title: 98/212/EG: Kommissionens beslut av den 16 april 1997 om det stöd som Italien beviljat Enirisorse SpA (Endast den italienska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
exchange of information
holding company
industrial enterprise
industrial restructuring

formats: html pdf print

text: L 80/32 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 3. 98 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 16 april 1997 om det st(cid:148)d som Italien beviljat Enirisorse SpA (Endast den italienska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/212/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT och ber(cid:148)rd tredje part att inkomma med sina synpunkter p(cid:134) dessa (cid:134)tg(cid:132)rder. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europe- iska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 93. 2 f(cid:148)rsta stycket i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, s(cid:132)rskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att ha uppmanat ber(cid:148)rda parter att inkomma med synpunkter i enlighet med de n(cid:132)mnda artiklarna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I Genom en skrivelse av den 15 januari 1996 underr(cid:132)ttade kommissionen Italiens regering om sitt beslut att inleda f(cid:148)rfarandet enligt artikel 93. 2 i f(cid:148)rdraget betr(cid:132)ffande det st(cid:148)d som beviljats Enirisorse SpA och den grupp f(cid:148)retag som ing(cid:134)r i koncernen (nedan kallad ”Enirisorse”). Enirisorse, som redan kontrolleras till hundra procent av det offentlig(cid:132)gda italienska holdingbolaget ENI, tillf(cid:148)rdes ett kapitaltillskott p(cid:134) 1 819 miljarder lire under perioden 1992–1996. Kommissionen beslutade att inleda ett f(cid:148)rfa- rande med anledning av dessa kapital(cid:148)verf(cid:148)ringar. Kommissionens beslut om att inleda f(cid:148)rfarandet offentlig- gjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (1) tillsammans med en uppmaning till (cid:148)vriga medlemsstater (1) EGT C 102, 4. 4. 1996, s. 11. Italiens regering svarade genom skrivelser av den 3 juli 1996, 5 augusti 1996 och 13 januari 1997. Ingen annan medlemsstat eller ber(cid:148)rd part har inkommit med synpunkter till kommissionen. II I sitt svar p(cid:134) underr(cid:132)ttelsen om att inleda f(cid:148)rfarandet l(cid:132)mnade Italiens regering detaljerade upplysningar om omstruktureringsplanen f(cid:148)r Enirisorse och uttryckte d(cid:132)rvid f(cid:148)ljande allm(cid:132)nna synpunkter: 1) Kapitaltillskotten hade inte ombes(cid:148)rjts av staten, och inte heller hade n(cid:134)gra statliga medel anv(cid:132)nts i detta syfte. 2) De kapitaltillskott som ENI hade tillf(cid:148)rt Enirisorse var f(cid:148)renliga med den marknadsekonomiska investerar- principen och utgjorde d(cid:132)rf(cid:148)r inte statligt st(cid:148)d. 3) Kapitaltillskotten utg(cid:148)r statligt st(cid:148)d som (cid:132)r f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden. Italiens regering h(cid:132)vdar n(cid:132)r det g(cid:132)ller punkt 1 att kapital- tillskotten inte har ombes(cid:148)rjts direkt av italienska staten utan av ENI, och att de operationer ENI vidtar i fr(cid:134)ga om Enirisorse, som man har (cid:132)garkontroll (cid:148)ver, inte automa- tiskt kan tillskrivas italienska staten. Italiens regering p(cid:134)pekar att ENI i juli 1992 omvandlades fr(cid:134)n ett offentlig(cid:132)gt ekonomiskt organ till ett aktiebolag. Aktierna i ENI innehades av finansministeriet. 18. 3. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 80/33 Vidare skulle ENI inte l(cid:132)ngre vara underkastat regerings- direktiv. siella resurser med det huvudsakliga syftet att koncentrera f(cid:148)rvaltningen av gruppens innehav i f(cid:148)ljande verksam- heter till ett enda ansvarigt centrum: I november 1995 s(cid:134)lde finansministeriet 15 % av ENI- aktierna f(cid:148)r ett belopp av sammanlagt 6 300 miljarder lire p(cid:134) b(cid:148)rserna i Milano, London och New York. Alla kapitaltillskott har genomf(cid:148)rts och avslutats av ENI med egna medel som kommer fr(cid:134)n andra f(cid:148)retag inom gruppen som (cid:132)r verksamma inom andra sektorer, och det r(cid:148)r sig f(cid:148)ljaktligen inte om statliga medel. Italiens regering h(cid:132)vdar vad g(cid:132)ller punkt 2 att kapitaltill- skotten uteslutande har verkst(cid:132)llts med ENI:s egna medel i syfte att finansiera ett radikalt program, som omfattar nedl(cid:132)ggningar, likvidationer och omstruktureringar av f(cid:148)retag och/eller verksamheter utanf(cid:148)r k(cid:132)rnverksamhe- terna. Kapitaltillskott skulle vidare