltamisen valvonta koskee myös tulliviranomaisia. On tullut selvästi ilmi, että jäsenvaltioiden soveltaneet passitusmenetelmiä koskevaa tullisäännöstöä yhdenmukaisesti, että tarkastusten laatu ja määrä ovat olleet yleisesti ottaen riittämättömiä ja että osaa hallinnollisista säännöksistä ei ole noudatettu. Näitä laiminlyöntejä ja puutteita on todettu ennen kaikkea passitusasiakirjan 5. kappaleen palauttamisen määräajan osalta sekä tutkinta- ja perintämenettelyjen hallinnoinnissa. Ne vaikuttavat järjestelmän tehottomuuteen ja turvattomuuteen sekä heikentävät luottamusta tulliviranomaisten mahdollisuuksiin toiminta. taata Erityistoimenpiteillä olisi kyettävä poistamaan ainakin joitakin näistä puutteista (kohta 4. 2). järjestelmän normaali toimenpiteitä; jäsenvaltioiden toimenpiteitä ei kuitenkaan ole tullihallinnoilta voimassa olevien 2. 4. 3. Passituksen moitteeton toiminta edellyttää joka tapauksessa tulliliiton moitteetonta toimintaa. Se vaatii sääntöjen moitteettoman soveltamisen tehokasta valvomista. Tulliyksiköiden valvontatoimilla on eri tavoite: yhdessä jäsenvaltioiden sekä myöhemmin kumppaneina olevien kolmansien maiden kanssa valmistellut ja toteutetut valvontatoimet ovat välttämättömiä soveltamista koskevien käytäntöjen ja vaikeuksien toteamisessa, täytäntöönpanon parantamisessa, sovellettavuuden mahdollisessa uudelleenarvioinnissa sekä tarvittaessa saamaan hallinnot toteuttamaan korjaavia tarkoitettu soveltamisen valvonnan tarkastuksiin tai tutkintaan. Myös omista varoista annetun asetuksen (ETY) N:o 1552/89 perusteella toteutetut tarkastukset kattavat ainoastaan tämän taloudellisen näkökohdan. Rikkomusmenettelyt ja yhteisöjen tuomioistuimelle osoitetut mahdolliset jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevat kanteet ovat viimeiset keinot taata yhteisön oikeuden tehokkuus ja ensisijaisuus. Niiden käyttäminen edellyttää kuitenkin tietojen saatavuutta ja tapahtuneen rikkomuksen todistamista. Sen vuoksi on kiire antaa perustamissopimusten vaalijana toimivalle komissiolle yhteisöjen tuomioistuimen alaisuudessa ja kontradiktorista periaatetta sekä puolustautumisoikeutta noudattaen, suorat tutkimuskeinot ja tarvittaessa pakotteet, joiden avulla se voi täysin toteuttaa tehtävänsä. Olisi myös soveliasta tarkastella, millä tavoin jäsenvaltioiden olisi itse osallistuttava tähän toimintaan suoraan, esimerkiksi perustamalla tulliyksiköiden tarkastamisesta vastaavia sekatyöryhmiä. 2. 4. 4. Säännöstön tehokkaan soveltamisen valvontaan tarvittavien välineiden lisäksi on varmistettava soveltamisen yhtenäisyys tulkitsemisessa tarvittavien apuvälineiden ja koulutuksen avulla (kohta 4. 5. ). 2. 5 Tullien ja toimijoiden välisen kumppanuuden luominen passituksen käyttäjien tarpeisiin vastaamiseksi aiempaa paremmin voitaisiin 2. 5. 1. Jotta tullihelpotusten sovellettavien luottamuksellinen ilmapiiri tullin ja toimijoiden välille. ja yleisesti tarkastustoimenpiteiden annettujen tullimenettelyihin sekä erityisesti passitusmenettelyihin luoda säilyttää välttämätön tärkeämpää toimijoille tasapaino välillä, entistä on 2. 5. 2. Komissio on samaa mieltä Euroopan parlamentin tutkintavaliokunnan kanssa, joka ehdottaa suosituksessaan N:o 32 "auttamisvelvollisuuden" määräämistä tulliviranomaisille menettelyn käyttäjien osalta, ja ehdottaa sellaisen yhteisen tullialaa koskevan vuoropuhelu ja kumppanuuspolitiikan toteuttamista yhteisön tasolla ja kansallisella tasolla, jonka 6. olO perustana olisi julkisen tullitoiminnan laatua koskeva peruskirja. Komissio tukee myös Euroopan tullin ja kyseisen laatu- ja avoimuuspolitiikan kuvan parantamistoimia laajennetussa "Tulli 2000" -ohjelmassa. 2. 5. 3. Komissio kehottaa tullihallintoja luomaan edellytykset ja hankkimaan välineet tämän vuoropuhelun aloittamiseksi ensin kansallisella tasolla, esimerkiksi ottamalla käyttöön ilmainen palvelunumero, johon kaikki huomautukset hallinnon toimintahäiriöistä voitaisiin keskittää ja välittää sitten toimivaltaisille viranomaisille, tai nimittämällä tulliasiamiehiä. joiden tehtäväksi tullihallinto on antanut ottaa vastaan ja käsitellä toimijoiden esittämiä valituksia hallinnon epäsoveliaasta tai epätyydyttävästä kohtelusta riitamenettelyjen ulkopuolella, erityisesti yksiköiden toiminnan ja niiden palvelujen laadun parantamiseksi. Nämä välineet eivät luonnollisestikaan rajoittuisi ainoastaan passitukseen. 2. 5. 4. Passituksen erityisalan osalta, jossa tullien ja toimijoiden välisen kumppanuuden on annettava kummallekin osapuolelle mahdollisuus: selventää aiempaa paremmin keskinäiset vastuualueensa passituksen hallinnoinnin osalta ja edistää näin hallinnoinnin parantamista (kohdat 4. 2. 1 ja 4. 2. 3). keventää sekä tullin että menettelyjen käyttäjien hallinnollista taakkaa siirtää tiettyjä tehtäviä luotettaviksi todetuille yksityissektorin toimijoille kehittää konkreettista yhteistyötä tullin ja toimijoiden välille petosten ehkäisemisen ja toteamisen edistämiseksi ja mahdollistaa passitusmenettelyjen merkittävä lujittaminen tätä kautta. 2. 5. 5. Tämän tullin yksiköiden ja toimijoiden vuoropuheluun ja tietojen vaihtoon perustuvan kumppanuuden periaatteen ei tulisi ilmetä ainoastaan vastaavien laaja-alaisten sitoumusten ja institutionaalisten rakenteiden muodossa, vaan sen olisi liityttävä myös itse (Memoranda of järjestelmien Understanding) tekemisen avulla (kohta 4. 1. 2). toimintaan, erityisesti yhteisymmärryspöytäkirjojen 2. 5. 6. Lisäksi tullien ja toimijoiden välinen passitusta käsittelevä yhteydenpitoryhmä täydentää tehokkaasti tulliasioita ja välillistä verotusta käsittelevän neuvoa-antavan komitean asemaa erityisellä passituksen alalla ulottamalla toiminnan koskemaan yhteisen passituksen aluetta (kohta 4. 5. 2). 2. 6 Tullin yhdentymisen varmistaminen Euroopassa: uusi yksinkertaistamista koskeva eurooppalainen yleissopimus tullimenettelyjen on uusi ottaa europassitukseksi 2. 6. 1. Perusajatuksena kutsuttu käyttöön passitusmenettely, joka korvaisi Euroopan tasolla nykyisen yhteisön ja yhteisen kehyksen ja joka voisi näin vastata kaupankäynnin helpottamista koskeviin oikeutettuihin tarpeisiin Euroopassa ja johon muut kumppanit voisivat tulevaisuudessa liittyä, erityisesti Euroopan unioniin liittymistä edeltävän strategian mukaisesti. Tämä uusi yleissopimus käsittäisi aluksi passituksen ja tulli-ilmoituksen yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan avulla, ja se voitaisiin myöhemmin ulottaa koskemaah kaikkia säännöksiä, joiden tarkoituksena on rajojen yli tapahtuvan kaupankäynnin helpottaminen ja yksinkertaistaminen ja jotka sisältyvät tällä hetkellä muihin, kahden- tai monenvälisiin sopimuksiin perustuviin välineisiin. M 2. 6. 2. Myös Euroopan parlamentin tutkintavaliokunta suhtautuu tähän lähestymistapaan myönteisesti ja esittää kannatuksensa komission ehdotukselle suosituksessaan N:o 34. 2. 6. 3. Uudesta tullimenettelyjen yksinkertaistamista koskevasta yleissopimuksesta on etua ainoastaan silloin, kun siinä määrätään nopeasta, tasapainoisesta ja sopimuspuolten edut kohtuullisesti takaavasta päätösmenettelystä. Jotta järjestelmää voitaisiin hyödyntää, äänestysmenettelyn olisi perustuttava määräenemmistöön ja siinä olisi vältettävä yksittäisen maan veto-oikeus sekä useista valtioista koostuvan ryhmän hallitsevuus. järjestelmän 2. 6. 4. Sopimuspuolten olennaisten etujen kokonaistoimintaa sisällytettävä uuteen suojalauseke, joka antaa sopimuspuolille mahdollisuuden keskeyttää sopimuksen tai sen tiettyjen määräysten soveltamisen alueellaan tilanteissa rajoitetuksi ajaksi tai toteuttaa erityiset kiireelliset toimenpiteet tarvittaessa. turvaamiseksi, mutta silti tietyissä poikkeuksellisissa yleissopimukseen vaarantamatta, olisi 2. 7 Kansainvälisten passitusjärjestelmien täydentävyyden takaaminen 2. 7. 1. Passitusjärjestelmien ja niiden hallinnointitapojen moninaisuutta on pidetty yhtenä passituksen heikkouden syynä olevana rakenteellisena tekijänä. Näiden järjestelmien päätösmenettelyt liittyvät periaatteet haittaavat Euroopan passitusjärjestelmien yhtenäisyyttä. Lisäksi erot näiden järjestelmien turvallisuudessa antavat mahdollisuuksia järjestäytyneelle rikollisuudelle, joka siirtäessään toimintaansa järjestelmään, joka pystyy kaikista vähiten vastustamaan petoksia, onnistuu saamaan suuren hyödyn ottamalla mahdollisimman pienen riskin. tietyt menettelyihin ja Myös komissio pitää toivottavana ainoastaan yhden passitusjärjestelmän soveltamista kaupankäynnissä Euroopan yhteisön tulevan Euroopan passitusta koskevan yleissopimuksen kumppanuusmaiden muodostamalla alueella. Lisäksi TIR-yleissopimusta sovellettaisiin ainoastaan alueen maiden ja TIR-yleissopimuksen sopimuspuolina olevien, alueen ulkopuolisten maiden välisessä kaupankäynnissä. Tämä on komission lähtökohta näiden kahden yleissopimuksen täydentävyyden kannalta. ja Komissio aikoo kuitenkin toimia liikkeellepanevana voimana meneillään olevassa TIR- yleissopimuksen tämän tarkistamisessa, jonka tarkoituksena on erityisesti yleissopimuksen puitteissa toteutettavien toimintojen turvallisuutta, ottaen huomioon, että TIR-yleissopimus ei salli joidenkin sen sopimuspuolena olevien maiden ryhtyvän muun jos kansainvälisen passitusjärjestelmän sopimuspuolet eivät kuulu tulliliittoon. kuin TIR:in yksinomaiseen käyttöön, lujittaa toimii ensisijaisesti 2. 