title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 654/97 av den 16 april 1997 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: 97/612/CE: Décision de la Commission du 16 avril 1997 relative à des aides octroyées par la région Sardaigne (Italie) dans le secteur agricole (Le texte en langue italienne est le seul faisant foi.)

eurovoc_concepts:
Sardinia
farming sector
indebtedness
infringement of EU law
regional aid

formats: html pdfa1b print


title: REGOLAMENTO (CE) N. 654/97 DELLA COMMISSIONE del 16 aprile 1997 che fissa le restituzioni all'esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali


title: Nařízení Komise (ES) č. 659/97 ze dne 16. dubna 1997, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, pokud jde o intervenční režim v odvětví ovoce a zeleniny

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
fruit
market intervention
marketing standard
producer organisation
vegetable

formats: html pdf print

text: 03/sv. 20 CS Úřední věstník Evropské unie 405 31997R0659 L 100/22 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 17. 4. 1997 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 659/97 ze dne 16. dubna 1997, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, pokud jde o intervenční režim v odvětví ovoce a zeleniny KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října trhu s ovocem a zeleninou (1), 1996 o společné organizaci a zejména na čl. 30 odst. 6 a články 48 a 57 uvedeného naří- zení, vzhledem k tomu, že hlava IV nařízení (ES) č. 2200/96 stanoví intervenční režim pro produkty obsažené v čl. 1 odst. 2 uvede- ného nařízení; že je třeba stanovit prováděcí pravidla k těmto ustanovením; že v souvislosti s těmito produkty je nutno spojení „nenabí- zený k prodeji“ a „stažený z trhu“ považovat za rovnocenná a musí být zahrnuta do jedné definice; že je rovněž třeba upřesnit, že na produkty stažené z trhu se nepoužijí ustano- vení o požadavcích na balení; vzhledem k tomu, že je nezbytné stanovit hospodářské roky pro produkty uvedené na seznamu v příloze II nařízení (ES) č. 2200/96; vzhledem k tomu, že pro použití mezí stanovených v článcích 23 a 24 nařízení (ES) č. 2200/96 je nutné, aby organizace producentů stanovila u produktů „množství uvedené na trh“ v úvahu organizací producentů, přičemž produkce, kterou má dotyčná organizace producentů skutečně k dispozici, produkce pocházející od jiných organizací produ- centů i produkce pocházející od producentů, kteří nejsou členy žádné organizace producentů; se musí brát vzhledem k tomu, že článek 28 nařízení (ES) č. 2200/96 stanoví pro členské státy povinnost sdělovat kurzy zjištěné na reprezentativních trzích pro určité produkty a pro určité období; že je tedy třeba sestavit seznam těchto trhů a dotyč- ných produktů; vzhledem k tomu, že článek 26 nařízení (ES) č. 2200/96 stanoví vyrovnávací platby Společenství za stažení u produktů uvedených v příloze II uvedeného nařízení; že je třeba stanovit systém vyplácení těchto vyrovnávacích plateb, který by umožnil dodržet za všech okolností meze stanovené v článku 23 nařízení (ES) č. 2200/96; (1) Úř. věst. L 297, 21. 11. 1996, s. 1. vzhledem k tomu, že pro zamezení nesprávného uplatňování jeho transparence musí organizace režimu a pro zajištění producentů předem oznámit kontrolním orgánům; že pokud není oznámení provedeno, může se odbyt produktu uskutečnit až po získání povolení členského státu; že je dále třeba vytvořit komunikační systém pro organizace producentů a pro členské státy; stažení každé vzhledem k tomu, že je třeba pro účely článku 25 nařízení (ES) č. 2200/96 stanovit lhůty pro předkládání opatření přijatých členskými státy k ochraně životního prostředí při stahování produktů; vzhledem k tomu, že čl. 30 odst. 1 písm. a) první, druhá (ES) č. 2200/96 stanoví, že ovoce a třetí odrážka nařízení a zelenina stažené z trhu v souladu s čl. 23 odst. 1 uvede- ného nařízení, které nebyly prodány, mohou být bezplatně rozdělovány uvnitř i mimo území Společenství jako humani- tární pomoc některým skupinám obyvatel prostřednictvím dobročinných organizací; že je proto třeba upravit předcháze- jící schválení dobročinných organizací; vzhledem k tomu, že v případě bezplatného rozdělování ovoce a zeleniny stažených z trhu nese náklady na dopravu Společenství podle čl. 30 odst. 6 nařízení (ES) č. 2200/96; že je třeba upřesnit, že tyto náklady musí být uhrazeny zasílateli, který dopravu zaplatil; že je také třeba stanovit paušální sazby pro tyto náklady; vzhledem k tomu, že v případě bezplatného rozdělování jablek a citrusových plodů stažených z trhu může hradit skutečné náklady na třídění a balení Společenství podle čl. 30 odst. 6 nařízení (ES) č. 2200/96 až do určité výše; že za tím účelem, aby dobročinné organizace a organizace producentů mohly využívat toto opatření, musí spolu uzavřít smlouvy; že je třeba právně upravit tento typ smluv; pro kontroly intervence vzhledem k tomu, že je nutné určit postupy fyzické a dokla- rozdělování dové je třeba stanovit produktů; že pro případy porušení pravidel odrazující sankce podle jejich závažnosti; že kontrola se musí týkat dotyčných organizací producentů i dobročinných organi- zací; a bezplatné 406 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 20 vzhledem k tomu, že je třeba přechodně pro hospodářský rok které předložily 1997 povolit organizacím producentů, operační (ES) program v souladu č. 411/97 (1), poskytování příplatků k vyrovnávací platbě Společenství za stažení; s nařízením Komise naposledy pozměněné vzhledem k tomu, že je třeba zrušit nařízení Komise (EHS) č. 3587/86 (2) nařízením (ES) č. 1363/95 (3), (EHS) č. 827/90 (4) naposledy pozměněné naří- zením (ES) č. 771/95 (5), (EHS) č. 2103/90 (6) ve znění naří- zení (ES) č. 1363/95, (EHS) č. 2276/92 (7) naposledy pozmě- něné nařízením (ES) č. 1363/95 a (ES) č. 113/97 (8), jejichž ustanovení vyšla z užívání nebo jsou nahrazena ustanoveními tohoto nařízení; Článek 3 U každého produktu je „množství uvedené na trh“ organi- (ES) 1. zací producentů uvedené v čl. 23 odst. 3 nařízení č. 2200/96 souhrnem následujících produkcí: a) produkce členů skutečně prodaná prostřednictvím organi- zace producentů nebo touto organizací zpracovaná; b) produkce členů organizace producentů, prodaná přímo jejími členy za podmínek stanovených v čl. 11 odst. 1 písm. c) bodu 3 první a čtvrté odrážce nařízení (ES) č. 2200/96; vzhledem k tomu, že opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se společným stanoviskem Řídícího výboru pro čerstvé ovoce a zeleninu a Výboru Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu, c) produkce členů jiných organizací producentů uvedená na trh prostřednictvím dotyčné organizace producentů za podmínek stanovených v čl. 11 odst. 1 písm. c) bodu 3 druhé a třetí odrážce nařízení (ES) č. 2200/96. PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I Intervenční režim Článek 1 Množství uvedené na trh ve smyslu prvního pododstavce neza- hrnuje produkci členů organizace producentů, kteří získali povolení prodávat podle čl. 11 odst. 1 písm. c) bodem 3 druhé a třetí odrážky nařízení (ES) č. 2200/96. 