har varit den minst kostsamma l(cid:148)sningen f(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)rt med ett ackordsf(cid:148)rfarande. f(cid:148)retaget Italiens regering h(cid:132)vdade att f(cid:148)retagets handlande i fr(cid:134)ga om kapitaltillskotten (cid:148)verensst(cid:132)mmer med det resone- mang som Europeiska gemenskapernas domstol f(cid:148)r i sin dom av den 21 mars 1991, Italien mot kommissionen, m(cid:134)l 303/88 (1). Domstolen h(cid:132)vdade i detta m(cid:134)l att ett moderbolag under begr(cid:132)nsad tid kan st(cid:134) f(cid:148)r f(cid:148)rlusterna i n(cid:134)got av de f(cid:148)retag det kontrollerar s(cid:134) att det kontrolle- rade f(cid:148)retaget ges m(cid:148)jlighet att upph(cid:148)ra med sin verk- samhet under b(cid:132)sta m(cid:148)jliga f(cid:148)rh(cid:134)llanden. Domstolen lade till att ett s(cid:134)dant beslut inte bara kan motiveras om man kan f(cid:148)rutse att (cid:134)tg(cid:132)rden kommer att medf(cid:148)ra en indirekt materiell f(cid:148)rdel utan att det (cid:132)ven f(cid:134)r bygga p(cid:134) andra h(cid:132)nsyn, som t. ex. en (cid:148)nskan att inte skada bilden av f(cid:148)re- tagen inom koncernen eller en (cid:132)ndrad inriktning p(cid:134) f(cid:148)re- tagens verksamheter. Alternativt framf(cid:148)r Italiens regering den synpunkt som redovisas i punkt 3, n(cid:132)mligen att kapitaltillskotten utg(cid:148)r s(cid:134)dant statligt st(cid:148)d som (cid:132)r f(cid:148)renligt med den gemen- samma marknaden enligt artikel 92. 3 a och 92. 3 c, eftersom det fr(cid:132)mjar utvecklingen p(cid:134) l(cid:134)ng sikt i mindre gynnade regioner d(cid:132)r n(cid:132)ringslivet genomg(cid:134)r en kris och underl(cid:132)ttar omstrukturering av betydande ekonomisk verksamhet utan att negativt p(cid:134)verka handelsvillkoren i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Om man granskar kapitaltillskotten mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer f(cid:148)r statligt st(cid:148)d f(cid:148)r unds(cid:132)ttning och omstrukturering av f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter (2) (nedan kallade ”de relevanta gemenskapsriktlinjerna”), finner man enligt Italiens regering att de (cid:148)verensst(cid:132)mmer med de allm(cid:132)nna villkor som anges d(cid:132)r. III Enirisorse bildades 1991 som ett ”rent” holdingbolag, avsett att optimera ENI-gruppens ekonomiska och finan- (1) REG. 1991, I-1443, (cid:148)verv(cid:132)gande 21 i domsk(cid:132)len. (2) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. a) Brytning av icke-j(cid:132)rnmetaller, utvinning av svavelkis med p(cid:134)f(cid:148)ljande omvandling samt kolbrytningen inom firma Carbosulcis med Agip Miniere som moderbolag (12 f(cid:148)retag och 21 produk- tionsanl(cid:132)ggningar). svavelsyra till b) Kolbrytning i utlandet, koksproduktion i Italien och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av kol och koks s(cid:134)v(cid:132)l i Italien som utom- lands med Agipcoal som moderbolag (25 f(cid:148)retag och elva produktionsanl(cid:132)ggningar). c) Icke-j(cid:132)rnmetallurgi med Nuova Samim som moder- bolag (sju f(cid:148)retag och tolv produktionsanl(cid:132)ggningar). d) Oorganisk kemi inom produktomr(cid:134)dena barium, bor och klor-natrium-kalium samt slip- och sintermedel och forskning om avancerade material med Samatec som moderbolag (fem f(cid:148)retag och nio produktionsan- l(cid:132)ggningar). ENI och dess (cid:132)gare beslutade (cid:134)r 1991 att avveckla sina icke-strategiska verksamheter f(cid:148)r att snabbare kunna n(cid:134) l(cid:148)nsamhet i de strategiska genom att skilja de senare fr(cid:134)n de f(cid:148)rlustbringande med det slutliga m(cid:134)let f(cid:148)r hela opera- tionen att privatisera holdingbolaget. Med denna utg(cid:134)nspunkt utarbetade Enirisorse en plan f(cid:148)r extraordin(cid:132)ra ingripanden som omfattade f(cid:148)ljande serie (cid:134)tg(cid:132)rder: a) I fr(cid:134)ga om de verksamheter som tidigare kontrollerades av Agipcoal (kol och koks) och som allm(cid:132)nt visade tillfredsst(cid:132)llande resultat: fullst(cid:132)ndig privatisering, efter det att en produktionsanl(cid:132)ggning f(cid:148)r koks f(cid:148)rst hade lagts ned, vilket skulle bidra till b(cid:132)sta m(cid:148)jliga v(cid:132)rdering av verksamheterna. b) I fr(cid:134)ga om de verksamheter som tidigare kontrollerades av Agip Miniere: 1) (cid:148)verl(cid:134)telse av de utl(cid:132)ndska f(cid:148)retag eller (cid:132)garandelar som var ekonomiskt sunda eller p(cid:134) annat s(cid:132)tt intres- santa f(cid:148)r privata akt(cid:148)rer, 2) likvidation och samtidig