7. 2. Tässä yhteydessä komissio tarkistuksen ensimmäisessä vaiheessa, jonka on määrä olla valmis vuoden 1997 loppuun mennessä sisällyttääkseen TIR-yleissopimukseen takaajayhdistysten ja kuljetusalan toimijoiden järjestelmään pääsyä ja TIR-carnet'iden käyttöä koskevan valvonnan, mahdollisimman laajan sähköisen (TIR-johtokunnan) tiedonsiirron perustamisen. ja kansainvälisen valvontaelimen (EDI) käytön 2. 7. 3. Vuoden 1998 alusta alkavassa toisessa vaiheessa M tarkistetaan keskitettyjä vakuuksia koskeva nykyinen järjestelmä 5 sisällytetään yleissopimuksen tekstiin menettelyn tiettyjä oleellisia, erityisesti liittyviä tekijöitä, TIR-menettelyssä suoritettujen passitustapahtumien päättämiseen yleissopimukseen sisällytetään määräyksiä, joiden tarkoituksena on TIR- menettelyn tietokoneistaminen määritellään TIR-carnet'n haltijan asema selvemmin määritellään uudelleen TIR-carnet'n rakenne ja sisältö yleissopimukseen sisällytetään mahdollisesti asianomaiseen vakuuteen perustuva erityinen arkoja tavaroita koskeva TIR-carnet ja vastaava menettely 2. 8 Euroopan tullipolitiikan tarpeita vastaavat voimavarat 2. 8. 1. Kun passituksen merkitys Euroopalle ja passitusjärjestelmien perusteellisen uudistamisen välttämättömyys on tunnustettu poliittisella tasolla, on myönnettävä vastaavasti tarvittavat voimavarat, jotta aloitetut toimet eivät jäisi aikomusten tasolle. 2. 8. 2. Passitusjärjestelmien uudistamiseen komissiossa tarvittavat nykyiset ja tulevat komission voimavarat esitetään yksityiskohtaisesti tämän toimintasuunnitelman liitteessä olevassa taulukossa. 3. TIETOKONEISTAMINEN PASSITUSUUDISTUKSEN YTIMENÄ: Uusi TIETOKONEISTETTU PASSITUSJÄRJESTELMÄ NCTS muodostaa toteutuksensa 3. 1. NCTS-hanke uusien hallinnointimahdollisuuksien ansiosta kilpailukykyisen ja tehokkaan välineen, joka tarjoaa sopivan vastauksen erilaisiin passitusmenettelyjen hallinnointiin ja turvallisuuteen liittyviin tavalla. kysymyksiin Parlamentin tutkintavaliokunta esittää puolestaan suosituksessaan N:o 21 toivomuksensa NCTS:n nopeasta sen kaikkien mahdollisuuksien parhaasta mahdollisesta hyödyntämisestä. torjunnan parhaalla mahdollisella ja mahdollistaa petosten toteuttamisesta tarjoamiensa ja ja 3. 2. NCTS:ssä otetaan käyttöön kehittyneiden sähköisen tietojenkäsittelytekniikan ja sähköisen tietojensiirron (EDI) käyttöön perustuva uusi passituksen hallinnointitapa Euroopan yhteisössä, EFTA-maissa ja Visegrad-maissa. tietojärjestelmien, 3. 3. Uuden tietokoneistetun passitusjärjestelmän tavoitteet ovat seuraavat: 5 TIR-järjestelmän uuden vakuusjärjestelmän yhteydessä komissio on käynnistänyt tutkimuksen yhteisön yhteisen takaajayhdityksen perustamisesta. ,y< - yhteisön passituksen ja yhteisen passituksen tehokkuuden ja suorituskyvyn lisääminen - passitukseen liittyvien petosten ehkäisemisen ja toteamisen tehostaminen - passitustapahtumien nopeuttaminen tarjoamalla taloudellisille toimijoille samalla uusia välineitä silloin kun ne ovat asianmukaisia ja toteuttamiskelpoisia. turvallisuuden parantaminen ja 3. 4. NCTS antaa mahdollisuuden passituksessa kuljetettavien tavaroiden liikkuvuuden tapahtuva valvonta tosiaikaiseen valvontaan, kun taas nykyinen paperijärjestelmänä suoritetaan jälkikäteen. Uuden järjestelmän tarjoamista eduista voidaan mainita: - 5. kappaleen palauttamisen korvaaminen sähköpostiviestillä - asiakirjojen vertailevan tarkastuksen korvaaminen tietokoneen avulla tapahtuvalla tarkastusten joka helpottaa passitustapahtumien valintaa ja tarkastuksella, kohdentamista. - vakuuksien hallinnoinnin parantaminen - passitusta koskevien tilastojen keruu ja hyödyntäminen - passitustapahtumien aiempaa nopeampi päättäminen - passitustapahtumien turvallisuuden parantaminen Järjestelmän perustaminen ja asteittainen kehittäminen etenevät seuraavan 3. 5. aikataulun mukaisesti: - järjestelmän täytäntöönpanon alkuvaihe toteutetaan vuoden 1998 puolivälissä (säilyttämällä samanaikaisesti tullitoimipaikkojen välinen paperiasiakirjojen vaihto) rajoitetuin toiminnoin tietyissä määrältään rajoitetuissa maissa ja toimipaikoissa - uuden järjestelmän toiminnallinen käynnistysvaihe toteutetaan vuoden 1998 lopussa tietyissä toiminnoin rajoitetuin (käyttämättä samanaikaisesti paperi-ilmoituksia) määrältään rajoitetuissa toimipaikoissa - NCTS toteutuu täydellisesti vuoden 2000 lopussa (tullitoimipaikkojen välisestä asiakirjojen vaihdosta on tällöin luovuttu kokonaan). 3. 6. Kansalliset tullihallinnot ovat sitoutuneet osoittamaan hankkeen toteuttamiseen tarvittavat varat. Komission vastuualueeseen kuuluva osuus rahoitetaan yhteisön talousarviosta. 3. 7. NCTS-hanketta esitellään tuleville käyttäjille Brysselissä 28. huhtikuuta 1997 järjestettävässä konferenssissa, johon osallistuvat myös järjestelmää hallinnoivat tullihallinnot, järjestelmän sisältämien etujen hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla ja toimijoiden saamiseksi suoraan mukaan sen toteuttamiseen. järjestelmän 10 JM 4. PASSITUSJÄRJESTELMÄN HALLINNOINTIIN JA VALVONTAAN LIITTYVÄT ERITYISTOIMET Toimet eivät koske ainoastaan lainsäädännön sisältöä ja hallinnoimista, johon sisältyy soveltamisen valvonta ja petosten ehkäiseminen, vaan myös rikkomusten havaitsemista ja torjuntaa toimintatasolla. Sen arvioimiseksi, kuinka paljon inhimillisiä voimavaroja tarvitaan näiden toimien toteuttamiseen, on syytä tutustua liitteeseen. tehokkuuteen Vaikka jotkin näistä toimista aiheuttavatkin kuluja toimijoille, toimien mukanaan tuomat liittyvät edut korvaavat ne passitusjärjestelmien moninkertaisesti. Lisäksi jäljempänä eritellyt toimet eivät todennäköisesti aiheuta kohtuuttomia rahallisia kustannuksia passituksen käyttäjille, olipa yrityksen koko mikä tahansa, ja niiden tehokkuutta ja asianmukaisuutta arvioidaan määräajoin ottaen huomioon mahdollisesti aiheutuneet kulut. turvallisuuteen ja 4. 1 PASSITUSTAPAHTUMIEN KEHYKSET 4. 1. 1. 4. 1. 2. 4. 1. 3. Pääsy toimijoiden luotettavuuden mukaan eriytettyyn menettelyyn Soveltamisen viimeisteleminen vuoropuhelun ja vastavuoroisten sitoumusten perusteella: yhteisymmärryspöytäkirjat Tiettyihin kuljetusmuotoihin sovellettavien passitusmenettelyjen uudelleentarkastelu 4. 2 PASSITUSTAPAHTUMIEN KULKU 4. 2. 1. Hallintojen vastuu menettelyjen kulusta ja määräaikojen noudattamisesta: kansalliset hallintosuunnitelmat 4. 2. 2. Menettelyä koskeva hallinnollinen yhteistyö 4. 2. 3. Toimijoiden vastuu passitustapahtumien aineellisen hallinnan osalta 4. 3 PETOSTEN EHKÄISEMINEN JA TORJUNTA 4. 3. 1. 4. 3. 2. 4. 3. 3. 4. 3. 4. 4. 3. 5. Kuljetusten turvallisuus Riskienhallinnan yhteensovittaminen Passitustapahtumien kohdennettu valvonta Petosten havaitseminen ja torjunta Välineiden ja voimavarojen yhteensovittaminen 4. 4 PASSITUSTA KOSKEVA MOITTEETON VARAINHOITO 4. 4. 1. 4. 4. 2. 4. 4. 3. Luotettavuuden ja riskien mukaan mukautettu vakuusjärjestelmä Velallisten oikeudenmukainen tunnistaminen taloudellisten etujen turvaamiseksi Velkojenperintämenettelyjen järkiperäistäminen 4. 5 SÄÄNTÖJEN YHTENÄINEN JA MOITTEETON SOVELTAMINEN 4. 5. 1. 4. 5. 2. Passitusta koskeva käsikirja Tullihenkilöstön kouluttaminen ja toimijoille suunnattu tiedottaminen 4. 6 PASSITUSJÄRJESTELMIEN JA NIIDEN UUDISTUKSEN TEHOKAS SEURANTA JA JATKUVA ARVIOINTI n ^ / â) 4. 1 Passitustapahtumien kehykset 4. 1. 1 PAASY TOIMIJOIDEN LUOTETTAVUUDEN JA RISKIEN MUKAAN ERIYTETTYYN MENETTELYYN Passitustapahtumien kehykset muodostuvat passituksen käyttäjien aiempaa paremman tuntemuksen sekä riskienhallinnan avulla. Tällä lähestymistavalla voidaan varmistaa tasapaino järjestelmän turvallisuustoimenpiteiden ja rehellisten toimijoiden oikeutetusti vaatimien helpotusten välillä. Helpotettuihin passitusmenettelyihin pääsyyn liittyvien tutkimus tehdään yhteisön riskien arvioinnin yhteydessä tietojensaantiin liittyvän järjestelmän käyttökelpoisuuden arvioimiseksi niiden toimijoiden osalta, joiden luotettavuutta ei ole riittävällä tavalla tunnustettu passitusta koskevien helpotusten myöntämiseksi. ja Euroopan tasolla Tavoitteet Turvallisuuden lujittaminen ja helpotettujen menettelyjen säilyttäminen siten, että mahdollisuus päästä yksinkertaistettuihin passitusmenettelyihin varataan rehellisiksi ja luotettaviksi tunnetuille toimijoille. GATT-sopimuksen 5 artiklan noudattaminen säilyttämällä vapaa pääsy muuhun kuin yksinkertaistettuun passitusmenettelyyn, joka edellyttää täysimääräistä vakuutta. Toimet yhtenäisen arviointiperusteiden määrittäminen, Sellaisen peruspassitusmenettelyn määrittäminen, jonka käyttö ei edellytä ennalta annettavaa lupaa. Yksinkertaistettuihin menettelyihin myönnettävän ennakkoluvan myöntämisen yleistäminen ja luvan tarkistusta, kumoamista tai peruuttamista koskevien edellytysten tarkentaminen. Niiden täytettävä yksinkertaistettua passitusta koskevan luvan saamiseksi: henkilökohtaiset, aineelliset ja taloudelliset arviointiperusteet. Sellaisten oikeudellisten ja käytännöllisten välineiden antaminen vakuustoimipaikoille, joita tarvitaan hakijoille tehtävässä tarkastuksessa ja joilla vahvistetaan vakuuden taso luvan osalta. Toimijan toteuttamien pyytämien helpotusten myöntämisessä. Ei-luotettavia toimijoita koskevien tietojen saantiin liittyvän yhteisön järjestelmän käyttökelpoisuutta koskeva tutkimus. turvallisuustoimenpiteiden huomioonottaminen toimijoiden on toimijan jotka Aikataulu Normatiivinen ehdotus (yhteinen passitus ja yhteisön passitus) : heinäkuussa 1997 Arvioitu täytäntöönpano: vuoden 1998 ensimmäisenä puolivuotiskautena Seuranta ja arviointi: kesällä 1998, sen jälkeen kerran vuodessa EP:n tutkintavaliokunnan vastaavat suositukset: N:o JOjaN. o 11 12 olG 4. 