2. Množství uvedené na trh zmíněné v čl. 23 odst. 4 naří- zení (ES) č. 2200/96 se považuje za množství uvedené na trh podle odstavce 1. Článek 4 stanoví prováděcí pravidla k intervenčnímu Toto nařízení (ES) č. 2200/96 režimu uvedenému v hlavě IV nařízení a vztahuje se na produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 uvedeného nařízení. Hospodářské roky pro produkty, na které se vztahuje vyrovná- vací platba Společenství za stažení ve smyslu čl. 23 odst. 3 nařízení jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení. (ES) č. 2200/96, Článek 2 Hospodářské roky pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 naří- zení jiné než produkty uvedené v prvním pododstavci, trvají od 1. ledna do 31. prosince. (ES) č. 2200/96, 1. Pro účely tohoto nařízení se „produkty staženými z trhu“ rozumějí v souladu a „produkty nenabízenými k prodeji“ s intervenčním režimem uvedeným v nařízení (ES) č. 2200/96 produkty, které nejsou prodávány prostřednictvím organizace producentů. 2. Produkty stažené z trhu musí splňovat platné normy, pokud takové normy byly přijaty podle článku 2 nařízení (ES) č. 2200/96. V tomto případě se však nepoužijí normy týkající se balení a obalové úpravy. (1) Úř. věst. L 62, 4. 3. 1997, s. 9. (2) Úř. věst. L 334, 27. 11. 1986, s. 1. (3) Úř. věst. L 132, 16. 6. 1995, s. 8. (4) Úř. věst. L 86, 31. 3. 1990, s. 13. (5) Úř. věst. L 77, 6. 4. 1995, s. 9. (6) Úř. věst. L 191, 24. 7. 1990, s. 19. (7) Úř. věst. L 220, 5. 8. 1992, s. 22. (8) Úř. věst. L 20, 23. 1. 1997, s. 26. Článek 5 U produktů uvedených v příloze 1. (ES) č. 2200/96 je poskytnutí vyrovnávací platby Společenství za stažení podle článku 26 uvedeného nařízení podmíněno podáním žádosti organizacemi producentů uvedenými v člán- cích 11 a 13 nařízení (ES) č. 2200/96 nebo jejich sdruženími u příslušného orgánu členského státu. II nařízení Pokud se použije čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 2200/96, nevztahují se na dotyčnou organizaci producentů ustanovení hlavy IV uvedeného nařízení. 03/sv. 20 CS Úřední věstník Evropské unie 407 2. Žádost uvedená v odstavci 1 se týká doby minimálně jednoho měsíce; jsou k ní přiloženy doklady potvrzující množ- ství každého produktu uvedeného na trh a množství každého produktu, který organizace producentů nenabízí k prodeji, a upřesnění: a) produkce členů, která byla skutečně prodána prostřednic- tvím organizace producentů nebo která byla touto organi- zací zpracována; b) produkce členů jiných organizací producentů, uvedené na trh prostřednictvím dotyčné organizace producentů, v sou- ladu s čl. 11 odst. 1 písm. c) bodem 3 druhou a třetí odrážkou nařízení (ES) č. 2200/96; c) produkce, kterou dodal každý pěstitel, který není členem žádné organizace producentů, v souladu s článkem 24 nařízení (ES) č. 2200/96. 3. Při posuzování každé žádosti členské státy ověří u veške- rého množství nenabízeného k prodeji od začátku dotyčného hospodářského roku, že byly dodrženy meze uvedené v článku 23 a 24 nařízení (ES) č. 2200/96. V případě jejich překročení je vyrovnávací platba Společenství za stažení vyplacena pouze s ohledem na tyto meze a na základě již vyplacených vyrovná- vací plateb. Nadbytečná množství jsou předložena při posuzo- vání následující žádosti. Pokud však oznámení předem o stažení produktů nemohlo být učiněno, může se odbyt stažených produktů uskutečnit až po získání povolení členského státu. Organizace producentů písemně osvědčí, že stažené produkty jsou v souladu s platnými normami, pokud byly takové normy byly přijaty podle článku 2 nařízení (ES) č. 2200/96. Organizace producentů oznámí příslušným vnitrostátním orgánům opatření přijatá na ochranu životního prostředí během stahování produktů. Organizace producentů nebo jejich sdružení 2. členské státy, které sdělí Komisi: informují a) zásoby jablek a hrušek, které jsou k dispozici první den každého měsíce; b) na počátku hospodářského roku prohlášení o plochách osázených daným produktem, případně i odrůdou. Článek 6 Článek 9 Aniž je dotčen článek 22 tohoto nařízení, použijí se na vyplá- cení vyrovnávacích plateb za stažení u produktů neuvedených v příloze č. 2200/96 a pro poskytnutí příplatku k vyrovnávací platbě Společenství za stažení podle čl. 15 odst. 3 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 2200/96 ustanovení nařízení (ES) č. 411/97. II nařízení (ES) Článek 7 1. Reprezentativní trhy uvedené v čl. 28 odst. 1 nařízení (ES) č. 2200/96 jsou trhy uvedené v příloze II tohoto nařízení. Do desátého dne každého měsíce sdělí členské státy 1. Komisi elektronickou cestou a podle jednotlivých produktů odhad produktů nenabízených k prodeji během předchozího měsíce. 2. Na konci každého hospodářského roku sdělí členské státy Komisi pro každý dotyčný produkt informace uvedené v pří- loze IV; tyto informace se předávají: a) nejpozději 30. června následujícího po sklizni pro rajčata, lilek, květák, meruňky, broskve, nektarinky, vinné hrozny, melouny cukrové a vodní, jakož i pro produkty neuvedené v příloze II nařízení (ES) č. 2200/96; 2. Členské státy sdělí každý týden Komisi elektronickou poštou pro každý tržní den denní kurzy produktů zjištěné na reprezentativních trzích u produktů za období uvedená v pří- loze III. Komise předá tyto informace členským státům. b) nejpozději 30. citrony, hrušky, pomeranče. listopadu následujícího po sklizni pro satsumy, klementinky a sladké jablka, Článek 8 1. Organizace producentů nebo jejich sdružení oznámí každé stažení produktů příslušným vnitrostátním orgánům minimálně 24 hodin předem a zároveň předloží seznam produktů, které jsou určeny k intervenci, společně s odhado- vaným množstvím u každého dotyčného produktu. státy Jestliže nesdělí členské informace uvedené 3. v odstavci 2, nebo pokud se sdělené informace zdají být chybné vzhledem k objektivním skutečnostem, které má Komise k dispozici, může Komise vyplacení záloh na výdaje uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 729/70 (1) pozastavit do doby, než budou předloženy nezbytné informace. (1) Úř. věst. L 94, 28. 4. 1970, s. 13. 408 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 20 Článek 10 Členské státy oznámí Komisi nejpozději 15. září 1997 vnitro- státní rámec stanovený v čl. 25 třetím pododstavci nařízení (ES) č. 2200/96. Na konci každého hospodářského roku členské státy předají Komisi informace týkající se bezplatného rozdělování uvedené v příloze VI. Členské státy informují Komisi o každé změně výše uvedeného rámce. Článek 14 KAPITOLA II Bezplatné rozdělování Článek 11 1. Produkty stažené z trhu během daného hospodářského roku mohou být na požádání poskytnuty dobročinným organi- zacím schváleným členskými státy k bezplatnému rozdělování v souladu s čl. 30 odst. 1 písm. a) první a třetí odrážkou naří- zení (ES) č. 2200/96. Aby mohly být schváleny, zavazují se dobročinné organi- 2. zace: a) dodržovat ustanovení tohoto nařízení; b) vést zvláštní účetnictví pro dotyčné úkony; 1. Bezplatné rozdělování produktů mimo území Společen- ství jako humanitární pomoc provádějí dobročinné organizace uvedené v čl. 11 odst. 3 písm. c) v souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku. 2. Na odeslané produkty se nevztahují vývozní náhrady. Do celního vývozního dokladu, tranzitního dokladu a případně dokladu T5 se zapíše údaj „bez náhrady“. Členské státy předloží Komisi plány každého bezplatného 3. jí kopii oznámení učiněného u Porad- rozdělování a předají ního podvýboru FAO o