nedl(cid:132)ggning av alla gruv- brytningsverksamheter i Italien trots h(cid:148)ga kostnader f(cid:148)r (cid:134)terst(cid:132)llande av milj(cid:148)n och frist(cid:132)llande av perso- nal, eftersom det r(cid:148)rde sig om strukturellt f(cid:148)rlust- bringande verksamheter (icke-j(cid:132)rnmetall-, svavelkis- och kolgruvor, 3) omstrukturering, med m(cid:134)ttliga investeringar, av svavelsyraverksamheten, som efter ett s(cid:134)dant ingri- pande skulle kunna n(cid:134) en tillfredsst(cid:132)llande v(cid:132)rde- ring och (cid:148)verl(cid:134)tas. c) I fr(cid:134)ga om de verksamheter som tidigare kontrollerades av Samatec (oorganiska kemiska produkter och slipma- terial): L 80/34 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 3. 98 1) likvidation och nedl(cid:132)ggning av de strukturellt f(cid:148)rlustbringande verksamheterna (slipmaterial), 2) (cid:148)verl(cid:134)telse av de verksamheter som skulle kunna drivas av andra akt(cid:148)rer och f(cid:148)r vilka en nedl(cid:132)ggning hade medf(cid:148)rt betydande kostnader f(cid:148)r (cid:134)terst(cid:132)llandet av milj(cid:148)n (barium, bor, klor-natrium-kalium, konst- gjorda diamanter). d) I fr(cid:134)ga om de verksamheter som tidigare kontrollerades av Nuova Samim (metallurgi): 1) (cid:148)verl(cid:134)telse av f(cid:148)retag eller f(cid:148)retagsgrenar, f(cid:148)r vilka andra operat(cid:148)rer visat p(cid:134)tagligt intresse och som skulle ha betingat stora kostnader vid en likvidation eller nedl(cid:132)ggning, 2) omstrukturering av prim(cid:132)rmetallurgin med sikte p(cid:134) en f(cid:148)ljande privatisering, 3) likvidation av icke-s(cid:132)ljbara marginella verksamheter. Samtidigt utarbetade Enirisorse ett program med en serie (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r en rationalisering av bolagen, som skulle ske genom en koncentration till ett enda ansvarigt centrum f(cid:148)r andra f(cid:148)retag som redan var ledande inom en sektor eller nisch inom ENI-gruppen. Inom ramen f(cid:148)r detta program genomf(cid:148)rdes f(cid:148)ljande (cid:134)tg(cid:132)rder: a) En bolagsfusion genom vilken de ledande f(cid:148)retagen inom olika verksamhetsomr(cid:134)den (Agip Miniere, Agip- coal, Nuova Samim, Terfin, Samatec) och andra mindre f(cid:148)retag (Temav, Ardisia, Unicoke m. fl. ) inf(cid:148)rli- vades med Enirisorse. Antalet s(cid:132)ten f(cid:148)r bolagen minskades fr(cid:134)n 14 till tv(cid:134) och tj(cid:132)nsterna vid dessa fr(cid:134)n 650 till 216 den 31 mars 1996. b) Nedl(cid:132)ggning av sammanlagt 16 ej b(cid:132)rkraftiga eller saneringsbara anl(cid:132)ggningar inom metallurgi, diversifi- erad produktion och gruvbrytning samt nedl(cid:132)ggning av fem mindre produktionslinjer inom metallurgi. c) Likvidation av, i en privat f(cid:148)retagares perspektiv, ej b(cid:132)rkraftiga eller saneringsbara gruvbolag och bolag med diversifierad produktion (SIM, Carbosulcis, Mine- raria Campiano, Attivit(cid:133) Meridionali, Simur och andra mindre bolag) l(cid:132)ngre funktionsdugliga handels- och finansf(cid:148)retag (Nonfermet, Eurobatex, Nuova Samim Metals, Agipcoal International och andra mindre bolag). samt av ej e) (cid:153)verl(cid:134)telse eller likvidation av alla f(cid:148)retag inom oorga- nisk kemi och slipmedel (Societ(cid:133) Chimica di Larde- rello, Societ(cid:133) Sali di bario, Eurosic, Supradiamant, Karl Hertel). f) (cid:153)verl(cid:134)telse av alla verksamheter (f(cid:148)retag och f(cid:148)retags- grenar) inom omr(cid:134)dena aluminium (Sacal), sekund(cid:132)r- bearbetning av koppar (anl(cid:132)ggningarna i Moncalieri, Pieve Vergonte och Sulmona), luftrening f(cid:148)r st(cid:134)lverk (Ponte Nossa) och sekund(cid:132)rt bly (anl(cid:132)ggningarna i Paderno Dugnano och Marcianise). g) (cid:153)verl(cid:134)telse av Comerint (tekniska konsulttj(cid:132)nster och utbildning) och av firma Manifatture Cotoniere del Mezzogiorno. Till f(cid:148)ljd av de (cid:148)verl(cid:134)telser som gjorts, de fusioner genom vilka inte l(cid:132)ngre funktionsdugliga f(cid:148)retag inf(cid:148)rlivades med Enirisorse och f(cid:148)retagslikvidationerna reducerades, under tiden fr(cid:134)n 1992 till mars 1996, antalet f(cid:148)retag i drift fr(cid:134)n 60 till tre: Pertusola Sud och Nuova Solmine, b(cid:134)da kontrollerade av Enirisorse, samt Enirisorse sj(cid:132)lvt. Antalet produktionsanl(cid:132)ggningar i drift hade den 31 mars 1996 minskats fr(cid:134)n 56 till fem, varav tre tillh(cid:148)riga Eniri- sorse (de integrerade anl(cid:132)ggningarna i Portovesme och San Gavino f(cid:148)r zink och prim(cid:132)rt