1. 2 SOVELTAMISEN VIIMEISTELEMINEN PERUSTEELLA: YHTEISYMMÄRRYSPÖYTÄKIRJAT Tullien ja toimijoiden välisen uuden luottamuksellisen toimintaympäristön olisi kehityttävä myös muualla kuin oikeudellisten kehysten yhteydessä, joilloin ei synny osapuolia koskevia oikeuksia ja velvollisuuksia, vaan tällainen toimintaympäristö mahdollistaa tietyi näiden menettelyjen hallintoa ja turvallisuutta koskevat yhteistyöhankkeet menettelyjen aiempaa paremman hallinnan ansiosta. Tämä on yhteisymmärryspöytäkirjojen (Memoranda of Understanding ) tavoite. Ollakseen tehokkaita yhteisymmärryspöytäkirjat on tehtävä paikallisella tasolla yrityksen ja sen tulliyksikön välillä, jonka alaisuuteen kyseinen yritys kuuluu tullimuodollisuuksien osalta. Tämä ei tietenkään estä kehysyhteisymmärryspöytäkirjojen tekemistä kansallisella tasolla tai yhteisön tasolla passituksen hallinnoijien ja käyttäjien välillä yhteisymmärryspöytäkirjan mallin perusteella. Tavoitteet tehokkuuden parantaminen Menettelyjen työskentelyn helpottaminen vähentämällä hallinnollisia tarkastuksia. Menettelyjen turvallisuuden lujittaminen Passituksen käyttäjien ja näiden luotettavuuden entistä parempi tuntemus sekä tehtäviä ja tulliyksikköjen ja toimijoiden tarpeettomia Toimet Yhteisymmärryspöytäkirjan mallin laatiminen Tullien ja toimijoiden välisten yhteisymmärryspöytäkirjojen tekemisen kannustaminen Yhteisymmärryspöytäkirjojen täytäntöönpanon ja niiden vaikutusten arvioiminen, joita pöytäkirjoilla on passitustapahtumien turvallisuuteen ja menettelyjen tehokkuuteen sekä sen hyödyn arvioiminen, joka pöytäkirjoista koituu sekä tullille että toimijoille. Aikataulu määrittäminen: Yhteisymmärryspöytäkirjan (ensimmäinen puolivuotiskausi: tilapäinen ryhmä ja toinen puolivuotiskausi: keskustelut toimijoiden kanssa). Täytäntöönpanon käynnistäminen: vuoden 1999 alussa vuonna 1998 13 n 4. 1. 3 TIETTYIHIN KULJETUSMUOTOIHIN SOVELLETTAVIEN PASSITUSMENETTELYJEN UUDELLEENTARKASTELU Tiettyihin kuljetusmuotoihin sovellettavia passitusmenettelyjä on tarkasteltava huolellisesti niiden tehokkuuden ja niiden mahdollisen petosalttiuden arvioimiseksi. Tässä yhteydessä on erityisesti jatkettava meriteitse tapahtuvien kuljetusten alalla jo laadittujen ehdotusten tarkastelua. Tavoitteet soveltamisessa ilmenevien vaikeuksien huomioon ottamiseksi Passituksen laajuuden uudelleenmäärittäminen meriteitse tapahtuvien kuljetusten osalta ja menettelyn petosalttiuden vähentämiseksi. Tulli- ja verovelkojen perinnän varmistaminen entistä paremmin ottamalla käyttöön vakuusvelvoite tiettyjen meriteitse tapahtuvien kuljetusten passitustapahtumissa. Sellaisten osa-alueiden määrittäminen, joiden perusteeella voidaan arvioida, onko rautatie- lentokuljetuksiin myönnettyjä helpotettuja menettelyjä käytetty asianmukaisesti ja onko kyseisten kuljetusten turvallisuustaso riittävä. ja Toimet tapahtuvia kuljetuksia koskevien Säännöstön muuttaminen meriteitse passitusmenettelyjen mukauttamiseksi kattamaan ainoastaan säännöllinen meriliikenne sekä valvontakeinojen lujittamiseksi. Taloudellisten etujen suojaamisen parantaminen ottamalla käyttöön pakollinen vakuus muiden kuin yhteisötavaroiden osalta säännöllisillä merireiteillä. Sellaisen tutkimuksen rahoittaminen, jolla voidaan arvioida ilmateitse ja rautateitse toteutettavien passitusmenettelyjen tehokkuutta ja turvallisuutta sekä sitä, onko tässä tapauksessa soveliasta säilyttää vapautus vakuuden antamisesta. Aikataulu Merikuljetuksissa käytettävän passituksen normatiivinen mukauttaminen: yhteisössä annetun ehdotuksen hyväksyminen: heinäkuussa 1997 Tutkimus: tarjouspyyntömenettelyyn sitoutuminen: lokakuussa 1997 Tutkimuksen rahoitus: Tulli 2000:ta koskevan päätöksen 10 artiklan 2 kohta Voimavarat EP:n tutkintavaliokunnan vastaava suositus: N:o 25 14 otf 4. 2 Passitustapahtumien kulku 4. 2. 1 HALLINTOJEN VASTUU MENETTELYJEN KULUSTA JA MÄÄRÄAIKOJEN NOUDATTAMISESTA: KANSALLISET HALLINTOSUUNNITELMAT Uudistus aloitetaan soveltamalla nykyisiä menettelyjä entistä paremmin ja hyödyntämällä olemassa olevia hallinnollisen yhteistyön rakenteita parhaalla mahdollisella tavalla. • Passitusmenettelyjen käyttö suotuisin taloudellisen edellytyksin lujittamalla passitusmenettelyjen hallinnoinnin tehokkuutta. Tavoite Toimet 5. kappaleen vastaavien palauttamisesta T-asiakirjojen uudelleenjärjestäminen määrätoimipaikoissa voimavarojen arvioimisen jälkeen. T-asiakirjojen 1. ja 5. kappaleen lähentäminen ja tutkintamenettelyjen hallinnoinnin antaminen keskitetyn kansallisen yksikön (esimerkiksi vakuustoimipaikkojen - katso tiivistelmä 4. 4. 3) tehtäväksi. Noudatettavia määräaikoja koskevan realistisen tavoitteen määrittäminen yhteisön tasolla kansallisen hallintosuunnitelman yhteydessä. yksikköjen tarvittavien ja keskustoimipaikoissa Aikataulu Hallinnollisten järjestelyjen mukauttaminen (yhteisön passitus ja yhteinen passitus): vuoden 1997 lopussa ja täytäntöönpano vuoden 1998 alussa Muiden toimenpiteiden täytäntöönpano: vuoden 1997 toisesta neljänneksestä alkaen EP:n tutkintavaliokunnan vastaavat suositukset: N:o 5 ja N:o 26 15 // 4. 2. 2 MENETTELYÄ KOSKEVA HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ Myös hallinnollista yhteistyötä on lujitettava helpottamalla hallintojen välistä yhteydenpitoa tietojen nopean ja suunnitelmallisen vaihdon varmistamiseksi, etenkin kaikista passitustapahtumiin liittyvistä kysymyksistä vastaavien yhteyshenkilöiden välityksellä. • Passitusmenettelyjen turvallisuuden ja tehokkuuden lujittaminen helpottamalla eri tulliyksikköjen välistä viestintää ja parantamalla näin passituksen seurantaa. Tavoite • Ennakkoilmoitusjärjestelmän (SIP) parantaminen Toimet 1) (nykyisen) ennakkoilmoitusjärjestelmän laajentaminen kaikkiin yhteistä passitusta käyttäviin maihin • 2) järjestelmän muuttaminen velvoittavaksi kaikkien niiden passitustapahtumien osalta, jotka koskevat "arkoja tavaroita" (tavarat yksilöidään uudessa yhtenäisessä luettelossa) • 3) vastaanottava toimipaikka lähettää vastaanottoilmoituksen tavarat saatuaan järjestelmällisesti ja välittömästi nopeita viestintätapoja käyttäen. • Paikallisen passituksesta vastaavien yhteyshenkilöiden ja kansallisten koordinaattoreiden verkoston luominen: - kansallisella tasolla nimitetään passituksesta vastaava koordinaattori, jonka tehtävänä on seurata passitusmääräysten soveltamista, laatia kansalliset hallinto-ja valvontasuunnitelmat, toimia ohjeellisena neuvottelukumppanina sekä tukea paikallisten yhteyshenkilöiden toimintaa -jokaiseen passitukselle avoimeen suureen tullitoimipaikkaan (yli 10 000 passitusasiakirjaa vuodessa) nimitetään passituksesta vastaava yhteyshenkilö; tämä yhteystaho vastaa passituksen hallinto-ja valvontasuunnitelmien toteuttamisesta, yhteydenpidosta muiden tulliyksikköjen kanssa sekä säännöllisestä vuoropuhelusta toimijoiden kanssa. • Passitusta koskevien leimojen lähettämisjärjestelmän luominen (TCT). Aikataulu Passitusta koskevien leimojen lähettämisjärjestelmän kesäkuussa 1997 Arkoja tavaroita koskevan yhtenäisen luettelon hyväksyminen: heinäkuussa 1997 Yhteyshenkilöiden ja koordinaattorien nimittäminen jokaisessa maassa: syyskuussa 1997 Passitusverkostoa koskevan täydellisen luettelon jakaminen: joulukuussa 1997 Kansallisten passituksesta vastaavien koordinaattorien ensimmäinen seminaari: 1998 luominen ja täytäntöönpano: EP: n tutkintavaliokunnan vastaavat suositukset: N:o IjaN. o 9 16 30 4. 2. 