nakládání s přebytky poté, co Komise toto rozdělování schválí. Komise případ od případu rozhodne, zda rozdělování schválí vzhledem k zárukám jejich úspěšného zakončení a podle situace na trhu. c) podrobit se kontrolám stanoveným v právních předpisech Společenství. Na konci každého rozdělování předají členské státy Komisi informace uvedené v příloze VI. Členské státy schválí dobročinné organizace alespoň 3. v jedné z těchto kategorií: a) dobročinné organizace, které jsou oprávněny rozdělovat na území členského státu produkty, které byly v tomto člen- ském státě staženy; b) dobročinné organizace, které jsou oprávněny rozdělovat produkty na území Společenství; c) dobročinné organizace, které jsou oprávněny rozdělovat produkty Společenství ve třetích zemích. Členské státy sdělí seznamy schválených dobročinných organi- zací podle prvního pododstavce písm. b) a c) Komisi, která zajistí jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropských společen- ství, sérii C. Článek 15 Náklady na dopravu související s bezplatným rozdělo- 1. váním veškerých produktů stažených z trhu hradí záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) na základě paušálních částek stanovených podle vzdálenosti mezi místy stažení a dodávky podle přílohy V. V případě, že se produkty bezplatně rozdělují mimo území Společenství, paušální částky uvedené v příloze V pokrývají vzdálenost mezi místem stažení a místem, v němž produkty opouštějí Společenství. Článek 12 Náklady na dopravu se hradí zasílateli, který dotyčnou 2. dopravu skutečně zaplatil. Zařízení uvedená v čl. 30 odst. 1 písm. a) druhé odrážce naří- zení (ES) č. 2200/96 určená členskými státy musí splňovat podmínky stanovené v čl. 11 odst. 2 tohoto nařízení. Výplata částky je podmíněna předložením dokladů osvědčují- cích zejména: Článek 13 — název oprávněných organizací, — množství dotyčných produktů, státy přijmou opatření nezbytná pro usnadnění Členské kontaktů zúčastněnými organizacemi producentů a dobročinnými organizacemi schválenými v sou- ladu s čl. 11 odst. 2 a spolupráce mezi — převzetí dobročinnou organizací, — použité dopravní prostředky. 03/sv. 20 CS Úřední věstník Evropské unie 409 Článek 16 na třídění náklady V případě jablek a citrusových plodů stažených z trhu 1. hradí s jejich bezplatným rozdělováním záruční sekce EZOZF, a to do výše částky, která je uvedena v příloze V bodu 2, pokud k bezplat- nému rozdělování dochází v rámci smlouvy mezi organiza- cemi producentů a dotyčnými dobročinnými organizacemi. související a balení 2. Pro účely odstavce 1 uzavřou organizace producentů na počátku hospodářského roku smlouvy s dobročinnými organi- zacemi schválenými podle čl. 11 odst. 2 a 3 a informují o tom příslušné vnitrostátní orgány. Tyto orgány mohou stanovit lhůtu pro uzavření uvedených smluv. 3. Smlouvy se uzavírají za podmínky, že existují produkty stažené z trhu. Během hospodářského roku je možné podle situace na trhu zvýšit množství produktů uvedené ve smlou- vách. Smlouvy se uzavírají na jeden hospodářský rok ve smyslu 4. nařízení (ES) č. 2200/96 a obsahují: — pravděpodobné množství každého produktu k rozdělení, — uvedení plánovaných dopravních prostředků, — plánovaný harmonogram dodávek, — dohodnuté místo předání produktů, — závazek pro organizaci producentů, že dají k dispozici produkty předem zvážené a umístěné do balení o hmot- nosti menší než 25 kilogramů, — odhad počtu příjemců na správní jednotku. Členské státy předají Komisi nejpozději měsíc po uzavření 5. smluv informace uvedené v odstavci 4. 6. Náklady na třídění a balení se uhradí organizacím produ- centů, které toto třídění a balení provedly po předložení dokladů osvědčujících zejména: — název oprávněné organizace, — množství dotyčných produktů, — skutečné náklady na třídění a balení, — převzetí dobročinnou organizací. KAPITOLA III Kontroly a sankce Článek 17 Členské 2. státy provedou fyzické kontroly i kontroly dokladů týkajících se stažení produktů u všech organizací producentů minimálně jednou za hospodářský rok. Tyto kontroly se u každého produktu týkají minimálně 20 % veške- rého staženého množství. Členské státy se mimo jiné ujišťují, že produkty nenabízené jsou v souladu s platnými normami, pokud byly k prodeji takové normy přijaty podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96. (ES) V případě, že se použije čl. 30 odst. 2 nařízení č. 2200/96, členské státy zkontrolují veškeré stažené množství. Členské státy provedou kontroly dokladů týkajících se 3. intervenčních operací, aby se ujistily o správném vedení účet- nictví a o účinné kontrole plnění podmínek pro vyplácení vyrovnávací platby Společenství za stažení nebo financování z provozních fondů uvedených v čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 2200/96. Kontroly se u každé organizace producentů provádějí mini- málně jednou za hospodářský rok a týkají se u každého produktu alespoň 10 % žádostí o vyplacení. 4. Pokud kontroly ukáží závažné nesrovnalosti, provedou příslušné orgány dodatečné kontroly během probíhajícího hospodářského roku a zvýší četnost kontrol v následujícím hospodářském roce. Článek 18 1. Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření k zajiš- tění toho, aby bezplatná rozdělování produktů uvnitř i mimo území Společenství splňovala příslušné předpisy. Zejména se ujistí: a) o řádném průběhu rozdělování; b) o konečném užití produktů poskytnutých dobročinným organizacím, zejména tak, že od těchto organizací vyžadují osvědčení o převzetí potvrzující užití produktů; c) o konečném určení produktů. 2. Kontroly zahrnují kontrolu dokladů i fyzické kontroly a týkají se jak organizací producentů, tak i dotyčných dobro- činných organizací. Mohou být prováděny na základě vzorků týkat minimálně 10 % rozdělovaného a každý rok se musí množství. Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby 1. bylo zajištěno dodržování hlavy IV nařízení (ES) č. 2200/96, a zejména ustanovení uvedených v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku. 3. Pokud jde o rozdělování uvnitř Společenství, a aniž je dotčen článek 39 nařízení (ES) č. 2200/96, provádějí příslušné orgány členského státu, na jehož území byly produkty bezplatně a konečného určení produktů. rozděleny, kontroly užití 410 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 20 4. Na žádost členského státu je Komise uvedeným státům nápomocna při kontrole bezplatného rozdělování produktů mimo území Společenství. 2. Schválení dobročinné organizace uvedené v čl. 11 odst. 2 se odejme. K tomuto odnětí dojde okamžitě a na dobu mini- málně jednoho hospodářského roku a může být prodlouženo podle závažnosti nesrovnalosti. Článek 19 1. Příjemce vyrovnávací platby Společenství za stažení nebo financování z provozních fondů je povinen uhradit dvojná- sobek neoprávněně vyplacených částek zvýšených o úrok vypočtený za dobu, která uplynula od vyplacení částky do okamžiku, kdy ji příjemce uhradí, pokud se v případě kontroly provedené v souladu s článkem 17 ukáže, že: a) produkty nenabízené k prodeji nejsou v souladu s ustano- veními týkajícími se norem podle článku 2 nařízení (ES) č. 2200/96; b) odbyt produktů nenabízených způsobem stanoveným v článku č. 2200/96; k prodeji 30 neproběhl (ES) nařízení c) odbyt produktů nenabízených k prodeji způsobuje závažné škody na životním prostředí. se však neuplatní, Sankce uvedená v prvním pododstavci pokud příjemce prokáže ke spokojenosti příslušného vnitrostát- ního orgánu, že nesrovnalosti nezpůsobil úmyslně nebo hrubou nedbalostí. V tomto případě je příjemce pouze povinen vrátit neoprávněně vyplacenou částku zvýšenou o úroky. Úroková sazba je sazba, kterou používá Evropský měnový institut při svých operacích v ECU, zveřejněná v řadě C Úřed- ního věstníku Evropských společenství, platná ke dni neoprávně- ného vyplacení a zvýšená o tři procentní body. Vrácené částky i úroky se uhradí příslušné platební agen- 2. tuře a jsou odečteny od výdajů financovaných EZOZF. 