bly, anl(cid:132)ggningen i Porto Marghera f(cid:148)r koppar och avdelningen f(cid:148)r bronser och m(cid:132)ssing i Paderno Dugnano), en i Pertusola Sud (Crotone f(cid:148)r zink) och en i Nuova Solmine (Scarlino f(cid:148)r svavelsyra). Antalet anst(cid:132)llda har sjunkit fr(cid:134)n 10 200 (uttryckt som heltidsanst(cid:132)llningar) den 31 december 1991 till cirka 2 800 den 30 april 1996 (inklusive anst(cid:132)llda i f(cid:148)retag som befann sig i likvidation eller inte l(cid:132)ngre var i drift). De nyss n(cid:132)mnda f(cid:148)retagen och de fem produktionsan- l(cid:132)ggningarna utg(cid:148)r Enirisorses strategiska verksamheter (koppar, bly, zink och svavelsyra). Enligt planen skall ekonomisk och finansiell b(cid:132)rkraft uppn(cid:134)s snabbare f(cid:148)r de strategiska verksamheterna genom att en del av dessa anl(cid:132)ggningar och f(cid:148)retag s(cid:132)ljs eller l(cid:132)ggs ned, s(cid:134) att det till sist endast (cid:134)terst(cid:134)r tv(cid:134) produktionsanl(cid:132)ggningar. Det aktuella l(cid:132)get (cid:132)r f(cid:148)ljande: a) Avdelningen f(cid:148)r bronser och m(cid:132)ssing i Paderno Dugnano har (cid:148)verl(cid:134)tits. b) Betr(cid:132)ffande anl(cid:132)ggningen i Porto Marghera har en potentiell k(cid:148)pare undertecknat en avsiktsf(cid:148)rklaring. d) (cid:153)verl(cid:134)telse av samtliga f(cid:148)retag, och (cid:132)garandelar i f(cid:148)retag verksamma inom kol- och koksomr(cid:134)det (Agip- coal USA, Agipcoal South Africa, Agipcoal Australia, Carbones del Guasare, Nuova Italiana Coke och andra mindre f(cid:148)retag). c) Anl(cid:132)ggningen i Pertusola Sud kommer att st(cid:132)ngas eller monteras ned senast under slutet av 1997 eller (cid:148)ver- l(cid:134)tas till en k(cid:148)pare som visat intresse och som med stor sannolikhet kommer att bygga om anl(cid:132)ggningen f(cid:148)r produktion av nickel. 18. 3. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 80/35 D(cid:132)rigenom (cid:134)terst(cid:134)r, som sista strategiska verksamheter f(cid:148)r Enirisorse, produktionsanl(cid:132)ggningarna i Portovesme/San Gavino (zink och bly) och Scarlino (svavelsyra). ii) 160 miljarder lire till Carbosulcis. iii) 115 miljarder lire till Samatec. Vid utg(cid:134)ngen av fem(cid:134)rsperioden 1992–1996 kommer Enirisorse att ha mottagit 1 819 miljarder lire i kapitaltill- skott fr(cid:134)n sin (cid:132)gare f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra planen. iv) 113 miljarder lire till f(cid:148)retag inom den diversifiera- de sektorn (t. ex. Terfin). Under samma period r(cid:132)knar Enirisorse med att kunna in- kassera cirka 840 miljarder lire genom (cid:148)verl(cid:134)telserna av f(cid:148)retag och f(cid:148)retagsgrenar. Dessa (cid:148)verl(cid:134)telseint(cid:132)kter f(cid:148)rdelar sig p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt (in- klusive de ber(cid:132)knade int(cid:132)kterna fr(cid:134)n de (cid:148)verl(cid:134)telser som h(cid:134)ller p(cid:134) att genomf(cid:148)ras. i) 454 miljarder lire fr(cid:134)n (cid:148)verl(cid:134)telser av f(cid:148)retag inom kol- och kokssektorn. ii) 220 miljarder lire fr(cid:134)n (cid:148)verl(cid:134)telsen av (cid:132)garandelarna i ENI International Holding, Sofid och Padana Assicu- razione. iii) 107 miljarder lire fr(cid:134)n (cid:148)verl(cid:134)telsen av f(cid:148)retagsgrenar inom metallurgisektorn (t. ex. Nuova Samim). iv) 58 miljarder lire fr(cid:134)n (cid:148)verl(cid:134)telser av mindre f(cid:148)retag in- om andra sektorer. Det sammanlagda belopp som tillf(cid:148)rts genom aktie(cid:132)gar- tillskott och int(cid:132)kter av (cid:148)verl(cid:134)telserna uppg(cid:134)r till 2 658 miljarder lire och kommer att anv(cid:132)ndas p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt under fem(cid:134)rsperioden: a) 448 miljarder lire f(cid:148)r att minska den ursprungliga skulds(cid:132)ttningen, huvudsakligen hos finansbolag inom ENI-gruppen, f(cid:148)r Enirisorse och Nuova Samim, som inf(cid:148)rlivats med Enirisorse. b) 822 miljarder lire f(cid:148)r att t(cid:132)cka underskotten, inklusive ackumulerade f(cid:148)rluster, i de gruvbolag och diversifiera- de bolag som f(cid:148)rsatts i likvidation eller upph(cid:148)rt med driften. Kostnaderna i samband med likvidationsf(cid:148)rfa- randena g(cid:132)ller huvudsakligen kostnaden f(cid:148)r den perso- nal som var i tj(cid:132)nst fram till dagen f(cid:148)r nedl(cid:132)ggningen, kostnader f(cid:148)r omplaceringar och avg(cid:134)ngsvederlag samt milj(cid:148)relaterade kostnader (sanering av anl(cid:132)ggningsplat- serna och deponering av avfall). De