3 TOIMIJOIDEN VASTUU PASSITUSTAPAHTUMIEN AINEELLISEN HALLINNAN OSALTA Passitusmenettelyjen käyttäjien, jotka vastaavat käynnistämiensä passitustapahtumien aineellisesta hallinnasta ja seurannasta, on edistettävä menettelyjen turvallisuuden ja tehokkuuden lujittamista. Tavoitteet Passitustapahtumien turvallisuuden lujittaminen määrittämällä selvästi passituksesta vastaavan velvollisuudet passituksessa kuljetettavien tavaroiden aineellisen hallinnan osalta. Päättämismenettelyjen määräaikojen lyhentäminen ja T-asiakirjojen 5. kappaleiden palauttamista koskevan vastuun antaminen toimijoille. Toimet Passituksesta vastaavan vastuuta koskevan periaatteen vahvistaminen säännöksissä selkeästi passituksesta vastaavan aloittamien passitustapahtumien aineellisen hallinnan ja seurannan osalta, sekä menettelyjen päättämisen käsitteen määrittäminen. Passituksesta vastaavan vastuun laajuutta passitustapahtumien moitteettomasta kulusta tarkennetaan tulliviranomaisen kanssa tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan yhteydessä tehtävällä sitoumuksella. Luotettavien toimijoiden vastattavaksi annetaan T-asiakirjojen 5. kappaleiden palauttaminen yksinkertaistettuun passitukseen pääsyn yhteydessä ennen NCTS:n täydellistä toteutumista. Aikataulu Yhteisen passituksen ja yhteisön passituksen normatiivinen ehdotus: heinäkuussa 1997 Täytäntöönpano: vuoden 1998 alussa EP. n tutkintavaliokunnan vastaavat suositukset: N:o 10, N:o 23 ja N:o 24 17 3i 4. 3 Petosten ehkäiseminen ja torjunta 4. 3. 1 KULJETUSTEN TURVALLISUUS Petosten torjuntaa koskevan politiikan johdonmukaisuus ja onnistuminen Euroopan tasolla perustuu tullin yksiköiden ja komission keskinäiseen läheiseen yhteistyöhön ja aktiiviseen vuorovaikutukseen niiden toimijoiden kanssa, joiden on arvioitava aiheutuneet riskit ja tarkastettava niiden haltuun luovutetut tavarat. Vaikka tietyt tunnistetut turvatoimenpiteet eivät ole uusia, se, että kyseiset tullin eri yksiköt toteuttavat ne menettelyn kaikissa vaiheissa samanaikaisesti ja yhteensovitetusti, tuottaa tullihallinnoille ja käyttäjille tavoitellun kustannus-hyötysuhteen. Tavoitteet Tavaroiden siirtoon tai niiden korvaamiseen liittyvien riskien vähentäminen kuljetuksen aikana tullien ja toimijoiden soveltamien toimenpiteiden avulla perustuen parempaan kustannus-hyötysuhteeseen. Passitustapahtuman yksinkertaistaminen. varmistaminen seurannan, valvonnan tarkastusten ja Toimet Lastitilan sinetöinti: pakollinen aroille tavaroille, suositeltavaa tietyissä muissa tapauksissa; kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on annettava käytettävälle kuljetusvälineelle hyväksyntä, jotta kuljetusvälineen soveltuvuus sinetöintiin voidaan vahvistaa. Pakollisen T-kilven kiinnittäminen hyväksyttyyn ajoneuvoon sen todistamiseksi, että kuljetus sisältää passituksen alaisia tavaroita, tulliyksikköjen toiminnan helpottamiseksi ja tiedonjakamiseksi liikenteenharjoittajalle ja kuljettajille. Pakollinen ajoneuvon matkareittiä koskeva ilmoitus passitusasiakirjan luovuttamisen yhteydessä Lähtötoimipaikan mahdollisimman tarkasti laskema matkaan kuluva aika- Valvontatoimenpiteiden turvallisuustoimenpiteiden kanssa (tiivistelmä 4. 2. 3). yhteensovittaminen toteuttamien toimijan itsensä Soveltamistoimenpiteitä koskeva ehdotus: heinäkuussa 1997 Aikataulu Voimavarat Tullihallinnot: riittävästi henkilökuntaa, joka toteuttaa - niissä tapauksissa ja sellaisin edellytyksin, joista on sovittu Euroopan tasolla - lähdön yhteydessä tehtävässä tarkastuksessa tarvittavat turvallisuustoimenpiteet. Hyväksyntätodistusten antaminen ja ajoneuvojen vaatimustenmukaisuutta koskevien vuositarkastusten suorittaminen: kyseiset tehtävät on annettu valtuutetuille yksityisen sektorin yksiköille. EP. n tutkintavaliokunnan vastaavat suositukset: N:o 7, N:o 8 ja N:o 22. 18 - t<\ 31 4. 3. 2 RISKIENHALLINNAN YHTEENSOVITTAMINEN Yhteisen riskienhallintapohtiikan kehittäminen, erityisesti yhteisön riskianalyysityöryhmän perustaminen mahdollistaa fyysisten tarkastusten ja asiakirjatarkastusten kohdentamisen ja tutkimusten suuntaamisen näin saatujen tietojen perusteella kaikissa tulliyksiköissä. Tavoitteet • ehkäiseminen Petosten yhdenmukaistaminen ja passitusmenettelyjen osalta. ja torjunnan yhteensovittaminen järkiperäistäminen, Euroopan uudenaikaistaminen, erityisesti tasolla, Toimet Yhteisön riskianalyysityöryhmän perustaminen; toteutettavat riskejä koskevat profiilit ja valintaperusteet. Komissio yhteensovittaa riskienhallintaa koskevaa politiikkaa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla (mukaan lukien erityisesti niiden toimijoiden tarkastustoimet, joille on myönnetty helpotettuja menettelyjä). tehtävänä on työryhmän laatia Aikataulu Yhteisön tasolla toteutettavassa riskianalyysiä koskevassa pilottihankkeessa passitus voidaan ottaa ensimmäiseksi tutkimuskohteeksi tästä hetkestä vuoden 1998 loppuun saakka (NCTS:n käynnistymisen määräaika), (testiprofrilit ovat valmiit heinäkuussa 1997). Komissio valmistelee suunnitelman vuoden 1998 ensimmäisenä puolivuotiskautena • Riittävä määrä henkilökuntaa (komissio ja kansalliset lähetetyt asiantuntijat), joka muodostaa riskianalyysityöryhmän (+ rahoitus Tulli 2000:ta koskevan päätöksen 9 artiklan mukaisesti) Voimavarat EP. mn tutkintavaliokunnan vastaavat suositukset: N:o 3, N:o 7, N:o 25 ja N:o 28. 20 33 4. 3. 3 PASSITUSTAPAHTUMIEN KOHDENNETTU VALVONTA Valvontasuunnitelmien yhteensovittaminen Euroopan tasolla ja yhteisten valvontatoimien kehittäminen mahdollistavat parhaalla mahdollisella tavalla. torjuntatoimien hyödyntämisen petosten Tarkastusten tehokkuuden lisääminen estämättä tai hidastamattatavaroiden kuljetuksia turhaan. Tavoite Toimet osoittaakseen Puolivuosittainen valvontasuunnitelma, jonka jokainen kyseessä oleva (kansallisen ja paikallisen tason) tulliyksikkö laatii vahvistaakseen määrälliset tavoitteet ja alakohtaiset painopistealueet, kohdentaakseen tarvittavat asiakirjatarkastukset ja fyysiset tarkastukset niiden suuntaviivojen mukaisesti, jotka on määritelty Euroopan tasolla riskien hallinnan osalta, arvioidakseen tehtyjen tarkastusten tulokset ja tehdäkseen niitä koskevan selvityksen Euroopan tasolla. Kansallisten valvontasuunnitelmien yhteensovittaminen Euroopan tasolla. Eri kuljetusmuotoja yksityiskohtaiset yhteiset komission avustuksella. rautateitse, maitse) järjestetään Euroopan (ilmateitse, meriteitse, tarkastustoimet, koskevat tasolla voimavarat, jotka Aikataulu • ensimmäiseksi Kansallisia viranomaisia pyydetään esittämään vuonna 1997 luonnos passitusta koskevaksi joka mahdollistaa neuvottelun ja yhteensovittamisen toimivaltaisissa komiteoissa syyskuussa 1997 ennen suunnitelman yhdenmukaistettua täytäntöönpanoa Euroopan tasolla tammikuussa 1998. valvontasuunnitelmaksi, puolivuosittaiseksi Voimavarat • • Yhteisön taso/komissio: rahoitus Tulli 2000:ta koskevan päätöksen 8 ja 12 artiklan mukaisesti. Tulliyksiköt: kyseisten tarkastusten moitteettoman toteutumisen kannalta tarpeellisten inhimillisten ja aineellisten voimavarojen määrääminen. EP:n tutkintavaliokunnan vastaavat suositukset: N:o 1, N:o 4, N:o 5jaN:o7. 21 >/ 4. 3. 4 PETOSTEN HAVAITSEMINEN JA TORJUNTA: HALLINNOLLINEN TUTKINTA JA OIKEUDELLISET MENETTELYT Petosten ehkäisemisen lisäksi on tarpeen kehittää petosten havaitsemista ja torjuntaa koskevaa politiikkaa, erityisesti silloin, kun petokset ovat osa laajaa järjestäytynyttä rahoitus- ja talousrikollisuutta. Tällainen politiikka voidaan kehittää toisaalta jo olemassa olevien osittain uusien välineiden tehokkaalla täytäntöönpanolla ja toisaalta toteuttamalla sopivia välineitä ja rakenteita entistä mittavamman rangaistuspolitiikan toteuttamiseksi. • Passitusmenettelyissä esiintyvien petosten toteaminen ja torjunta koo yhteisössä yhtenäisellä tavalla tehokkaasti, oikeassa suhteessa ja antamalla riittävä pelote. Tavoitteet Toimet Uuden, keskinäistä avunantoa tullialalla koskevan asetuksen 515/97 täytäntöönpano. EY:n taloudellisten etujen suojaamista, petosten ja säännönvastaisuuksien havaitsemista (asetus 2185/96 paikan päällä suoritettavista tarkastuksista ja todentamisista) ja yhteisön hallinnollisia seuraamuksia koskevien yhteisön asetusten täytäntöönpano (kohta 2. 4 taloudellisten etujen suojaamista koskevan asetuksen 2988/95 osalta) Asianmukaisten tutkintaelinten täytäntöönpano yhteisön tasolla Petosten torjunnan rakenteiden kehittämisen ja täytäntöönpanon kannustaminen ja tukeminen unionin tasolla: taloudellisten etujen suojaamista koskeva yleissopimus ja kaksi lisäpöytäkirjaa (lahjonta ja rikosoikeudellinen yhteistyö) EP:n pyytämän Euroopan oikeudellista aluetta koskevan selvityksen hyödyntäminen Tulliyhteistyön sisällyttäminen EU:sta tehdyn sopimuksen yhteisöä koskevaan osaan ja 209 a artiklan lujittaminen. Aikataulu Asetuksen 515/97 täytäntöönpano: Maaliskuu 1998 Asetuksen 2185/96 täytäntöönpano: 1997 taloudellisten etujen suojaamista koskevien Tietotekniikan käyttöä tullialalla ja yleissopimusten seuranta, ratifiointi ja täytäntöönpano ensimmäinen lahjontaa koskeva pöytäkirja mukaan lukien: 1997 Toisen, taloudellisten etujen suojaamista koskevan pöytäkirjan seuranta, ratifiointi ja täytäntöönpano: 1998 Euroopan oikeudellista aluetta koskevan selvityksen hyödyntäminen: 1998 Voimavarat Komissioon lähetettyjen jäsenvaltioiden rikosoikeuden asiantuntijoiden muodostaman rikosoikeudellisen työryhmän perustaminen. Komission täytäntöönpanemiseksi ja yhteisen tutkintaelimen toteuttamiseksi. tutkintayksikköjen lujittaminen asetuksen erityisesti 2185/96 EP:n tutkintavaliokunnan vastaavat suositukset: N:o 2, N:o 8 ja N:o 14 - 20 22 J) 4. 