3. V případě nepravdivého prohlášení, vyplněného neprav- divě buď úmyslně, nebo z hrubé nedbalosti, je dotyčná organi- zace producentů vyloučena z nároku na poskytnutí vyrovná- vací platby Společenství za stažení po dobu hospodářského roku, který následuje po roce, v němž bylo nepravdivé prohlášení zjištěno. 3. Zařízení uvedená v článku 12 nejsou způsobilá využívat bezplatného rozdělování produktů po následující hospodářský rok. stažený z trhu, Dobročinná organizace nebo zařízení, které získaly 4. produkt jsou povinny uhradit hodnotu produktů, které obdržely, zvýšenou o úrok vypočtený za dobu, která uplynula od přijetí produktu do okamžiku, kdy příjemce dotyčnou částku uhradí. Ustanovení čl. 19 odst. 3 se použije na dotyčnou organi- 5. zaci producentů. Dále je organizace producentů povinna uhradit dvojnásobek částky získané na náklady spojené s tříděním a balením, zvýšený o úrok vypočtený za dobu, která uplynula od vypla- cení částky do okamžiku, kdy ji příjemce uhradí. Zasílatel, kterému byly uhrazeny náklady na dopravu podle článku 15, je povinen uhradit dvojnásobek částky získané náklady za dopravu, zvýšený o úrok vypočítaný podle doby, která uplynula od vyplacení částky do okamžiku, kdy ji příjemce uhradí. 6. Úroková sazba je sazba, kterou používá Evropský měnový institut při svých operacích v ECU, zveřejněná v řadě C Úřed- ního věstníku Evropských společenství, platná ke dni neoprávně- ného vyplacení a zvýšená o tři procentní body. Vrácené částky a úroky se uhradí příslušné platební agen- 7. tuře a jsou odečteny od výdajů financovaných EZOZF. Článek 21 Články 19 a 20 tohoto nařízení se použijí, aniž jsou dotčeny jiné sankce, které mají být přijaty v souladu s článkem 48 nařízení (ES) č. 2200/96. KAPITOLA IV Přechodná a závěrečná ustanovení Článek 20 Článek 22 1. Pokud jsou při kontrolách uskutečněných v souladu s článkem 18 zjištěny nesrovnalosti přičitatelné organizacím producentů, schváleným dobročinným organizacím nebo zaří- zením uvedeným v článcích 11 a 12, použijí se odstavce 2 až 7 tohoto článku. Organizace producentů, které předložily ke schválení návrh operačního programu v souladu s články 3 nebo 15 nařízení jsou pro rok 1997 oprávněny poskytnout (ES) č. 411/97, v souladu s čl. 15 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 2200/96 na vlastní nebezpečí příplatky k vyrovnávací platbám Společenství za stažení. 03/sv. 20 CS Úřední věstník Evropské unie 411 Článek 23 Článek 24 Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Nařízení č. 2103/90, (EHS) č. 2276/92 a (ES) č. 113/97 se zrušují. č. 3587/86, č. 827/90, (EHS) (EHS) (EHS) Pro každý produkt (ES) č. 2200/96 se však použije od počátku každého hospodář- ského roku 1997/98. I nařízení v příloze uvedený Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 16. dubna 1997. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise 412 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 20 PŘÍLOHA I HOSPODÁŘSKÉ ROKY PRO PRODUKTY UVEDENÉ V PŘÍLOZE II NAŘÍZENÍ (ES) Č. 2200/96 Produkt Datum Rajčata Lilky Melouny cukrové Melouny vodní Květák Meruňky Nektarinky Broskve Stolní vinné hrozny Citrony Hrušky Jablka Satsumy Mandarinky Klementinky Sladké pomeranče Od 1. ledna do 31. prosince Od 1. ledna do 31. prosince Od 1. dubna do 31. března Od 1. dubna do 31. března Od 1. května do 30. dubna Od 1. května do 30. dubna Od 1. května do 30. dubna Od 1. května do 30. dubna Od 1. května do 30. dubna Od 1. června do 31. května Od 1. června do 31. května Od 1. července do 30. června Od 1. října do 30. září Od 1. října do 30. září Od 1. října do 30. září Od 1. října do 30. září PŘÍLOHA II SEZNAM REPREZENTATIVNÍCH TRHŮ Meruňky Řecko Francie Itálie Španělsko Portugalsko Argos Korinthos Moudania Châteaurenard Perpignan Valence Salerno Forli Murcia Valencia Zaragoza Lilky Alenquer Algarve Řecko Francie Itálie Nizozemsko Španělsko Portugalsko Skala (Lakonias) Thessaloniki Châteaurenard Latina Catanzaro Coöperatie V,T,N, Den Bosch Coöperatieve Veiling ZON, Grubbenvorst Almería Valencia Algarve Květák Belgie a Lucembursko Nizozemsko Německo Řecko Francie Irsko Sint-Katelijne Waver Coöperatie V,T,N, Den Bosch Coöperatieve Veiling ZON, Grubbenvorst Hamburk Kitzingen Maxdorf Reichenau Straelen Erfurt Athina Chalkida Thessaloniki Dublin Châteaurenard Saint-Malo Saint-Omer Saint-Pol-de-Léon Itálie Rakousko Spojené království Španělsko Portugalsko Dánsko Ascoli Piceno Pesaro Taranto Vídeň Birmingham Liverpool Londýn Bristol Barcelona La Rioja Granada Murcia Navarra Sevilla Valencia Oeste Odense 0 3 / s v. 2 0 C S Ú ř e d n í v ě s t n í k E v r o p s k é u n i e 4 1 3 Finsko Švédsko Helsinky Helsingborg Řecko Itálie Španělsko Portugalsko Citrony Egio Xylokastro Katánie Palermo Siracusa Messina Alicante Malaga Murcia Algarve Oeste Řecko Francie Itálie Španělsko Portugalsko Argos Korsika Cosenza Taranto Castellón Valencia Alcácer do Sal Algarve Klementinky Itálie Portugalsko Španělsko Algarve Oeste Barcelona Huelva Valencia Jahody Mandarinky Řecko Itálie Španělsko Portugalsko Katánie Siracusa Taranto Alicante Castellón Valencia Algarve Salerno Bologna Argos Chios 4 1 4 C S Ú ř e d n í v ě s t n í k E v r o p s k é u n i e 0 3 / s v. 2 0 Salerno Ferrara Bologna Argos Arta Sparti Latina Bologna Ferrara Skydra Veria Itálie Španělsko Řecko Portugalsko Melouny cukrové Almería Badajoz Ciudad Real Murcia Kyparissia Amaliada Patra Larissa Trikala Ribatejo Sladké pomeranče Řecko Itálie Španělsko Portugalsko Katánie Siracusa Catanzaro Alicante Castellón Sevilla Valencia Algarve Santiago do Cacém Itálie Španělsko Řecko Portugalsko Melouny vodní Almería Murcia Valencia Kyparissia Amaliada Patra Larissa Trikala Ribatejo Broskve a nektarinky Řecko Francie Španělsko Itálie (broskve) Itálie (nektarinky) Portugalsko Montauban Nîmes Perpignan Valence Huesca La Rioja Lérida Murcia Sevilla Valencia Zaragoza Bologna Ferrara Ravenna Forli Salerno Salerno Ravenna Forli Verona Ferrara Cova da Beira Montargil Ribatejo Oeste 0 3 / s v. 2 0 C S Ú ř e d n í v ě s t n í k E v r o p s k é u n i e 4 1 5 Belgie a Lucembursko Dánsko Německo Řecko Francie Irsko Sint-Truiden Odense Bonn-Roidorf Hamburk Bodenseemarkt Stade Naoussa Skydra Tripolis Volos Angers Montauban Nîmes Dublin Jablka Itálie Nizozemsko Spojené království Španělsko Portugalsko Bolzano Ferrara Ravenna Verona Coöperatie V, T, N, Den Bosch Birmingham Geldermalsen & Omstreken Geldermalsen Londýn Finsko Švédsko Rakousko Helsinky Helsingborg Wollsdorf Gerona Huesca La Rioja Lérida Zaragoza Hrušky Oeste Cova da Beira Guarda Viseu Belgie a Lucembursko Dánsko Německo Řecko Irsko Itálie Sint-Truiden