n(cid:148)dv(cid:132)ndiga insatserna f(cid:148)r at t(cid:132)cka behov som uppst(cid:134)r vid likvidationsf(cid:148)rfarandena f(cid:148)rdelar sig p(cid:134) f(cid:148)l- jande s(cid:132)tt: i) 425 miljarder lire till f(cid:148)retag som ingick i f. d Agip Miniere (SIM, SIMUR, Mineraria Campiano, Agip Australia). v) 9 miljarder lire till mindre f(cid:148)retag. c) 53 miljarder lire till den omstrukturering av Nuova Solmine som genomf(cid:148)rdes 1992–1993 och som inne- bar att utvinningen av svavelkis upph(cid:148)rde, att gruvor st(cid:132)ngdes, att insatser f(cid:148)r att (cid:134)terst(cid:132)lla miljon p(cid:134)b(cid:148)rjades, att anl(cid:132)ggningarna f(cid:148)r produktion av svavelsyra ur sva- vel st(cid:132)lldes om (med minskad produktions-kapacitet) samt att personal placerades om eller sades upp. Efter denna omstrukturering har Nuova Solmine varit vinst- givande fr(cid:134)n och med 1995 med f(cid:148)ljande belopp: 1995: 10 046 miljoner lire, 1996: 5 312 miljoner lire, 1997 (prognos): 7 057 miljoner lire och 1998 (prognos): 10 590 miljoner lire. d) 973 miljarder lire till omstruktureringen (inklusive pe- riodens f(cid:148)rluster) av de mettallurgiska verksamheter som ingick i Nuova Samim som senare inf(cid:148)rlivats med Enirisorse. Kostnaderna f(cid:148)r denna omstrukturering f(cid:148)r- delar sig p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: 1) 93 miljarder lire f(cid:148)r likviderde eller (cid:148)verl(cid:134)tna f(cid:148)re- tag. 2) 280 miljarder lire till Pertusola Sud (Crotone), varav 123 miljarder f(cid:148)r att t(cid:132)cka underh(cid:134)llsinvesteringar och f(cid:148)rluster under verksamhets(cid:134)ren (77 miljarder lire under tv(cid:134)(cid:134)rsperioden 1992–1993, 33 miljarder under 1994–1995 och 13 miljarder under 1996). Resterande 157 miljarder utg(cid:148)rs av extraordin(cid:132)ra kostnader under perioden 1992–1996 och de som f(cid:148)rutses f(cid:148)r innevarande (cid:134)r (avg(cid:134)ngsvederlag till per- sonalen p(cid:134) 26 miljarder, kostnader f(cid:148)r deponering av avfall och (cid:134)terst(cid:132)llande av milj(cid:148)n p(cid:134) 95 miljarder samt v(cid:132)rdeminskning av tillg(cid:134)ngar med 36 miljar- der. 3) 600 miljarder lire till metallurgiverksamheterna inom f. d. Nuova Samim, varav 200 miljarder f(cid:148)r ex- traordin(cid:132)ra utgifter under perioden (100 miljarder f(cid:148)r avg(cid:134)ngsvederlag och 100 miljarder till milj(cid:148)in- satser) och 400 miljarder f(cid:148)r driftsf(cid:148)rlusterna (243 miljarder) och investeringarna (157 miljarder) under perioden 1992–1996. e) 362 miljarder lire f(cid:148)r att t(cid:132)cka holdingbolaget Enirisor- ses egna allm(cid:132)nna, finansiella och extraordin(cid:132)ra kost- nader. Av detta belopp h(cid:132)nf(cid:148)r sig 117 miljarder till ex- traordin(cid:132)ra utgifter (huvudsakligen avg(cid:134)ngsvederlag till personalen) samt 245 miljarder till allm(cid:132)nna kostnader och finansiella avgifter. L 80/36 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 3. 98 Sammanfattningsvis har omstruktureringen av Enirisorse huvudsakligen best(cid:134)tt i att f(cid:148)retaget upph(cid:148)rt med en stor del av sina verksamheter. Detta har skett genom att kon- trollerade f(cid:148)retag och produktionsanl(cid:132)ggningar lagts ned och likviderats eller (cid:148)verl(cid:134)tits till tredje man. Efter om- struktureringen best(cid:134)r Enirisorse (i mars 1996) av Pertuso- la Sud och Nuova Solmine (b(cid:134)da kontrollerade av Eniri- sorse) samt av Enirisorse sj(cid:132)lvt. Antalet produktionsan- l(cid:132)ggningar har minskats fr(cid:134)n 56 till fem. Enirisorse (cid:132)ger direkt den integrerade anl(cid:132)ggningen Portovesme/San Ga- vino, anl(cid:132)ggningen i Porto Marghera och avdelningen f(cid:148)r bronser och m(cid:132)ssing i Paderno Dugnano. Pertusola Sud (cid:132)ger anl(cid:132)ggningen i Crotone och Nuova Solmine den i Scarlino. Dessa produktionsenheter utg(cid:148)r tillsammans med den centrala administrationen k(cid:132)rnan i det omstrukturerade f(cid:148)retaget Enirisorse. F(cid:148)r att ekonomisk och finansiell b(cid:132)rkraft skall kunna uppn(cid:134)s kr(cid:132)vs dock ytterligare nedsk(cid:132)rningar av de strate- giska verksamheterna. I detta syfte planeras en avveckling av anl(cid:132)ggningarna i Marghera, Paderno Dugnano och Per- tusola Sud. Dessa anl(cid:132)ggningar och f(cid:148)retag skall (cid:148)verl(cid:134)tas eller l(cid:132)ggas ned under (cid:134)r 1997. Endast Enirisorses produk- tionsanl(cid:132)ggning i Portovesme/San Gavino (bly und zink) och svavelsyraproduktionen