3. 5 VÄLINEIDEN JA VOIMAVAROJEN YHTEENSOVITTAMINEN SEKÄ TOIMIVALTUUKSIEN YHTENÄISTÄMINEN Kansallisten hallintojen henkilöstöä ja laitteita koskevia voimavaroja on hallinnoitava yhteensovitetusti. Tullihenkilöstön valvontaa koskevaa toimivaltaa on yhdenmukaistettava riittävästi, kuten komissio on todennut asiakirjassaan (KOM (95) 556)6 yhtenäisen turvallisuustason varmistamiseksi ja yhtäläisen kohtelun takaamiseksi toimijoille koko järjestelmän kattamalla alueella. Tulliyksikön laadun ja tarkastusten tehokkuuden yleinen parantaminen. Tavoitteet Toimet Tullihallintojen voimavaroja koskevan hallinnon aktiivinen yhteensovittaminen ja arviointi Yhteisön ulkorajojen laitteita ja välineitä koskevan yhteisön suunnitelman laatiminen Tullihallintojen virkamiesten roolia ja toimivaltaa koskeva yleinen tutkimus. Aikataulu Yhteensovittamisen ensimmäinen vaihe: tullihallintojen täytäntöönpanemien välineiden kirjaaminen (vuoden 1998 toinen puolivuotiskausi) Toinen vaihe: lisätarpeiden tunnistaminen Euroopan tasolla sekä laitteita ja välineitä koskevan yhteisön suunnitelman laatiminen (1999) Tullivirkamiesten roolia ja toimivaltaa koskeva tutkimus, joka on suunniteltu jo "Tulli 2000 vuonna 1997" -toimintaohjelman yhteydessä. Voimavarat Yhteisö/komissio: rahoitus Tulli 2000:ta koskevan päätöksen 8 ja 12 artiklan mukaisesti + tutkittavana rahoitus osittain yhteisön varoista tiettyjen valvontalaitteiden ja -välineiden osalta Tulliyksiköt: kyseisten tarkastusten asianmukaisen toteuttamisen kannalta tarpeellisten inhimillisten ja aineellisten voimavarojen määrääminen. EP:n tutkintavaliokunnan vastaavat suositukset: N:o 1, N:o 4, N:o 5, N:o 6, N:o 8 ja N:o9 Vertaileva selvitys yhteisön välineiden toimenpiteitä koskevista jäsenvaltioiden tekemistä kertomuksista. tuhlauksen ja kavallusten torjumiseksi toteutettuja 23 3L- 4. 4 Passitusta koskeva moitteeton varainhoito 4. 4. 1 LUOTETTAVUUDEN JA RISKIEN MUKAAN MUKAUTETTU VAKUUSJÄRJESTELMÄ Passitusjärjestelmien moitteeton hallinnointi rahoitustasolla onnistuu toteuttamalla ennen passitustapahtumaa toimia riskeihin mukautetut rahalliset vakuudet. Tavoite • Vakuuden luonteen ja yksityiskohtaisten sääntöjen mukauttaminen riskejä ja kunkin toimijan erityistä tilannetta vastaaviksi. Toimet ja Sellaisen vakuuden soveltaminen, joka antaa suurimman mahdollisen taloudellisen suojan (henkilökohtaisen täysimääräisen vakuuden sekä kiinteän vakuuden todistusten muodossa käytössä olevien määrien mukaisesti) vakiomuotoisille passitustapahtumille, joilla ei ole lupaa menettelyyn. Yksinkertaistettujen vakuuden muotojen (yleisvakuuden, kiinteän vakuuden) tarjoaminen tietyt pääsyä koskevat arviointiperusteet täyttäville toimijoille pitämällä perustana määrää, joka on määritetty passitustapahtumaan liittyvien riskien ja toteutettujen turvallisuustoimenpiteiden mukaan. Tutkimuksen käynnistäminen sen määrittämiseksi, missä määrin tullien ja verojen vakuutusjärjestelmä voi tietyissä tapauksissa korvata kolmannen osapuolen antaman yhteisvastuullisen vakuuden. Aikataulu Normatiiviset ehdotukset: heinäkuussa 1997 Välineet ja toiminnalliset toimet: vuoden 1998 aikana Vakuutuksia koskeva tutkimus: tarjouspyyntö esitetään toukokuussa 1998 Tulli 2000 -talousarvion käyttäminen toiminnallisiin toimiin ja tutkimuksiin • Voimavarat EP:n tutkintavaliokunnan vastaavat suositukset: N: o 10 ja N: o 24 24 r? 4. 4. 2 VELALLISTEN OIKEUDENMUKAINEN TUNNISTAMINEN TALOUDELLISTEN ETUJEN TURVAAMISEKSI Muodollisuuksien ja tarkastusten ketjun muodostaman passitustapahtuman toisessa päässä moitteettoman varainhoidon varmistaminen edellyttää myös sitä, että toimivaltaiset viranomaiset voivat periä kyseiset määrät velallisilta nopeasti ja tehokkaasti. Velan osalta tämä merkitsee velan perimistä ensisijassa henkilöiltä, jotka ovat suoraan vastuussa velan syntymisestä säilyttäen kuitenkin mahdollisuus periä velat passituksesta vastaavalta ja tämän vakuudenasettajalta, jos velkojen perimisessä muilta mahdollisilta velallisilta ilmenee vaikeuksia. Tulli- tai verovelan syntymiseen liittyvän tilanteen selvittäminen passituksen osalta sekä vastaavien velallisten aseman selvittäminen. Tavoite Toimet Sen selvä osoittaminen säännöstössä, että vastuu passitustapahtuman yhteydessä mahdollisesti syntyvistä veloista on selkeästi ainoastaan passituksesta vastaavalla, kun kyse ei ole kolmannen osapuolen tekemästä siirrosta tai sääntöjen vastaisesta tuonnista; passituksesta vastaavan on passitusjärjestelmän menettelynhaltijana valvottava, että käynnistämänsä passitustapahtumat sujuvat moitteettomasti, ja otettava täysi vastuu kyseisten velkojen velallisena siinä tapauksessa että passitusmenettelystä aiheutuvia velvollisuuksia ei täytetä (kohta 4. 2. 3). Sen selvä osoittaminen säännöstössä, että kun on kyseessä tavaroiden siirto pois tullivalvonnasta passitustapahtuman yhteydessä, velallisia ovat pääasiassa tavarat siirtänyt tavaroiden kätkijä henkilö, tämän kumppani ja tullivalvonnasta pois siirrettyjen (liikenteenharjoittaja mahdollisesti mukaan lukien); näitä henkilöitä vastaan toimitaan, ennen kuin ryhdytään mihinkään toimenpiteisiin passituksesta vastaavan suhteen. Kun passituksesta vastaava taloudellisen vastuunsa osalta vastaamaan yhteisvastuullisesti, silloin kun muihin velallisiin kohdistetut toimet eivät ole johtaneet kyseessä olevien velkojen perimiseen kokonaan, tälle toimitetaan tiedonanto, ja velat kirjataan tileihin passituksesta vastaavan osalta -yhteisvastuullisen vastuun mukaisesti - määräajassa, joka on enintään 12 kuukautta, niin ettei vakuudenasettajaa vapauteta sitoumuksistaan ennenaikaisesti. Samoin tarvitaan säilyttäviä toimenpiteitä (kohta 4. 4. 3. ) ja määrätään maksujen toimien päättymiseen saakka. Lisäksi on määrättävä mahdollisuudesta palauttaa passituksesta vastaavalle sen johdosta, että toisen yhteisvastuullisen velallisen velka on voitu periä osittain tai kokonaan. Velallisiksi osoitetaan säännöstössä sääntöjen vastaisesta tuonnista vastaava taho passitustapahtuman vapautettu velvollisuuksistaan), kumppani tai kätkijä (tavaroiden vastaanottaja mahdollisesti mukaan lukien). lykkäämisestä muihin velallisiin kohdistettujen passituksesta vastaava lopussa joutuu (kun on Ehdotus heinäkuussa 1997 Aikataulu EP: n tutkintavaliokunnan vastaava suositus: N: o 23 25 3T 4. 4. 3 VELKOJENPERINTÄMENETTELYJEN JÄRKIPERÄISTÄMINEN Järkiperäistäminen edellyttää velkojenperintämenettelyjen uudelleenjärjestämistä siten, että hallinnon hajanaisuudesta ja erilaisista verotuksellisista alueista mahdollisesti johtuvat toimintahäiriöt ja viivytykset saadaan poistettua. Velan syntymispaikan ja velkaa perivän kansallisen toimivaltaisen viranomaisen selvä määrittäminen. Tavoite Toimet perustaminen vastaamaan viranomaistahon tietyn sellaisen passitustapahtuman yhteydessä, perintämenettelyjen Yhtenäisen yhteensovittamisesta joka on aiheuttanut velan syntymisen: tämä taho on vakuustoimipaikka, riippumatta siitä, mikä on velan aiheuttava tosiseikka, velan syntymispaikka ja saatavista lopullisesti hyötyvä maa (kohta 4. 2. 1. ). Vakuustoimipaikalle annetaan toimivalta ehdottaa asiakirjan käsittelyjärjestystä (velallisen käsittelyä koskeva määräys, viranomainen ja määräaika) eri viranomaisille sen jälkeen, kun vakuustoimipaikka on tutkinut tapausta kyseisten viranomaisten ilmoittamien tietojen perusteella; tarvittavien säilyttävien toimenpiteiden toteuttaminen myös passituksesta vastaavan ja vakuuden asettajan osalta sekä erityisesti perimistä koskevan ilmoituksen lähettäminen 12 kuukauden kuluessa passituksesta vastaavalle ratkaisematta tosiasiallista perintää ennakolta. Jos asiakirjan käsittelyjärjestyksestä ei ole päästy sopimukseen samassa määräajassa, sen vahvistaminen, että sekä tulli- että verovelan katsotaan syntyneen lähtömaassa, jonka on välittömästi ryhdyttävä perintätoimenpiteisiin. Vakuustoimipaikkojen välisen yhteyden helpottamiseksi. Keskinäistä avunantoa saatavien perimisessä koskevan Euroopan yhteisön direktiivin ja yhteistä passitusta koskevan yleissopimuksen liitteen parantaminen. käsittelemisen asiakirjojen luominen Normatiiviset muutokset: ehdotukset heinäkuussa 1997 • Aikataulu 26 4. 5 Passitussääntöjen yhtenäinen ja moitteeton soveltaminen 4. 5. 1 PASSITUSTA KOSKEVA KÄSIKIRJA Tämä tavoite voidaan saavuttaa riippumatta soveltamisen valvonnasta, kuten 2. 