Odense Bonn-Roidorf Ingelheim Stade Veria Volos Dublin Ravenna Bolzano Verona Ferrara Rovigo Francie Nizozemsko Spojené království Španělsko Portugalsko Angers Avignon Valence Coöperatie V, T, N, Den Bosch Birmingham Geldermalsen & Omstreken Geldermalsen Londýn Oeste Cova da Beira Badajoz Huesca La Rioja Lérida Zaragoza 4 1 6 C S Ú ř e d n í v ě s t n í k E v r o p s k é u n i e 0 3 / s v. 2 0 Řecko Itálie Francie Španělsko Portugalsko Stolní vinné hrozny Iraklio Kavala Korinthos Ascoli Piceno Bari Chieti Agrigento Avignon Nîmes Alicante Almería Valencia Murcia Rajčata Alenquer moura Ferreira do Alentejo Algarve Belgie a Lucembursko Nizozemsko Německo Řecko Španělsko Itálie Sint-Katelijne-Waver Coöperatie V,T,N, Den Bosch Heidelberg Coöperatieve Veiling ZON, Grubbenvorst Kitzingen Maxdorf Reichenau Straelen Erfurt Ierapetra Pyrgos Alicante Almería Barcelona Las Palmas Malaga Murcia Valencia Ascoli Piceno Bari Ragusa Pescara Dánsko Spojené království Francie Irsko Portugalsko Odense Birmingham Glasgow Liverpool Londýn Châteaurenard Marmande Perpignan Dublin Algarve Oeste Finsko Švédsko Rakousko Helsinky Helsingborg Wollsdorf Vídeň Řecko Španělsko Portugalsko Argos Castellón Valencia Algarve Satsumy 0 3 / s v. 2 0 C S Ú ř e d n í v ě s t n í k E v r o p s k é u n i e 4 1 7 418 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 20 Členské státy sdělí na základě čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení denní kurzy produkce zjištěné u těchto produktů a za tato období: PŘÍLOHA III I. A. Produkty: Obchodní úprava a typ Období Rajčata Kulatá a „žebrová“ tříd jakosti I a II, velikost od 57 do 77 mili- metrů, upravená a zabalená Od 1. ledna do 31. prosince Lilky — Protáhlého typu, třídy jakosti I, o velikosti větší než 40 mili- Od 1. ledna do 31. prosince metrů — Kulovitého typu, třídy jakosti I, o velikosti větší než 70 mili- metrů Melouny cukrové — Odrůdy Glob Galia, Piel de Sapo, Jaune et Lise, Supermarket, Charentais, Honey Dew, Tamaris, Cantaloup a Tendra. Třídy jakosti I a II Od 1. dubna do 31. března Melouny vodní — Odrůdy s jádry Od 1. dubna do 31. března — Odrůdy bez jader Třída jakosti I Květák „Ořezaný“ třídy jakosti I, upravený a balený Od 1. května do 30. dubna Meruňky Třída jakostní skupina I, o velikosti větší než 40 milimetrů Od 1. května do 30. dubna Nektarinky Broskve Odrůdy Armking, Crimsongold, Early sun grand, Fairlane, Fantasia, Independence, May Fire Brite, May Fire, Flavor Geant, Early Grand, Flavor Nectared, Snow Queen, Queen Rubi, Caldesi, Venus, Sweet Red, Nettaros, Sweet Lady, Autumn Free, Caldesí, Tasty Free, Albared a Stark red gold, jakostní skupiny I, o velikosti od 56 do 73 milimetrů Od 1. května do 30. dubna Odrůdy Amsden, Cardinal, Dixired, Merryl GermFree, Catherina Maria Serena, Federica, Vesubio, Baby Gold, Red Globe, Carson, Andros, San Lorenzo, Sudanel, Miraflores, Campiel, Calanda, Rojo rito, Rojo Gallur, Jeronimo, Flavorcrest, Iris rosso, Maria Bianca, Rosa del West, Maria Delizia, K2, Duchessa dEste, Merril Gemfree, Michelimi, Red Haven, Springcrest a Springtime, jakostní skupina I, velikost od 56 do 73 milimetrů Od 1. května do 30. dubna Stolní vinné hrozny Odrůdy Regina dei Vignetti, Sultanine, Regina (Mennavacca bianca, Rosaki, Dattier de Beyrouth), Italia, Aledo, Ohanes (Almeria), D. Maria, Napoleon, Dominga, Alfonso Lavallée, Cardinal, Italia, Moscatel Romano, Apirena, Aledo. Jakostní skupina I Od 1. května do 30. dubna Citrony Jakostní skupina I, velikost od 53 do 65 milimetrů Od 1. června do 31. května 03/sv. 20 CS Úřední věstník Evropské unie 419 Produkty: Obchodní úprava a typ Období Hrušky — Odrůdy Beurré hardy, Coscia (Ercolini), Crystallis (Máslovka Napoleon, Ercolini, Blanquilla, Tsakonika), Dr Jules Guyot (Limonera) a Rocha, jakostní skupina I, velikost od 55 mili- metrů — Odrůdy Limonera, Konference, Bon Chrétien, Williams, Buena Luisa, Max Red Barlett, jakostní skupina I, velikost od 60 milimetrů — Odrůdy Empereur Alexandre (Kaiser Alexandre Bosc), Abate Fetel, Decana del Cimmizio, Passacrassane, jakostní skupina I, velikost od 70 milimetrů Od 1. června do 31. května Jablka — Odrůda Královská reneta a Verde Doncella, jakostní skupina Od 1. července do 30. června I, velikost od 65 milimetrů — Odrůda Delicious Pilafa, Golden Delicious, Jonagold, Jona- gored, Elstar, Gloster, Boskoop, Cox Orange, Idared, Golden Supreme, James Grieve, Red Chief, Top Redy, Red Delicious, Reinette grise du Canada a Starking Delicious, Granny Smith, Belleza de Roma, Summered, Royal Gala, Orzak Gold, jakostní skupina I, velikost od 70 milimetrů Satsumy Jakostní skupina I, velikost od 54 do 69 milimetrů Od 1. října do 30. září Mandarinky Jakostní skupina I, velikost od 54 do 69 milimetrů Od 1. října do 30. září Klementinky Jakostní skupina I, velikost od 43 do 60 milimetrů Od 1. října do 30. září Sladké pomeranče Odrůdy Moro, Navel, Navellina, Navellate, Tarocco Salustiana, Sanguinelli a Valencia late, jakostní skupina I, velikost od 67 do 80 milimetrů Od 1. října do 30 září I. B. Jiné produkty: Produkty Úprava a typ Období Jahody Jakostní skupina I, upravené v obalech Od 1. října do 30. září 420 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 20 PŘÍLOHA IV 1. Náklady na dopravu v rámci bezplatného rozdělování (čl. 30 odst. 1 písm. a) první, druhá a třetí odrážka nařízení PŘÍLOHA V (ES) č. 2200/96): Vzdálenost kratší než 25 km Vzdálenost od 25 km nebo více do méně než 200 km Vzdálenost od 200 km nebo více do méně než 350 km Vzdálenost od 350 km nebo více do méně než 500 km Vzdálenost 500 km nebo více Dodatečné dopravní náklady za vagón nebo jiné mrazicí nebo chladicí vozidlo (ECU na 100 kg) 1,20 2,50 3,50 5,00 6,50 0,60 2. Náklady na třídění a balení u jablek a citrusových plodů hradí Společenství do maximální výše 11,0 ECU za 100 kilogramů čisté hmotnosti. 03/sv. 20 CS Úřední věstník Evropské unie 421 PŘÍLOHA VI Informace týkající se bezplatného rozdělování: a) týkající se bezplatného rozdělování uvnitř Společenství: — rozdělovaný produkt (odrůda, obchodní kategorie), — množství rozdělovaného produktu, — název a sídlo organizace producentů, která provádí stažení, — název a sídlo schválené dobročinné organizace nebo zařízení určeného státem, pro které je produkt určen, — konečné užití produktu, — typ použitého balení s uvedením, zda bylo recyklováno, — použitý způsob dopravy a název zasilatele, — datum dodání a datum přijetí produktu, — odhadovaný počet příjemců na správní jednotku, — datum podpisu smlouvy mezi organizací producentů a schválenou dobročinnou organizací; b) týkající se bezplatného rozdělování mimo území Společenství: — rozdělovaný produkt (odrůda, obchodní kategorie), — rozdělované množství produktu, — název a sídlo organizace producentů, která provádí stažení, — název a sídlo schválené dobročinné organizace, která provádí rozdělování, — název a sídlo schválené dobročinné organizace, která je příjemcem produktu, — země a místo konečného určení, — popis a konečné užití produktu (skupina populace, pro kterou je produkt zamýšlen), — způsob použité dopravy a název zasílatele, — datum dodání a datum přijetí produktu, — odhadovaný počet příjemců na správní jednotku, — datum podpisu smlouvy mezi organizací producentů a schválenou dobročinnou organizací