i Nuova Solmine kommer att forts(cid:132)tta att vara i drift, (cid:132)ven om den uttalade avsikten (cid:132)r att privatisera (cid:132)ven dessa verksamhetsgrenar. Genom hela denna operation har Enirisorses verksamhet minskat p(cid:134)tagligt, vilket illustreras av att (cid:134)rsoms(cid:132)ttningen f(cid:148)r gruppen minskat fr(cid:134)n 1 867 miljarder lire 1992 till 810 miljarder (prognos) f(cid:148)r 1997. (cid:142)ven i fr(cid:134)ga om de strategiska verksamheterna har man inlett en kapacitetsminskning som fortfarande p(cid:134)g(cid:134)r. Det- ta framg(cid:134)r av f(cid:148)ljande tabeller (cid:148)ver utvecklingen av pro- duktionskapaciteten f(cid:148)r bly, zink, koppar och svavelsyra samt av antalet anst(cid:132)llda inom dessa sektorer: Utvecklingen av produktionskapaciteten 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (*) (1) (*) (2) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) — (*) — (*) Bly Zink Koppar (3) Svavelsyra (*) F(cid:148)retagshemligheter (text borttagen p(cid:134) beg(cid:132)ran av Italiens regering). (1) Prim(cid:132)rt. (2) Sekund(cid:132)rt. (3) Kopparkatoder, legeringar och r(cid:148)r. Utvecklingen av antalet anst(cid:132)llda 1992 1993 1994 1995 1996 618 564 513 442 297 1 636 1 542 1 398 1 310 1 284 518 346 558 274 345 252 318 209 202 187 Totalt 3 118 2 938 2 508 2 279 1 970 Bly Zink Koppar Svavelsyra De redovisade omstrukturerings(cid:134)tg(cid:132)rderna har lett till en avsev(cid:132)rd minskning av Enirisorses f(cid:148)r- luster. F(cid:148)ljande tabell visar hur f(cid:148)rlusterna har utvecklats: 18. 3. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 80/37 Normala f(cid:148)rvaltnings- kostnader Extraordin(cid:132)ra kostnader till f(cid:148)ljd av omstruktureringen Totalt (i miljarder lire) (*) (*) (*) (*) (*) (*) 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) F(cid:148)retagshemligheter (text borttagen p(cid:134) beg(cid:132)ran av Italiens regering). F(cid:148)rlusten p(cid:134) 48 miljarder lire under 1997 orsakades av Pertusola Sud, som producerar zink. Detta f(cid:148)retag kom- mer under (cid:134)ret att l(cid:132)ggas ned eller (cid:148)verl(cid:134)tas till en intres- serad k(cid:148)pare. Om f(cid:148)rs(cid:132)ljningen fullf(cid:148)ljs kommer den bli- vande (cid:132)garen att (cid:132)ndra inriktningen p(cid:134) f(cid:148)retagets produk- tion fr(cid:134)n zink till nickel. (cid:142)ven f(cid:148)r Portovesme har ett bin- dande k(cid:148)pbud kommit in. Betr(cid:132)ffande Nuova Solmine p(cid:134)g(cid:134)r f(cid:148)rhandlingar med en trolig k(cid:148)pare. Prognoserna f(cid:148)r Portovesme/San Gavino (bly och zink) och Nuova Solmine (svavelsyra) (cid:132)r goda. Nuova Solmine har g(cid:134)tt med vinst under de senaste (cid:134)ren och prognoserna tyder p(cid:134) att de positiva resultaten kommer att forts(cid:132)tta. (cid:142)ven f(cid:148)r bly- och zinkproduktionen inom Enirisorse (cid:132)r utsikterna tillfredsst(cid:132)llande. Prognoserna f(cid:148)r dessa produk- ter p(cid:134) de internationella marknaderna under de n(cid:132)rmaste tre (cid:134)ren (cid:132)r positiva i fr(cid:134)ga om priser, konsumtion och minskning av lagren. D(cid:132)refter b(cid:148)r cykeln snarast bli vi- kande. F(cid:148)r de n(cid:132)rmaste fyra (cid:134)ren f(cid:148)rutses f(cid:148)ljande vinster (i miljarder lire): 11 288 under 1997, 49 675 under 1998, 80 710 under 1999, och 47 046 under (cid:134)r 2000. Enligt de uppgifter kommissionen f(cid:148)rfogar (cid:148)ver uppg(cid:134)r italienska statens investeringar i Enirisorse via holdingbo- laget ENI till 1 819 miljarder lire under fem(cid:134)rsperioden 1992–1996. Tills helt nyligen innehade Italiens finansministerium 100 % av aktierna i ENI. Enligt italiensk civillagstiftning uts(cid:134)g aktie(cid:132)garna, dvs. finansministeriet, ENI:s styrelse. En av styrelseledam(cid:148)terna (cid:132)r fortfarande en tj(cid:132)nsteman vid ministeriet. Dessa f(cid:148)rh(cid:134)llanden r(cid:134)dde under (cid:134)ren 1991/92 n(cid:132)r beslutet togs att omstrukturera Enirisorse. Kapitaltillskotten har finansierats med de vinster som an- nars skulle ha tillkommit ENI:s aktie(cid:132)gare, dvs. italienska staten. IV F(cid:148)ljaktligen skall de medel som ENI har st(cid:132)llt till Eniri- sorses f(cid:148)rfogande betraktas som statliga medel enligt arti- kel 92. 