4. kohdassa on tarkoitettu, erityisesti antamalla tullihenkilöstön käyttöön passitusta koskevien sääntöjen soveltamista ja petosten torjuntaa koskeva yhteinen käytännön käsikirja. Tavoitteet • Toimijoiden ja tullin yksiköiden on sovellettava passitusta koskevaa säännöstöä moitteettomasti ja yhdenmukaisesti. • Toimijoiden yhdenmukainen kohtelu. • Toimijoiden ja tullihenkilöstön tehtävien helpottaminen. Toimet • Passitusta koskevan käsikirjan laatiminen tullivirkailijoiden ja osittain passituksen toimijoiden käyttöön. Aikataulu • Ehdotus tullipoliittiselle komitealle ja sekakomitealle kesä/heinäkuussa 1997. • Kussakin maassa nimitettyjen toimittajien muodostaman ryhmän ensimmäinen kokous: heinäkuussa 1997 • Toimitustyön aloitus: toukokuussa 1998 • Jakaminen yksiköille (toimenpiteitä varten) ja toimijoille (tiedoksi): vuoden 2000 aikana • Julkaisun rahoitus: Tulli 2000:ta koskevan päätöksen 14 ja 15 artikla • Kansalliset lähetetyt asiantuntijat: jokainen tullihallinto antaa kuluitta käyttöön Voimavarat EP. n tutkintavaliokunnan vastaava suositus: N:o 1 27 HO 4. 5. 2 TULLIHENKILÖSTÖN KOULUTTAMINEN JA 1 TIEDOTTAMINEN TOIMIJOILLE taata tullihenkilöstölle soveltuva koulutus, joka perustuu yhteiseen On syytä koulutusperustaan, ja järjestää toimijoille tiedottaminen siten, että passitustapahtumia voidaan hallita entistä paremmin ja tullien ja toimijoiden välistä vuoropuhelua voidaan tehostaa. Tullihenkilöstön yhdenmukaisen ja jatkuvan, petostentorjuntaa käsittelevän osuuden sisältävän koulutuksen sekä toimijoille suunnatun tiedottamisen varmistaminen. Tavoite Toimet Yhtäältä Matthaeus-ohjelman yhteydessä ja Tulli 2000:ta koskevan päätöksen yhteydessä: • Tullihenkilöstön alakohtaiset seminaarit (koulutustoimet, jotka mahdollistavat samalla kansainvälistä yhteistyötä edistävät henkilökohtaiset tapaamiset ja suhteiden luomisen); • Virkamiesten vaihto, erityisesti paikallisten passituksesta vastaavien yhteyshenkilöiden vaihto; • Passitusta koskevan opintokokonaisuuden laatiminen; opintokokonaisuus soveltuu kansallisiin tai paikallisen tason tullioppilaitoksiin; • Toimijoille järjestetyt alakohtaiset tiedotusseminaarit; • Jatkuvaan koulutukseen liittyvän passituksen sisältävän yhteisen opintojakson toteuttamismahdollisuuksien tutkiminen. Toisaalta: • Tullien ja toimijoiden välisen passitusta käsittelevän yhteydenpitoryhmän perustaminen; ryhmä koostuu kyseisten 23 maan toimivaltaisista viranomaisista ja toimijoista Euroopan tasolla ja kansallisella tasolla • Teknisen avun järjestäminen, erityisesti assosioituneissa maissa; Tullin ja toimijoiden välisten konferenssien alueellisella tasolla. järjestäminen kansallisella tasolla ja Aikataulu • Matthaeus-ohjelmaa ja Tulli 2000:ta * käsittelevien seminaarien suunnitteleminen vuodeksi 1998 • Opintokokonaisuuden laatiminen vuonna 1998 • Jatkuvan koulutuksen opintojakson toteuttamista koskeva tutkimus • Tullien ja toimijoiden välisen passitusta käsittelevän yhteysryhmän ensimmäinen vuosikokous: 1998 • Toimijoille tarkoitetut alakohtaiset seminaarit vuoden 1998 toisena puolivuotiskautena Tullien ja toimijoiden välinen konferenssi vuonna 2000. Voimavarat Rahoitus Matthaeus-ohjelman ja Tulli 2000:ta koskevan päätöksen 14 ja 15 artiklan mukaan EP. n tutkintavaliokunnan vastaava suositus: N:o 4 28 W 4. 6 Passitusjärjestelmien ja niiden uudistuksen tehokas seuranta ja jatkuva arviointi täytäntöönpanon rakenteiden puitteissa Tullihallintoja ja toimijoita pyydetään toimimaan komission tukena asianmukaisilla tasoilla ja tarvittavien ja passitusuudistuksen säännöllisen arvioinnin toteuttamisessa. Lisäksi neuvostolla tärkeä osuus sen ja Euroopan parlamentilla on ensisijaisen varmistamisessa, että passitusuudistus ja erityisesti menettelyn tietokoneistaminen toteutuvat asianmukaisesti ja tilanteen kiireellisyyttä vastaavan aikataulun mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin puolestaan julisti europassitus 97 -konferenssissa toteuttavansa passitusta koskevan tutkimuksen vuonna 1998. seurannan varmistamisessa Tavoitteet Mahdollistetaan uudistuksen täytäntöönpanon kulun seuranta hallinnosta vastaaville ja niitä valvoville poliittisille viranomaisille Pystytään ratkaisemaan täytäntöönpanossa mahdollisesti esiintyvät ongelmat Varmistetaan yhdenmukainen täytäntöönpano kaikissa asianomaisissa maissa Ollaan valmiita toimien ja voimavarojen uudelleenkohdistamiseen tarvittaessa Toimet Laaditaan kansallisella tasolla toimenpiteiden toteuttamista koskeva aikataulu, johon liitetään selvitys käytettävistä keinoista yhteensovitetusti yhteisön tasolla ja Euroopan tasolla - Taataan kansallisten toimintasuunnitelmien noudattamista koskeva säännöllinen seuranta - Määritetään uudistuksen täytäntöönpanon arviointiperusteet - Annetaan selvitys toimenpiteiden toteuttamisesta kansallisella tasolla sekä selvitys niistä jotka osoittautuvat hyödyllisiksi uudistuksen ongelmista tavoitteiden saavuttamisessa Laaditaan yleiskertomus uudistuksen kulusta yhteisön ja Euroopan tasolla. - Arvioidaan toimenpiteiden ja niiden tulosten vaikutukset menettelyjen tehokkuuteen ja turvallisuuteen. - Annetaan parlamentille ja neuvostolle tietoja uudistuksen täytäntöönpanon etenemisestä. ja uudelleenarvioinneista, • Kansalliset toimintaohjelmat, vuoden 1998 ensimmäisestä vuosineljänneksestä alkaen • Komission esittämä yleiskertomus: vuoden 1998 puolivälissä (Yhdistyneen kuningaskunnan Aikataulu puheenjohtajakaudella) • Arviointi: vuosittain EP. n tutkintavaliokunnan vastaavat suositukset: N:o 37ja N:o 38 29 INDIKATUVINEN TAULUKKO: PASSITUSUUDISTUKSESSA TARVITTAVAT INHIMILLISET VOIMAVARAT LIITE Nämä arviot koskevat yleisedellytyksiä, ja ne käsittävät vakinaisen henkilökunnan uudistuksen suunniteltuihin eri toimenpiteisiin. Nämä tarpeet tulee tyydyttää lisähenkilöstöllä, mutta myös sisäisin siirroin sekä passituksen uudistamiseen ja tietokoneistamishankkeeseen sekä lähetetyt kansalliset asiantuntijat, jotka osallistuvien kolmansien maiden panoksin. (DG XXI + UCLAF) liittyvät TOIMITYYPPI VIITTEET TOIMINTASUUNNITELMIIN KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT VOIMAVARAT (HUHTIKUU 1997) TARVITTA VAT VOIMA VARAT 1997/1998 TARVITTA VAT VOIMA VARAT 1999 TARVITTA VAT VOIMA VARAT 2000 Hallinto/organisaatio/sihteeristö/dokumentointi (yhteisön/yhteisen) passitusta koskevan lainsäädännön muuttaminen Soveltamis- vakuustarkastus) ja hallinnointivälineet (tilastot, käsikirjat, pääsy- ja tiedottaminen, Koulutus, (yhteisymmärryspöytäkirja, vuoropuhelu seminaarit, tullien ja toimijoiden väliset kontaktiryhmät, virkailijoiden vaihto, konferenssit, opintokokonaisuus) 4. 1. 1. /4. 1. 3. /4. 2. 1. /4. 2. 3. / 4. 3. 1. /4. 3. 5. /4. 4. 1. /4. 4. 2. /4. 4. 3. 2. 2. /4. 1. 1. /4. 2. 2. /4. 4. 1. / 4. 4. 3/4. 5. 1. 4. 1. 2. /4. 5. 2. Tutkimukset ja tutkimusten seuranta (TIR, lento-/rautateitse tapahtuva passitus ja vakuutukset) 4. 1. 1/4. 1. 3. /4. 3. 5. /4. 4. 1. Suunnittelu, yhteensovittaminen, tarkastukset, yhteistyö ja keskinäinen avunanto (valvontasuunnitelmat, EU:n riskienarvioinnin ja koordinoinnin yksikkö, välineiden ja voimavarojen koordinointi EU:ssa) 4. 2. 2V4. 3. 2. /4. 3. 3. /4. 3. 4. / 4. 3. 5. / 2 1/2 2 1/2 2 1/2 3 1/2 1/2 11 11 11 TIR-yleissopimuksen tarkistaminen (+ sihteeristö) Neuvottelut tullimenettelyjen yksinkertaistamista koskevasta uudesta yleissopimuksesta Kolmansille maille suunnattu passitusta koskeva tekninen apu Seuranta ja arviointi (kansalliset toimintasuunnitelmat, raportit) 2. 7. 2. 6. 4. 5. 2. 4. 6 Henkilöstö ex TFT Yhteensä tietokoneistamista lukuun ottamatta fcdfe. ffi»1'?» -3^y¥? 11. Tietokoneistaminen (tekninen ja lainsäädännöllinen ala) Kaikki yhteensä 1/2 1/2 16 1/2 12 281/2 'gäSSää&^^^^^^^m 331/2 14 47 1/2 8 fflîtt!i*ffiigi 33 14 47 31 1/2 14 451/2 Lisäksi neljä henkilöä palvelusten suorittajina. r^ 8 Lisäksi seitsemän henkilöä palvelusten suorittajina, joista kolme ylimääräisiä. 1. TOIMENPITEEN NIMI Rahoitusselvitvs Tiedonanto "Euroopan tullipolitiikka". 2. BUDJETTIKOHTA tullipassitusta koskeva toimintasuunnitelma - uusi B5-303 - Yhteisön tullitoimintaa koskeva toimintaohjelma (Tulli 2000). 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA - Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 100 a artikla - yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä ("Tulli 2000") 19 päivänä joulukuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 210/97/EY (EYVL N:o L 33, 4. 2. 1997, s. 24); - yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä ("Tulli 2000") 19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn päätöksen muuttamisesta. 1997 annettu komission esitys Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi (EYVLN:oC. , 1997, s. ); 4. TOIMENPITEEN KUVAUS JA PERUSTELU 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite Laatia toimintasuunnitelma tullipassitusmenettelyjen uudistamista varten. 4. 2. Toimenpiteen säädetty kestoaika ja sen uudistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vuodet 1997-2000 kattava toimi. Tulli 2000 -ohjelman mukaisesti komissio esittää parlamentille ja neuvostolle 30. päivään heinäkuuta 1999 mennessä tiedonannon, jossa käsitellään ohjelman jatkuvuutta, ja antaa tarpeen vaatiessa siitä esityksen. 