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 653/97 DER KOMMISSION vom 16. April 1997 zur Festsetzung der repräsentativen Preise und der zusätzlichen Einfuhrzölle für Melasse im Zuckersektor

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
import
molasses
representative price


title: MITTEILUNG DER KOMMISSION AN DEN RAT, DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT, DEN WIRTSCHAFTS- UND SOZIALAUSSCHUSS UND DEN AUSSCHUSS DER REGIONEN - BENCHMARKING - Über die Anwendung des Instruments in Unternehmen und Öffentlicher Verwaltung

eurovoc_concepts:
European industrial area
competitiveness
economic analysis
productivity
statistics

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 16. 04. 1997 KOM(97) 153 endg MITTEILUNG DER KOMMISSION AN DEN RAT, DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT, DEN WIRTSCHAFTS- UND SOZIALAUSSCHUSS UND DEN AUSSCHUSS DER REGIONEN BENCHMARKING Über die Anwendung des Instruments in Unternehmen und öffentlicher Verwaltung Inhalt 1. BENCHMARKING: EIN INSTRUMENT ZUR FÖRDERUNG DER KONTINUIERLICHEN VERBESSERUNG DER WETTBEWERBSFÄHIGKEIT EUROPAS 2. D R EI EBENEN DES BENCHMARKING 3. E IN GEMEINSCHAFTLICHER RAHMEN ANHANG 2 4 8 BEREICHE, DIE FÜR BENCHMARKING-PILOTPROJEKTE IN FRAGE KOMMEN 10 1. B E N C H M A R K I N G: E IN I N S T R U M E NT Z UR F Ö R D E R U NG D ER K O N T I N U I E R L I C H EN V E R B E S S E R U NG D ER W E T T B E W E R B S F Ä H I G K E IT EUROPAS Die Integration des Binnenmarkts der Gemeinschaft, die Perspektive der Wirtschafts und Währungsunion sowie die Globalisierung stellen die europäische Industrie vor die Herausforderung, ihre Wettbewerbsfähigkeit ständig zu verbessern. In ihrer Mitteilung "Die Wettbewerbsfähigkeit der europäischen Industrie - eine Bewertung mittels Benchmarking" KOM(96)463 vom 9. Oktober 1996 hat die Kommission Schwachstellen der europäischen Wirtschaftsleistung identifiziert, insbe sondere ein zu schwaches Wachstum der Faktorproduktivität, eine zu langsame Um stellung der Wirtschaftsstruktur auf neue Märkte und neue Technologien, sowie ei nen überaus hohen Prozentsatz der Bevölkerung im arbeitsfähigen Alter, die nicht am Arbeitsmarkt teilnehmen. Diese Schwachstellen der europäischen Wirtschaft sind besonders problematisch auf grund immer rascherer Veränderungen in der Weltwirtschaft, welche sowohl durch die Globalisierung als auch durch die schnelle Verbreitung neuer Technologien be dingt sind, insbesondere der Informations- und Kommunikationstechnologien. Um sich dieser Herausforderung zu stellen, und um ein rasches Beschäftigungs wachstum und höhere Produktivität zu sichern, muß Europa mit Entschlossenheit systematisch jene Faktoren beseitigen, die sein Wachstumspotential schwächen. Zu diesem Zweck hat die Kommission vorgeschlagen, das Verfahren des Bench marking in Wirtschaft und Gesellschaft anzuwenden, um die Leistung in Kernberei chen sowie für Schlüsselfaktoren des wirtschaftlichen Erfolgs zu vergleichen. Zu sätzlich zu den oben beschriebenen Initiativen schließt dies die Entwicklung und den Einsatz von Benchmarking im Rahmen der europäischen Strategie für Beschäftigung ein. Eine Forderung der Industrie Die Industrie hat die Kommission und die Mitgliedsländer wiederholt aufgefordert, Benchmarking als Instrument zu verwenden, um Politiken mit Einfluß auf die Wett bewerbsfähigkeit zu optimieren. Die Beratergruppe zur Wettbewerbsfähigkeit hat eine breite Anwendung des Bench marking auf der Ebene der Rahmenbedingungen empfohlen, insbesondere was die öffentliche Infrastruktur, den Arbeitsmarkt und die Globalisierung der, Wirtschaft be trifft. In seinem Bericht "Benchmarking for policy-makers - The way to competitiveness, growth and job creation** (Oktober 1996), hat der Runde Tisch der Europäischen Industriellen (ERT) die Aufmerksamkeit des Ministerrates und der Kommission auf den potentiellen Beitrag von Benchmarking bei der Verfolgung der Zieie Wachstum und Schaffung von Arbeitsplätzen gelenkt. Der ERT hat insbesondere die öffentli chen Verwaltungen aufgefordert, über Prioritäten, Ziele und Methoden des Bench marking für die Wettbewerbsfähigkeit, zu diskutieren, sowie über die Möglichkeiten, Ergebnisse in ihre Politik zu übernehmen,. Eine Einladung des Rates In seinen Schlußfolgerungen über Benchmarking (14. November 1996) hat der Mi nisterrat die Kommission eingeladen, Vorschläge zur Anwendung dieses Instruments als Mittel >:ur Verbesserung der Wettbewerbsfähigkeit der europäischen Industrie vorzulegen. Ebenso stellte der Europäische Rat auf seiner Sitzung in Dublin am 13. und 14. Dezember 1996 fest, "daß die Wettbewerbsfähigkeit der Union - gemessen an den erfolgreichsten Praktiken in der Welt -. regelmäßig überwacht und evalu- iert werden sollte. " Ein Instrument zur Steigerung der Wettbewerbsfähigkeit Gemäß der Mitteilung der Kommission an den Europäischen Rat von Dublin über die für beide Seiten vorteilhaften Effekte einer vermehrten Koordination der Wirtschafts und der Strukturpolitik (Europa als Wirtschaftseinheit) CSE(96)8 endgültig "können die Wettbewerbsfähigkeit der EU und die Wettbewerbsfähigkeit der Regionen, Sek toren, Unternehmen und selbst Individuen langfristig nur durch eine Zunahme der Produktivität der Unternehmen und der Menschen, die dort arbeiten, gesteigert wer den. Wettbewerbsfähigkeit entwickelt sich nicht zwischen Ländern, sondern zwi schen Unternehmen, sowohl innerhalb als auch jenseits der Landesgrenzen. Ben chmarking ist ein wichtiges Instrument zur Verbesserung der Wettbewerbsfähigkeit und beruht auf zwei Elementen: - dem Vergleich des gesellschaftlichen Verhaltens, der wirtschaftlichen Praktiken, der Marktstrukturen und der öffentlichen Institutionen mit anderen Ländern, Re gionen, Sektoren und Unternehmen, um das jeweils beste Verfahren ("best practice") zu identifizieren. - das beste Verfahren als Referenzmaßstab instrumenteil zu benutzen, um die Richtung für die Veränderung vorzugeben, und um somit alle Akteure in Wirt schaft und Gesellschaft ständig anzuregen, sich in die gewünschte Richtung wei terzuentwickeln. Die erste Phase verlangt von allen betroffenen Handelnden, bestehende Verfahren in Frage zu stellen. In dieser Hinsicht wird Benchmarking nur dann erfolgreich sein, wenn es die Schwachstellen und Ineffizienzen ans Licht bringt. Deshalb ist es wahr scheinlich, daß dieser Prozeß in der Anfangsphase verstärkten Widerstand gegen die Veränderung hervorruft. Die Vorteile können trotzdem bedeutend sein: bessere Dienstleistungen sowohl für den Einzelnen als auch für Unternehmen, niedrigere Kosten, eine bürgernähere und effizientere Verwaltung, eine höhere Wirtschaftslei stung, mehr Arbeit, bessere Sicherheit und Hygiene und Schaffung von Wohlstand. Darüber hinaus kann der Prozeß zur Angleichung der Wirtschaftsleistung in der ge samten Union beitragen, indem Produktivitätsunterschiede und wirtschaftliche Un gleichheit reduziert werden. Der Vergleich von Geschäftspraktiken und Marktstrukturen geschieht über die Er mittlung von Referenzindikatoren. Damit dieses Programm der Wettbewerbsfähigkeit der europäischen Industrie dient, darf es keine wettbewerbsfeindlichen Praktiken wie individuellen Informationsaustausch zwischen Unternehmen über Preise, produzierte und verkaufte Mengen, Marktanteile, Kapazitäten und Investitionen geben. Jedes Benchmarking zielt auf die Ausarbeitung von statistischen Referenzindikatoren ab und muß deshalb so durchgeführt werden, daß Unternehmen nicht über individuelle Daten der Aktivitäten ihrer Konkurrenten verfügen können. Die zweite Etappe verlangt von allen betroffenen Akteuren, die erforderlichen An passungen weiterzuführen. Das impliziert nicht nur die Bereitschaft, die besten Ver fahren zu übernehmen, sondern auch, daß die ständige Suche nach der besten Art zu handeln ein permanentes Merkmal des EntScheidungsprozesses von Unternehmen und öffentlichen Institutionen und Verwaltungen werden muß. 2. D R EI E B E N EN D ES B E N C H M A R K I NG Benchmarking kann auf der Ebene der Unternehmen, auf derjenigen von Industrie sektoren und auf der Ebene von wirtschaftlichen und sozialen Rahmenbedingungen angewandt werden. Auf welcher Ebene auch immer dieses Instrument eingesetzt wird, stets dient es der Wettbewerbsfähigkeit der europäischen Industrie. Es bezieht sich nämlich auf die Verbesserung der Wettbewerbsfähigkeit sowohl von Unterneh men als auch von Wirtschaftssektoren, und ebenso auf die Verbesserung der Arbeits bedingungen des Einzelnen^ des Unternehmensumfelds und des Funktionierens der Gesellschaft. auf Unternehmensebene Benchmarking auf Unternehmensebene ist vor allem ein "Qualitätswerkzeug", das auf die ständige Verbesserung ihrer industriellen Prozesse und Managementpraktiken abzielt. Es ist Teil der Gesamtstrategie von Unternehmen, da es Qualität als bestim menden Faktor zur Verstärkung ihrer Wettbewerbsfähigkeit integriert hat. Es ist in tegrierter Bestandteil der Europäischen Qualitätspolitik. Die Bestimmung der zu analysierenden Prozesse, die Identifizierung der weltweit besten Verfahren für diese Prozesse, die Auswertung der