1 i f(cid:148)rdraget. F(cid:148)r att avg(cid:148)ra om kapitaltillskotten har inslag av statligt st(cid:148)d unders(cid:148)ker kommissionen kapitalfl(cid:148)det mellan itali- enska staten, som ytterst (cid:132)r ensam aktie(cid:132)gare, och Eniri- sorse mot bakgrund av den marknadsekonomiska investe- rarprincipen, som formulerades av kommissionen i dess meddelande till medlemsstaterna om offentlig(cid:132)gda f(cid:148)retag inom tillverkningsindustrin (1). Enligt denna princip har en finansiell operation inslag av statligt st(cid:148)d om den inte investerare som (cid:132)r skulle ha f(cid:148)retagits av en privat verksam under normala marknadsm(cid:132)ssiga f(cid:148)rh(cid:134)llanden. (1) EGT C 307, 13. 11. 1993, s. 3. De kapitaltillskott som ENI verkst(cid:132)llt f(cid:148)r att finansiera omstruktureringsprocessen inom Enirisorse utm(cid:132)rks av att de ger otillr(cid:132)cklig ekonomisk avkastning, eftersom om- struktureringen i huvudsak best(cid:134)r av rena privatiseringar, likvidationsf(cid:148)rfaranden och privatiseringar efter genom- f(cid:148)rda investeringar. Man kunde d(cid:132)rf(cid:148)r inte r(cid:132)kna med en avkastning som stod i proportion till beloppet f(cid:148)r kapital- tillskotten, och det kan d(cid:132)rf(cid:148)r inte h(cid:132)vdas att ENI skulle ha handlat som en privat investerare. Enirisorse har vidare drabbats av kraftiga f(cid:148)rluster under mer (cid:132)n fem (cid:134)r, en tid L 80/38 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 3. 98 som (cid:132)r alltf(cid:148)r l(cid:134)ng f(cid:148)r att kunna betraktas som ”begr(cid:132)n- sad” i den mening som avses i domstolens tidigare n(cid:132)mn- da dom (1). En privat operat(cid:148)r skulle ha omstrukturerat el- ler likviderat Enirisorse i ett tidigare skede f(cid:148)r att undvika st(cid:132)ndigt ackumulerade f(cid:148)rluster. 2) Den f(cid:134)r inte medf(cid:148)ra otillb(cid:148)rlig snedvridning av kon- kurrensen. 3) Den skall st(cid:134) i proportion till de kostnader och vinster som omstruktureringen ger upphov till. Enirisorse var verksamt inom skilda sektorer som t. ex. utvinning av icke-j(cid:132)rnmetaller, kol, koks, bly och zink, icke-j(cid:132)rnmetallurgi och oorganisk kemi. Produkter inom dessa omr(cid:134)den (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r handel inom gemenskapen och (cid:132)ven p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden. Ett st(cid:148)d p(cid:134) 1 819 miljarder lire till Enirisorse hotar att snedvrida konkurrensen och p(cid:134)verkar handeln inom gemenskapen. Hela beloppet av de kapitaltillskott som gjorts under tiden 1992–1996 b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r betraktas som statligt st(cid:148)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:148)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet. I artikel 92. 2 och 92. 3 i f(cid:148)rdraget definieras n(cid:134)gra former av statligt st(cid:148)d som (cid:132)r f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden. Med h(cid:132)nsyn till (cid:134)tg(cid:132)rdens karakt(cid:132)r och det stora antal oli- ka verksamheter och produktionsanl(cid:132)ggningar som ingick i gruppen samt till att det inte fanns n(cid:134)gra regionala m(cid:134)l f(cid:148)r de ekonomiska insatserna kan varken artikel 92. 2 eller 92. 3 b i f(cid:148)rdraget till(cid:132)mpas p(cid:134) det aktuella statliga st(cid:148)det. Endast undantaget i artikel 92. 3 c betr(cid:132)ffande st(cid:148)d f(cid:148)r att underl(cid:132)tta utveckling av vissa n(cid:132)ringsverksamheter kan komma i fr(cid:134)ga. Kapitaltillskotten till Enirisorse gjordes i syfte att finansie- ra ett omstruktureringsprojekt vars slutliga m(cid:134)l var en fullst(cid:132)ndig likvidation av f(cid:148)retaget. Kommissionens politik i fr(cid:134)ga om statligt omstrukture- ringsst(cid:148)d redovisas i de relevanta gemenskapsriktlinjer- na (2). I dessa riktlinjer understryker kommissionen att den be- d(cid:148)mer s(cid:134)dant st(cid:148)ds f(cid:148)renlighet med den gemensamma marknaden mycket strikt, eftersom det annars skulle kun- na leda till att sociala problem eller n(cid:132)ringslivsproblem utan rimlig grund flyttas (cid:148)ver fr(cid:134)n en medlemsstat till en annan. Av detta sk(cid:132)l m(cid:134)ste omstruktureringsplanen uppfylla f(cid:148)- ljande allm(cid:132)nna villkor f(cid:148)r att kommissionen skall kunna godk(cid:132)nna st(cid:148)d till omstrukturering av ett f(cid:148)retag: 1) Planen skall inom rimlig tid leda till att f(cid:148)retaget (cid:134)ter- f(cid:134)r l(cid:134)ngsiktig ekonomisk och finansiell b(cid:132)rkraft. (1) REG. 1991, s. I-1443, (cid:148)verv(cid:132)gande 21 i domsk(cid:132)len. (2) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. 4) Den skall genomf(cid:148)ras i sin helhet. 