5. MENOJEN LUOKITUS 5. 1. Ei-pakolliset menot 5. 2. Jaksotetut määrärahat 5. 3 Tulolaji: perinteiset omat varat, ALV:sta ja BKT:sta kertyvät varat, kansallinen verotus. 6. MENOLAJI Toimintasuunnitelman kustannukset rahoitetaan kokonaisuudessaan Tulli 2000 - ohjelman talousarviosta. m Toimen ansiosta tulonkeruu parantuu sekä yhteisön tasolla että kansallisella tasolla, sillä se vähentää petosten mahdollisuutta ja takaa petosten yhteydessä riskivyöhykkeeseen kuuluvien summien palautumisen. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1. Kokonaiskustannusten laskentatapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Toimintasuunnitelman kustannukset rahoitetaan kokonaisuudessaan Tulli 2000 -ohjelman talousarviosta. 7. 2. Kustannusten jakautuminen osatekijöiden mukaan Toimintasuunnitelman kustannusten jakautuminen on kokonaisuudessaan sisällytetty Tulli 2000 -ohjelmassa säädettyihin kustannuksiin. Ohjelman kustannusten jakautumien on esitetty seuraavassa: - Yhteisöpolitiikat 1996 1997 1998 1999 2000 Yh teensä Maksusitoumusmäärärahat miljoonina ecuina (arvo 1996) 1- Sisämarkkinoiden varojen jakautuminen 2- Tietokoneistaminen 2000 -ohjelma) (Tulli 2 2,3 2,6 2,9 3,2 13 2. 1-Tulli2000 (1) 1 3 6,5 6,5 6 2. 2-Yhteisön välttämättömät hankkeet (2) tullitoiminnalle alakohtaiset 3- tehostaminen Petostentorjunnan Yhteisöpolitiikkojen välisumma - Ulkoiset toimet YHTEENSÄ 1 4 1 5 (3) 9,9 12 13,1 1,5 1,5 1,5 1,5 6,8 1,5 8,3 20,5 22,9 23,8 1,5 1,5 1,5 22 24,4 25,3 23 35 7 78 7 85 ( 1 ) (2) Päätetty Tulli 2000 -ohjelmasta tehdyssä päätöksessä (N:o 210/97/EY, • 19. 12. 1996). Summat, joita tämä muutos koskee ja jotka kattavat hankkeet TARIC, QUOTA, EBTI, TRANSIT, SCENT/CIS, C C N / C S I ja SIGL, rahoitetaan vuosina 1996 ja 1997 budjettikohdasta B5-7210 (IDA). W (3) Huom. : Näihin hankkeisiin myönnettiin 10,9 miljoonaa ecua vuoden 1997 talousarvion kohdasta B5-7210 (IDA) 7. 3. Useampia vuosia kattavan toimenpiteen aikataulu ja tarpeellisiksi arvioidut summat yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä ("Tulli 2000") 19 päivänä joulukuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 210/97/EY Yhteisöpolitiikka Talous arvio 1997 Kerty neet summat loppuv. 1996 alusta va talous arvio esitys 1998 Maksusitoumusmäärärahat miljoonina ecuina Alustava suunnitelma 1999 2000 2001 2002 ja myöhemmät vuodet YH TEEN SÄ 4,000 6,800 10,600 10,900 10,700 p. m. p. m. 43,000 yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä ("Tulli 2000") 19. päivänä joulukuuta 1996 tehdyn päätöksen muuttamisesta 1997 annettu komission esitys Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi (Tulli 2000) Maksusitoumusmäärärahat miljoonina ecuina Alustava suunnitelma 1999 2000 2001 2002 ja myöhemmät vuodet YH TEEN SÄ Talous arvio 1997 Kerty neet summat loppuv. 1996 Alusta va talous arvioe sitys 1998 9,900 12,000 13,100 35,000 % 8. PETOSTENVASTAISET SÄÄNNÖKSET Petostentorjuntatoimenpiteet ovat samat kuin Tulli 2000 -ohjelman puitteissa hyväksytyt. 9. KUSTANNUS-TEHOKKUUSANALYYSIN OSATEKIJÄT Katso ehdotettu toimintasuunnitelma ja parlamentin tutkintavaliokunnan kertomus yhteisön passitusjärjestelmästä. 9. 1. Erityistavoitteet, määrälliset tavoitteet ja kohderyhmä - erityistavoitteet: Euroopan yhteisö on nyt siirtynyt sisämarkkinoiden vaiheeseen, jossa sen hallinnointia säätelevät sisämarkkinoiden tarkoituksiin omaksutut säännökset ja jossa yhteisö on vastuullinen Euroopan unionin alueen kaupallisten toimijoiden ja kaikkien sen kansalaisten edessä. Tulliunionin hallinnoinnin suhteen merkittävä tapahtuma oli yhteisön tullilain voimaantulo 1. päivänä tammikuuta 1994, joka on osoitus siitä, että tullimääräysten yhdenmukaistaminen on loppusuoralla. ja jotta jäsenvaltioiden toimenpiteisiin, tullihallintojen Nyt on aihetta ryhtyä -käytännöt saataisiin entistä yhdenmukaisemmiksi. Tässä menettelytavat yhdenmukaistamisessa on tärkeää pyrkiä takaamaan, että sekä ulkorajojen valvonnassa ja kaupan helpottamisessa saatavat tulokset ovat yhtäläisiä ja kaikkia kaupallisia jotta vältyttäisiin kilpailun vääristymiltä, jotka voivat saada liikenteen suuntautumaan muualle ja heikentävät toimijoiden ja kansalaisten luottamusta tulliunionin toimintaan. toimijoita kohdellaan tasa-arvoisesti, Vaikka yhteisöllä tällä hetkellä on yhdenmukaiset ja kattavat tullisäännökset, kansalliset tullihallinnot eivät ole aina soveltaneet näitä määräyksiä johdonmukaisesti ja tehokkaasti, minkä perusteella olisi voinut luottaa siihen, että yhteisön ja jäsenvaltioiden taloudellisia etuja ja yhteisiä ja yhteisöllisiä unionin ulkopuolisten maiden kanssa käytävää kauppaa sääteleviä politiikkoja vaalitaan riittävässä määrin. Jotta tämä päämäärä saavutettaisiin, on olennaisen tärkeää, että kansallisten tullihallintojen yhteistyötä tiivistetään. Tullipolitiikkojen hyvän hoidon varmistamiseksi on tullimenettelyt, joihin yhteiset politiikat perustuvat, toimivat tehokkaalla tavalla. tärkeää taata, että Samalla tullien toimintaa säätelevät määräykset täytyy saattaa paremmin käyttäjien, kaupallisten toimijoiden, PK-yritysten, kuluttajien ja unionin kansalaisten saataville. Tämä edellyttää johdonmukaista vuoropuhelua ja tiedottamista jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä, jossa tarpeen vaatiessa turvaudutaan välittäjiin, joita voivat olla esimerkiksi kauppakamarit, ammattijärjestöt ja -yhdistykset. Samalla kun kehitystä pyritään viemään eteenpäin yhteisön sisällä, on myös syytä tehdä tiivistä yhteistyötä kolmansien maiden tullihallintojen kanssa ja vahvistaa joilla pyritään erityisesti Euroopan unioniin käytössä olevia menettelyjä, tulevaisuudessa pyrkivien valtioiden tullilainsäädännön yhdenmukaistamiseen ja avun toimittamiseen näille valtioille erityistapauksissa. U> Kohderyhmä: Jäsenvaltioiden tullihallinnot, yrityspiirit, kansalaiset ja kuluttajat. 9. 2. Toimenpiteiden perustelut : Yhteisön taloudellisen toimenpiteen tarpeellisuus luominen ja yhteisön tullihallintojen yhdenmukaista toimintaa Sisämarkkinoiden tullilainsäädännön yhdenmukaistaminen (merkkipaaluna yhteisön tullilain voimaanastuminen 1. päivänä tammikuuta 1994) tulliunionin ulkorajoilla. Jotta edellyttävät vältyttäisiin kilpailun vääristymiltä, jotka tuovat muassaan liikenteen suuntautumista muualle ja vähentävät kansalaisten olennaisen tärkeää luottamusta sisämarkkinoiden tarvitaan korkeatasoista valvontaa, jolla - samalla kun vakaaseen hyödynnetään parhaita mahdollisia käytännön menettelytapoja - voidaan ylläpitää liikenteen sujuvaa etenemistä, toteuttaa korkeatasoista petostentorjuntaa ja taata kaikkien kaupallisten toimijoiden yhtäläinen kohtelu kaikilla ulkorajoilla. toimivuuteen, Tämä tavoite voidaan saavuttaa vain yhteisötason toimenpiteillä, jotka oikeudelliset, yhdenmukaistetuille toimenpiteille. liittyvät puitteet ja kuljetukseen organisatoriset tarjoavat tullihallintojen ja neuvoston 19. päivänä Euroopan parlamentin joulukuuta 1996 hyväksymä toimenpideohjelma yhteisön tullia varten (Tulli 2000) edustaa ensimmäistä askelta tähän suuntaan (päätös N:o 210/97/EY, EYVL N:o L 33, 4. 2. 1997, s. 24). Komission tehtävänä on toteuttaa tämä toimi ja kehittää sitä edelleen, mikä on välttämätön edellytys parhaan mahdollisen tullipassitusjärjestelmän takaamiseksi Euroopassa. Tullien näkökulmasta sisämarkkinoiden hyvään hoitamiseen liittyy kiinteästi myös yhteistyö kolmansien maiden kanssa. Yhteistyö naapurimaiden kanssa ja erityisesti yhteisten menettelytapojen omaksuminen helpottaa kaupankäyntiä, petostentorjuntaa ja tekee näin sisämarkkinoiden hallinnoinnista helpomman. Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Ehdotettu toimintaohjelma käsittää sellaisten toimien ja toimenpiteiden toteuttamisen, jotka täydentävät jäsenvaltioiden omia toimia ja toimenpiteitä, jotka ne muutenkin toteuttaisivat yhteisön oikeuden täytäntöönpanemiseksi. Näillä toimilla ja toisiaan täydentävillä toimenpiteillä pyritään varmistamaan, että ylikansallinen näkökulma otetaan huomioon, mikä on olennaisen tärkeää asetettujen päämäärien saavuttamiseksi. Ohjelman toteuttaminen ja hallinnointi perustuvat yhteistyöhön yhteisön ja jäsenvaltioiden välillä: se ei perustu tiukkoihin sääntöihin vaan jatkuvaan yhteistyöhän yhteisön ja kansallisten hallintojen välillä yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi. Rahoitusarviot atk-pohjaisten viestintä- ja (joita aiemmin rahoitettiin IDA-ohjelmasta) osalta perustuvat aiempina vuosina kirjattuihin menoihin. Esitetty menojen kasvu vuonna 1998 johtuu pääasiassa tarpeesta laajentaa uutta tietokoneistettua passitusjärjestelmää (NCTS, New Computerized Transit System) kaikkiin jäsenvaltioihin. tiedonsiirtojärjestelmien Erityisesti on kyse seuraavista järjestelmistä: H? Tietokoneistettu passitusjärjestelmä Tämä on varmistamiseksi. tärkeä kauppapoliittinen väline kansainvälisen kaupan sujuvuuden Tämänhetkisellä "papereihin perustuvan" järjestelmän hallinnoinnilla on suuria vaikeuksia seuraavilla tasoilla: - Tullihallinnot eivät kykene käsittelemään työmääräänsä. Noin 18 miljoonan ilmoituksen käsittely vuosittain Euroopassa - tutkintamenettelyyn liittyviä selvityksiä on noin miljoona - vaatii huomattavia voimavaroja. - Kaupalliset toimijat. Vaikka järjestelmä tarjoaa heille merkittäviä helpottavia menettelyjä, manuaalisesti suoritettavat passitusmenettelyt ovat suhteellisen hitaita ja kalliita. - Passitukseen liittyvien petosten lisääntyminen viime vuosina ei ole vakavasti vaikuttanut kansallisiin tai yhteisöllisiin tuloihin, mutta ne ovat aiheuttaneet suurta taloudellista vahinkoa rehellisesti toimiville kaupallisille toimijoille, mikä johtuu tullimaksuilta, veroilta ja yhteisön politiikkojen soveltamiselta välttyneiden tavaroiden aiheuttamasta epätasa-arvoisesta kilpailutilanteesta. Passituksen tietokoneistamishankkeella pyritään ennen kaikkea: - tekemään passitusmenettelystä tehokkaampi; - parantamaan tullihallintojen mahdollisuuksia ehkäistä ja torjua petoksia; - tehdä passitustoiminta kaupallisten toimijoiden osalta entistäkin yksinkertaisemmaksi ja nopeammaksi. Passitusjärjestelmän tietokoneistamisen mukanaan tuomat edut ovat moninaiset: - petostentorjunnan osalta se tekee järjestelmästä varmemman poistamalla monia porsaanreikiä, tällä hetkellä hyödyntävät: kustannus hyötyanalyysien mukaan tällä petostentorjunnalla saavutettava rahallinen hyöty on noin 1 200 miljoonaa ecua viidessä vuodessa; joita petosten tekijät - kansalliset hallinnot voivat keskittää tarkastuksia passitustapahtumiin, joissa petosten riski on suurin (aiempien passitustapahtumien analysoinnilla voidaan tulevaisuudessa parantaa valintaperiaatteita). - kaupalliset toimijat hyötyvät, kun rahoituksellisten riskien pieneneminen ja työmäärän vähentyminen parantavat kilpailukykyä. iyf CCN/CSI-iäriestelmä Hankkeella, joka koskee yhteistä viestintäverkostoa ja liitäntäjärjestelmää (Common Communication Network/Common System Interface), pyritään luomaan yhteisliitäntä, jolla voitaisiin siirtää nopeasti, taloudellisesti ja varmasti suuria määriä tietoja sekä jäsenvaltioiden tullien ja verohallintojen välillä että jäsenvaltioiden ja komission välillä. Hanke saa yhteisrahoitusta osana Tulli 2000 -ohjelmaa ja FISCALISta; kulut jaetaan suhteessa hankkeen puitteissa tuettuihin tulli-ja verotusjärjestelmiin. Hankkeen perustana on tiedonvälitysjärjestelmien yhdenmukaistaminen siten, että. vähennetään sovellusten kehittämiseen, huoltoon ja käyttöön edellytettävien vaatimusten moninaisuutta,. vähennetään sovelluksissa käytettävien välityspalveluiden monenkirjavuutta niin, että niiden käyttöjä hallinnointi helpottuu,. yhdenmukaistetaan pääsy välityspalveluihin,. optimoidaan viestintäyhteyksien käyttö ja alennetaan niiden käyttökustannuksia,. vähennetään suorien pääsymahdollisuuksien määrää kansallisella tasolla, • parannetaan sovelluksiin sisältyvien ja käyttäjille tarjottavien palveluiden laatua yhteisellä hallinnointirakenteella, • mahdollistetaan uusien mahdollisesti käyttöön saatavien tekniikoiden sisällyttäminen kaikkiin sovelluksiin, joissa niitä tarvitaan, ja. saadaan järjestelmä paremmin reagoimaan uusiin tarpeisiin. järjestelmien Hanke myös vähentää kustannuksia käyttöönottamiseen. CCN/CSI-laitteiston on määrä jo pilottivaiheessa vuoden 1997 lopulla; NCTS:ssä sitä aletaan käyttää vuoden 1998 toisen neljänneksen lopulla. ja aikaa, joita kuluu uusien tulla osittaiseen käyttöön 9. 3 Tulli 2000 ohjelmaan kuuluva toimenpiteiden seuranta ja arviointi: - Suoritusosoittimet a) Jäsenvaltioiden kanssa järjestettävien valvontatehtävien järjestäminen. b) Käytännön työhön liittyviä menettelytapoja ja ulkorajojen valvontaa käsittelevien seminaarien määrä. c) Kolmansien maiden kanssa järjestettävien vaihtojen ja seminaarien määrä. 51 d) Kansallisten hallintojen kanssa suoritettujen ja ulkopuolisilla elimille toimeksiannettujen tutkimusten määrä. e) Kansallisten viranomaisten kanssa toteutettavien toimien tai pilottikokeilujen määrä. f) Komission tai komission toimittamien julkaisujen määrä ja levikki. jäsenvaltioiden kanssa yhteistoiminnassa g) Komission, jäsenvaltioiden tai ulkopuolisten elinten järjestämien sellaisten seminaarien, kokousten ja neuvottelujen määrä, jotka on osittain tai kokonaan rahoitettu toimintaohjelmasta. h) Komission julkaisemien sellaisten käsikirjojen ja muiden julkaisujen määrä, joilla pyritään varmistamaan se, että kansalliset hallinnot toteuttaisivat tehokkaammin yhteisön säännöksiä. i) Tilastot viestintä- ja tiedonsiirtojärjestelmien käytöstä yhteistyön välineinä. - Tavoitteiden mukaiset vaikutuksen osoittimet a) Sellaisten käyttöönotettujen menettelyjen määrä, jotka liittyvät yhteisön säännösten soveltamiseen ja noudattamiseen ulkorajoilla, mukaan lukien yleisön taholta tulevat valitukset ja rikkomukset. b) Käsiteltyjen tullitoiminnan alaan liittyvien ongelmien määrä. c) Yhteisön varojen ja kansallisten varojen palautumisen ilmeneminen petosten paljastuessa. d) Tiukempi valvonta ulkorajoilla, mikä voidaan ilmaista esimerkiksi huumeiden takavarikointeina tai muina rikkomuksina, jotka on ehkäisty tai jotka ovat johtaneet syytetoimiin. e) Uusien työmenettelyjen käyttöönottoon liittyvien suuntaviivojen hyväksyminen jäsenvaltioissa. f) Jäsenvaltioiden esittämät aloitteet suhdetoiminnan ja tiedottamisen parantamiseksi tullipalveluiden ulkoisiin käyttäjäryhmiin nähden. g) Kaupallisten toimijoiden ja ulkopuolisten ryhmien täysipainoinen osallistuminen toimintaohjelman puitteissa esitettyihin aloitteisiin. h) Atk-pohjaisten tehokkuuteen tiedonvälitysjärjestelmien vaikutus tullimenettelyjen - Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu Asiantuntijoista koostuva tulopoliittinen työryhmä valvoo jatkuvasti toimintaohjelmaa. Ryhmä koostuu jäsenvaltioiden tullilaitosten johtajista sekä komissiosta tai näiden henkilökohtaisista edustajista. 57 Jäsenvaltioiden on määrä antaa komissiolle selonteot ohjelman vaikutuksista viimeistään 31. päivänä joulukuuta 1997 tai 30. päivänä heinäkuuta 1999. toteutumisesta ja Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle - väliraportin ohjelman toteutumisesta viimeistään 30. 6. 1998, - - tiedonannon siitä, onko ohjelmaa vielä syytä jatkaa, jolloin se antaa tätä koskevan esityksen viimeistään 30. päivänä heinäkuuta 1999 ja loppukertomuksen kyseisen ohjelman heinäkuuta 2001. toteutumisesta viimeistään 30. päivänä 10. HALLINTOMENOT (TALOUSARVION KOHTA A) Komissio päättää tarvittavien hallinnollisten voimavarojen myöntämisestä; näihin kuuluvat lisähenkilöstö ja budjettiviranomaisten myöntämät taloudelliset voimavarat. 10. 1. Henkilö stötarve PO XXI Toimen laji Toimen hallinnointiin osoitettava henkilöstö Pysyvät toimet Tilapäiset toimet Virkamiehet tai tilapäinen henkilöstö Muut voimavarat A B C Yhteensä 9,5 5,5 5 20 1,5 19 20,5 * 3 kansallista asiantuntijaa ja 3 palveluyrityksistä Lähde Kesto Olemassa olevat voimavarat 10 4,5 5 13 32,5 Lisävoima varat 4 vuotta 1997-2000 1 1 6* 8 1998-2000 1998-2000 toukok. 1997-2000 40,5 5Z UCLAF (Petostentorjunnan koordinointiyksikkö) Toimen tyyppi Toimen hallinnointiin osoitettava henkilöstö Tilapäiset Pysyvät toimet toimet Lähde Kesto Olemassa olevat voimavarat Lisävoima varat 4 vuotta '97-2000 Virkamiehet tai tilapäinen henkilöstö Muut voimavarat Yhteensä A B C 4 4 8 '98-2000 '98-2000 4 4 8 10. 2. Henkilöstön lisäyksestä johtuvat yleiset taloudelliset vaikutukset PO XXI Virkamiehet tai tilapäinen henkilöstö kansalliset asiantuntijat palveluyritykset Yhteensä Summa ecuina 212 000 Laskutapa 106 000 x 2 135 000 450 000 797 000 45 000 x 3 150 000x3 Kesto 3 vuotta 0 3,5 vuotta 3,5 vuotta 2 683 000 Kustannukset pääosaston olemassa olevien 19,5 toimen osalta = 2 067 000 ecua vuodessa (106 000 ecua/vuosi/henkilö) UCLAF Virkamiehet tai tilapäinen henkilöstö Yhteensä Summa ecuina 848 000 Laskutapa 106 000x8 848 000 Kesto 3 vuotta 2 544 000 10. 3. Muiden hallintokustannusten lisääntyminen toimen seurauksena Budjettikohta A-130 A-2510 Yhteensä Summat 66 000 156 375 | 222 375 Laskutapa katso (1) alla Katso (2) alla 1 (1) A-130:n mukaisiin tehtäviin liittyvät kustannukset Rahoitus saadaan olemassa olevia voimavaroja jakamalla 60 tehtävää jäsenvaltioissa, joista kukin 800 ecua 48 000 ecua 10 fj 12 tehtävää assosiaatiomaissa, joista kukin 1 500 ecua 18 000 ecua (2) A-2510:n mukaiset kokoukset Asiantuntijoista koostuvat ryhmät ovat jo olemassa eikä niistä aiheudu lisäkustannuksia, kukin 15 x 15 x 695 ecua 156 375 ecua Yhteensä talousarvion osa A 222 375 ecua n P\ ISSN 1024-4492 KOM(97) 188 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 06 09 Luettelonumero : CB-CO-97-192-FI-C ISBN 92-78-19470-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg yi