Leistungsunterschiede im Vergleich damit und das Verstehen der Ursachen sind die Anpassungsschritte, die es dem betroffenen Unternehmen gestatten sollen, seine Leistung zu steigern, seine Wettbewerbsfähigkeit zu verbessern und so die Konkurrenz zu überholen. Benchmarking auf Unternehmensebene ist vor allem eine Aufgabe der Industrie selbst. Die öffentliche Verwaltung kann trotzdem sinnvoll dazu beitragen, Bench marking in breiteren Kreisen bekanntzumachen; vor allem bei den kleinen und mittle ren Unternehmen, die nicht die Mittel oder die nötige Erfahrung haben, es sich selbst anzueignen. Deshalb hat die Kommission vorgeschlagen, gemeinsam mit allen betrof fenen Akteuren die Möglichkeit zu untersuchen, ein europäisches Netz für Ben chmarking von Unternehmen einzurichten. Ein solches Netz soll sicherstellen, daß kohärente, zuverlässige und gleichwertige Dienstleistungen in der ganzen EU, vor allem für die KMU, zur Verfügung stehen. Zu diesem Zweck werden von der Kom mission derzeit zwei Initiativen unterstützt (siehe folgender Kasten). Beispiele fur Benchmarking von Unternehmen Die Kommission unterstützt in diesem Bereich folgende Initiativen: - ein Pilotprojekt von Forbairt (Irland) zur Identifizierung der Erfahrungen, Dienst leistungen und Methoden, die derzeit in Europa entwickelt werden, und zur Aus arbeitung eines Aktionsplans der Einrichtung eines europäischen Netzes für Ben chmarking von Unternehmen; - ein Projekt von Eurochambres, das sich auf das bestehende Netz der Europäi schen Industrie- und Handelskammern stützt und zum Ziel hat, die Sensibilisie- rungsprogramme für Qualität bei den KMU zu fördern, die KMU bei der Anwen dung von Benchmarking durch Piloterfahrungen zu unterstützen, und günstige Bedingungen für den Zugang der KMU zum oben erwähnten europäischen Netz zu schaffen. Das britische Ministerium für Handel und Industrie (DTI) unterhält ein nationales Benchmarkingsystem, das den Austausch statistischer Daten und die Identifizierung der besten Verfahren auf nationaler Ebene gestattet. - Dieses System entstand aus einer Initiative der London Business School, die eine Gruppe von Industriebetrieben - unter ihnen zahlreiche kleine und mittlere Unter nehmen - gegründet und mit ihnen ein Modell des Benchmarking für Schlüsselfak toren des Managements und der Unternehmensorganisation entwickelt hat. - Nachdem sich sein Wert herausgestellt hatte und aufgrund zunehmenden Interes-i ses der Teilnehmer, darunter ausländische Unternehmen, erhielt das Experiment j die Unterstützung des Verbandes der britischen Industrie (CBI). - Das DTI hat daraufhin beschlossen, das Experiment durch Veröffentlichungen und Hilfe bei der Einrichtung eines nationalen Netzes von Büros und Agenturen zu unterstützen, wo weitere Unternehmen Zugang zum Wissenspool gewinnen können. Mit der Erweiterung des Zusammenschlusses hat gleichzeitig seine Re- präsentativität als Referenzmodell zugenommen. Einige Mitgliedstaaten und private Organisationen haben ebenfalls Programme zur Förderung der Verbreitung der besten Verfahren im Umweltbereich eingeleitet (zum Beispiel das Programm Environmental Technology Best Practice in Großbritannien). auf der Ebene der Industriesektoren Benchmarking auf Sektorebene setzt bei den spezifischen Faktoren des jeweiligen Sektors an. So betreffen gewisse Umweltgesetze fast ausschließlich bestimmte Sek toren (Autoabgase, gefährliche Stoffe und Zubereitungen, etc. ). Beispiele fur Benchmarking auf Sektorebene Die von der Kommission und dem MITI gemeinsam verwalteten Pilotprogramme für Zulieferer in den Sektoren Unterhaltungselektronik und Kraftfahrzeuge zielen auf ei ne Verbesserung der Wettbewerbsfähigkeit der europäischen Industrie ab, durch ei nen Vergleich mit den besten japanischen Verfahren. Andere Initiativen wurden oder werden gerade von der chemischen und von der Automobilindustrie in Gang gesetzt. Das Benchmarking der europäischen chemi schen Industrie besteht aus einem ständigen Beobachten der Wettbewerbsfähigkeit, aus einem Vergleich der europäischen Wettbewerbssituation in Bezug auf die besten Verfahren weltweit, und aus Maßnahmen zur Annäherung an diese besten Verfahren. Im Juli 1996 wurde eine gemischte Arbeitsgruppe aus Industrie und Kommission gebildet, um dieses Benchmarking in Gang zu setzen. Die Arbeitsgruppe hat be schlossen, Benchmarking in der ersten Phase auf die gesamte chemische Industrie, und danach auf verschiedene Subsektoren zu beziehen, wie zum Beispiel die petro- chemische Industrie. Obwohl diese Benchmarkingaktion nicht die Unternehmensebene betrifft, könnte dennoch eine Differenzierung nach Untemehmensgröße vorgenommen werden. Auf diese Art könnten die speziellen Probleme untersucht werden, die sich einerseits den großen Unternehmen und andererseits den KMU stellen. Analog dazu ist das Ziel dieser Aktion ebensowenig das Benchmarking von Gemein schaft spolitiken. Dennoch könnten praktische Verbesserungsvorschläge für die Rah- menbedin^ungen geäußert werden. Die Arbeitsgruppe hat eine beschränkte Anzahl von Indikatoren im Hinblick auf ihre Bedeutung für die Wettbewerbsfähigkeit der chemischen Industrie ausgewertet. Der Vorrang wurde jenen Indikatoren eingeräumt, für die vergleichbare Daten bestehen. Die Datensammlung ist schwierig, besonders wegen der statistischen Geheimhaltung, der unterschiedlichen Definition der Parameter und des Mangels an Daten aus Dritt ländern. Die Niederlande haben ebenfalls eine Auswertung der Wettbewerbsfähigkeit der eu ropäischen Industrie für Informations- und Kommunikationstechnologien vorge nommen, und zwar durch Anwendung von Benchmarking auf ihre Hauptkonkurren ten. auf der Ebene der Rahmenbedingungen Benchmarking auf der Ebene der Rahmenbedingungen - insbesondere der Faktorko sten, Infrastruktur, Ausbildung, Innovation, Umwelt - erlaubt eine Bewertung der Effizienz öffentlicher Politiken und wie sie zu verbessern wären, um die Wettbe werbsfähigkeit zu beeinflussen. Das Hauptaufgabe muß die Bewertung derjenigen Rahmenbedingungen sein, die direkten Einfluß auf die Wettbewerbsfähigkeit der eu ropäischen Industrie ausüben. Das Benchmarking auf der Ebene der Rahmenbedingungen beruht auf einer voll ständigen Bewertung der Wettbewerbssituation der Industrie, einschließlich einer Diagnose der zu untersuchenden Hauptbereiche. In einem nächsten Schritt dient es als Instrument, um die identifizierten Schwachpunkte zu behandeln. Die makroökonomischen Indikatoren, die eine Zusammenfassung der Entwicklung der Wettbewerbsfähigkeit der Wirtschaft als ganzes ermöglichen, sind leicht zugäng lich, das ist aber nicht der Fall für detailliertere Indikatoren verschiedene Rahmen bedingungen, die die Wettbewerbsfähigkeit beeinflussen. Die methodologischen Schwierigkeiten und das Fehlen zuverlässiger und vergleichbarer statistischer Daten sind besonders akut bei gewissen Indikatoren für Einflußgrößen, die einerseits eine direkt meßbare Auswirkung auf die Wettbewerbsfähigkeit und andererseits einen in duzierten langfristigen Effekt haben. Benchmarking auf der Ebene der Rahmenbedingungen ist eine sehr komplexe Ange legenheit, weil es schwierig sein kann, die Auswirkungen einer spezifischen Politik von jenen anderer Politiken zu trennen. Um dies erfolgreich einzusetzen, müssen gewisse Grundsätze eingehalten werden, wie zum Beispiel: - die Ergebnisse und den Aufwand vergleichen (zum Beispiel Marktanteile und Aufwendungen für F&E, die ein nützlicher Indikator sind, der in Betracht zu zie hen ist); - Ursachen untersuchen, und nicht die Symptome (zum Beispiel die Situation auf dem Arbeitsmarkt und nicht die Arbeitslosenrate); - i sowohl den Prozeß vergleichen, als auch die Leistung (zum Beispiel die Fähigkeit eines Bildungssystems zur Schaffung von Qualifikationen, sowie die Höhe der Qualifikationen). — | Beispiele für Benchmarking von Rahmenbedingungen Die Kommission hat die Erfahrungen der Mitgliedstaaten mit Benchmarking auf der Ebene der Rahmenbedingungen zusammengetragen. Sie hat außerdem mit den Mit gliedsländern ein Benchmarkingprogramm im Rahmen desAusschusses fur Beschäf- tigungs- und Arbeitsmarktpolitik in Angriff genommen. Insbesondere hat das Ministerium für wirtschaftliche Angelegenheiten der Niederlan de einen Bericht mit dem Titel "Das Benchmarking der Niederlande: ein Test für die Wettbewerbsfähigkeif veröffentlicht, der die verschiedenen Ansätze des Bench marking auf der Ebene der Rahmenbedingungen untersucht. Die Analyse hat sich auf Bereiche wie Arbeit, Kapital, Steuersystem, Bildung und Infrastruktur bezogen. Die Ergebnisse haben die starken Seiten der niederländischen Wirtschaft aufgezeigt, aber auch die Schwachstellen, die sie an der Ausschöpfung ihres ganzen Potentials hin dern. Auf dieser Grundlage hat die niederländische Regierung Reformen unternom- men, um diese Schwachpunkte zu korrigieren. Diese Korrekturen werden 1997 auf der Basis einer Aktualisierung der Benchmarkingaktion fortgesetzt. Die OECD hat im Rahmen des Industrieausschusses eine Arbeitsgruppe eingerichtet, die mit der Auswertung der Kriterien für das Benchmarking auf der Ebene der Rah menbedingungen beauftragt wurde. Die OECD hat acht Parameter mit Bedeutung für die industrielle Wettbewerbsfähigkeit identifiziert: Infrastruktur für F&E, Ausbil dung der Arbeitskräfte, Unternehmensleitung, Regulierung der Arbeitsbedingungen, Arbeitskosten, Unternehmensbesteuerung, Energiekosten, sowie Kosten und Infra struktur der Telekommunikation. 3. EIN GEMEINSCHAFTLICHER RAHMEN Da die Benchmarking-Initiative alle Handelnden des Wirtschaftslebens angeht, be steht der Mehrwert der Gemeinschaftsdimension in der Bereitstellung von Fachwis sen, das in der Lage ist, die anspruchsvollsten Methoden zu entwickeln und zu nut zen, Erfahrungen auszutauschen und von verschiedenen nationalen Systemen zu ler nen, indem die Mitgliedsländer zum Tätigwerden angespornt werden. Das will sie auch im Bereich des Benchmarking auf der Ebene der Rahmenbedingun gen durch die Entwicklung von Pilotprojekten erzielen. Diese Pilotprojekte sollen es ermöglichen, einerseits die Zusammenarbeit einer be schränkten Anzahl von Mitgliedstaaten - aber im gemeinsamen Interesse aller - bei speziellen Themen auszuprobieren, und andererseits Mechanismen der Zusammenar beit, der Transparenz und Netze mit Expertenwissen einzurichten, auf die sich zu künftige Aktionen stützen können: - Nicht jeder Mitgliedstaet hat notwendigerweise dasselbe Interesse, sich für ein Benchmarkingprogramm zu engagieren. Das sollte sich aber keinesfalls nachteilig auf die an einem solchen Programm interessierten Mitgliedstaaten oder auf die Effizienz des gesamten Umfelds für Unternehmen in der Gemeinschaft auswirken. Deshalb sollen das Fachwissen und die Möglichkeiten zum Dialog auf Gemein schaftsebene jenen zur Verfügung gestellt werden, die eine solche Aktivität durchführen wollen. - Gleichermaßen besitzt nicht jedes einzelne Mitgliedsland Analyse- und For schungskapazität, die den Vergleich der Wettbewerbsleistung auf eine Weise ge statten, daß man geeignete Vergleichseiemente und deren Interpretation erhält, um die zur Verbesserung des Untemshmensumfelds notwendigen politischen Ent scheidungen zu orientieren. Die Kommission wird besonders von den im Anhang erwähnten Themen mehrere Pilotprojekte durchführen, sofern möglich, mit einem finanziellen Beitrag in den Grenzen der bestehenden budgetairen Verfügbarkeiten. Diese Aktion wird durch ei ne Arbeitsmethode durchgeführt, die Transparenz, Dialog und Fachwissen garantiert. Auf der Grundlage dieser Methode können später andere Benchmarkingprojekte un ternommen werden, besonders solche, die die Belastung der KMU durch Gesetzes vorschriften, den Schutz des geistigen Eigentums und Innovationen betreffen. - Da diese Aktion zur Verbesserung der Wettbewerbsbedingungen des wirtschaftli chen Umfelds bestimmt ist, müssen alle Akteure die Ausrichtungen und Prioritäten des Benchmarking mitbestimmen können. Deshalb wird die Kommission eine hochrangige Benchmarking-Gruppe einrichten, bestehend aus Managern von Unternehmen und Vertretern der Handelskammern, der Gewerkschaften, der Konsumenten und der Gesellschaft. In der Zusammensetzung wird die Kommissi on darauf achten, daß die unterschiedlichen Interessenslagen der Gesellschaft ver treten sind, insbesondere jene der kleinen Industrie- und Handwerksbetriebe. Die se Gruppe wird dafür zuständig sein, der Kommission bei der Bestimmung der Prioritäten des Benchmarking und bei der Organisation der Teilnahme der Indu strie an seiner Anwendung zu helfen. Sie wird mit der Kommission gemeinsam die Ergebnisse von gemeinschaftlicher Bedeutung interpretieren und jene davon, die die Industrie betreffen, dieser zur Kenntnis bringen. - Die Gruppe der Generaldirektoren fur Industrie wird alle Arbeiten begleiten und die politische Kohärenz des Ansatzes sichersteilen. Dadurch wird es möglich sein, das Ausmaß der Einbeziehung der Mitgliedsländer in die vom Lenkungsaus schuß ausgewählten Projekte von Fall zu Fall zu bestimmen. Diese Gruppe wird die Kommission auch bei der Auswertung der Resultate aus jeder Bench-marking- Studie unterstützen. - Schließlich wird die Kommission auf der Grundlage der Erfassung der Erfahrun gen mit dem Benchmarking der Rahmenbedingungen in den Mitgliedsländern jene öffentlichen oder privaten Wirtschaftsforschungsszentren, die über Fachwissen in diesem Bereich verfügen, einladen, ein Expertennetz einzurichten, um die An wendung des Benchmarking zu erleichtern. Unter Beachtung der Vorschriften für öffentliche Auftragsvergaben soll dieses Netz aufgebaut werden, um Bench marking durchzuführen, auf der Grundlage des von den Projektteilnehmera festge legten Auftragsbereichs und unter ihrer Mitfinanzierung. Nach Maßgabe der Durchführung von Pilotprojekîen wird dieses Expertennetz stärker werden, Be- kanntheitsgrad und Glaubwürdigkeit werden zunehmen und in der Folge auch sei ne Möglichkeiten der Eigeninitiative. Die Ergebnisse werden allen Mitgliedstaaten, den Gemeinschaftsinstiiutionen und anderen Interessierten zur Verfügung gestellt. Sie werden in die regelmäßigen Dis kussionen über industrielle Wettbev/erbsfähigkeit einfließen. In diesen Diskussionen wird die Kommission ihre eigenen Kommentare und Schlußfolgerungen, die sie aus den Ergebnissen zieht, bekanntmachen. Die vorgeschlagene Arbeitsmethode muß eine Fortführung der Aktion gestatten. Die Erfahrung wird zeigen, ob diese auf Kontinuität angelegte Aktion mit einem jährli chen Haushaltsansatz vereinbar ist, oder ob sie die Einrichtung eines Mehrjahres programms erfordert. ANHANG BEREICHE, DIE FÜR BENCHMARKING-PILOTPROJEKTE IN FRAGE KOMMEN Neuer technologischer und organisatorischer Zusammenhang Der neue technologische und organisatorische Kontext, der sich aus der Globalisie rung und der Verbreitung neuer Technologien ergibt, stellt die europäische Indu strie vor zahlreiche Herausforderungen. In dieser Hinsicht wird sich Benchmarking vor allem auf die Verbreitung und auf die Anwendungsmodalitäten von Informa tions- und Kommunikationstechnologien in Unternehmen beziehen. Diese Aktivität wird entweder auf der Grundlage vorhandener Daten oder duch neue Erhebungen, mit einer Stichprobe von Unternehmen, durchgeführt werden. Finanzierung von Innovationen, insbesondere des geistigen Eigentums Die Finanzierung von Innovationen ist überaus wichtig, weil sie die Übertragung von Forschungsergebnissen auf neue Güter und Dienstleistungen ermöglicht. Benchmarking in diesem Bereich wird in enger Zusammenarbeit mit der Industrie und anderen Akteuren der Wirtschaft erfolgen. In einer ersten Analyse sollte sich das Benchmarking auf einige Hauptindikatoren beziehen, nämlich auf den Zugang zu Risikokapital, auf seine Kosten und Qualität, die Kosten der Einreichung eines Patents, etc. Logistik und Transport Angesichts der Bedeutung der EU im internationalen Handel und der Randlage eini ger Mitgliedstaaten stellt die Logistik einen essentiellen Faktor für die europäi-sche Wettbewerbsfähigkeit dar. Sie betrifft das Management des Flusses von Rohmate rial, Informationen und Produkten zwischen Lieferanten und Kunden. Da dieser Be reich von Natur aus sehr weit ist, ist es schwierig, einen gezielten Benchmarkingan- satz zu entwickeln. Dieser müßte sich vielmehr schrittweise ergeben Entwicklung des Humankapitals Im Bereich der beruflichen Bildung kann das Benchmarking von Qualifikationen da zu beitragen, die beruflichen Ausbildungssysteme zu analysieren, und dadurch selbst die Bildungspolitik und die Unternehmensführung zu verbessern. Das Pilotprojekt wird die Bewertung des Ansatzes verschiedener beruflicher Bildungssysteme in der Industrie ermöglichen, das heißt sowohl den Einsatz von Ausbildung im Unter nehmen, als auch die Voraussage des Ausbildungsbedarfs aufgrund wirt-schaftlicher Veränderungen und technologischen Fortschritts. Das Pilotprojekt wird seinen Schwerpunkt bei der beruflichen Bildung in KMU setzen. 10 ISSN 0254-1467 KOM(97) 153 endg. DOKUMENTE DE 15 Katalognummer : CB-CO-97-158-DE-C ISBN 92-78-18713-5 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg //


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 656/97 της Επιτροπής της 16ης Απριλίου 1997 για τη θέσπιση των κατά μονάδα αξιών για τον καθορισμό της δασμολογητέας αξίας ορισμένων αναλώσιμων εμπορευμάτων

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods


title: REGLAMENTO (CE) N° 668/97 DE LA COMISIÓN de 16 de abril de 1997 por el que se fijan los derechos de importación en el sector del arroz

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
product quality
rice
third country


title: 97/265/EG: Beschikking van de Commissie van 16 april 1997 betreffende de erkenning van de internationale norm ISO 14001:1996 en de Europese norm EN ISO 14001:1996 tot vaststelling van de specificaties voor milieubeheersystemen, overeenkomstig artikel 12 van Verordening (EEG) nr. 1836/93 van de Raad inzake de vrijwillige deelneming van bedrijven uit de industriële sector aan een communautair milieubeheer- en milieuauditsysteem (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
Community certification
European standard
ISO
environmental protection
international standard
type of business