5) Den skall kontrolleras och det skall uppr(cid:132)ttas rapporter om hur den genomf(cid:148)rs. Endast om dessa grundrekvisit f(cid:148)religger kan verkningar- na av st(cid:148)det betraktas som f(cid:148)renliga med det gemensam- ma intresset enligt f(cid:148)rdragets artikel 92. 3 c. 1. (cid:143)terst(cid:132)lld l(cid:148)nsamhet och privatisering Som en allm(cid:132)n regel (cid:132)r det oeftergivliga villkoret f(cid:148)r att en omstruktureringsplan skall kunna godk(cid:132)nnas att den garanterar en sanering av det ber(cid:148)rda f(cid:148)retaget och ett (cid:134)terst(cid:132)llande av dess l(cid:134)ngsiktiga ekonomiska ch finansiella b(cid:132)rkraft. I Enirisorse fall syftade omstruktureringsplanen till en lik- vidation av f(cid:148)retaget via nedl(cid:132)ggningar, (cid:148)verl(cid:134)telser och omstruktureringar f(cid:148)ljda av en privatisering. Som tidigare redovisats har dessa (cid:134)tg(cid:132)rder lett till en bety- dande minskning av Enirisorses f(cid:148)rluster under de (cid:134)r pla- nen har genomf(cid:148)rts. De f(cid:148)rluster som h(cid:132)nger samman med den l(cid:148)pande f(cid:148)rvaltningen minskade fr(cid:134)n 551,2 mil- jarder lire 1992 till 98,6 miljarder 1996. De f(cid:148)rluster som f(cid:148)rutses f(cid:148)r (cid:134)r 1997 och som uppg(cid:134)r till 48 miljarder lire h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n zinkproduktionsf(cid:148)retaget Pertusola Sud, som kommer att st(cid:132)ngas eller monteras ned under (cid:134)rets lopp eller s(cid:132)ljas till en investerare som uttryckt intresse. F(cid:148)reta- get kommer dock inte l(cid:132)ngre att producera zink. Ett av sk(cid:132)len till att inleda f(cid:148)rfarandet var kommissionens preli- min(cid:132)ra bed(cid:148)mning att Enirisorses finanser inte hade sane- rats efter de olika likvidationerna och (cid:148)verl(cid:134)telserna av f(cid:148)- retag. Detta var korrekt vid den tidpunkt d(cid:134) f(cid:148)rfarandet inleddes och d(cid:134) omstruktureringsprocessen fortfarande p(cid:134)gick och det (cid:132)nnu inte fanns n(cid:134)got slutligt resultat. Som redan p(cid:134)pekats har dock Enirisorses finansiella situa- tion f(cid:148)rb(cid:132)ttrats avsev(cid:132)rt genom att skulds(cid:132)ttningen har minskat och den enda (cid:134)terst(cid:134)ende f(cid:148)rlustbringande verk- samheten (zinkproduktionen i Pertusola Sud) kommer att privatiseras under 1997. Efter denna privatisering kommer Enirisorse endast att best(cid:134) av Portovsme och Nuova Sol- mine som b(cid:134)da (cid:132)r l(cid:148)nsamma. Enirisorse har s(cid:134)ledes lyckats avveckla alla sina icke-stra- tegiska verksamheter och str(cid:132)var fortfarande efter att krympa sina strategiska verksamheter. Tack vare denna process har man lyckats nedbringa skulderna, och i och med nedl(cid:132)ggningen av Pertusola Sud kommer man att be- frias fr(cid:134)n det sista f(cid:148)rlustbringande f(cid:148)retaget. 18. 3. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 80/39 De italienska myndigheterna har vidare visat att omstruk- turereingen inte (cid:132)r begr(cid:132)nsad till Enirisorses icke-strategi- ska verksamheter, n(cid:134)got som h(cid:132)vdades d(cid:134) f(cid:148)rfarandet in- leddes. Efter den f(cid:148)rsta etappen, d(cid:134) Enirisorse gjorde sig av med en stor del av sina verksamheter, har f(cid:148)retaget omdimensionerats och best(cid:134)r av endast tre bolag som ses som dess strategiska k(cid:132)rna. Betr(cid:132)ffande dessa bolag p(cid:134)g(cid:134)r en privatiseringsprocess som inom kort kommer att full- bordas. Efter (cid:148)verl(cid:134)telsen av anl(cid:132)ggningarna i Porto Marg- hera och Paderno Dugnano tillsammans med bolaget Per- tusola Sud (cid:132)r de (cid:134)terst(cid:134)ende verksamheterna l(cid:148)nsamma. Det kan d(cid:132)rf(cid:148)r inte l(cid:132)ngre h(cid:132)vdas att de strategiska verk- samheterna tar resurser i anspr(cid:134)k fr(cid:134)n ENI. Den omstruk- turering som genomf(cid:148)rts av dessa verksamheter har med- f(cid:148)rt minskningar av produktionskapaciteten och syssel- s(cid:132)ttningsniv(cid:134)erna. l(cid:132)mnats Vidare har de italienska myndigheterna till kommissionen anm(cid:132)lt sitt (cid:134)tagande att privatisera de tv(cid:134) (cid:134)terst(cid:134)ende bola- gen. I praktiken har privatiseringsprocessen redan inletts och bindande anbud har in av intresserade k(cid:148)pare som (cid:132)r privata f(cid:148)retag. N(cid:132)r privatiseringen har slutf(cid:148)rts kommer Enirisorse att f(cid:148)rs(cid:132)ttas i likvidation, i motsats till vad som h(cid:132)vdades d(cid:134) f(cid:148)rfarandet inleddes. Vid den tidpunkten stod det (cid:132)nnu inte klart om omstrukture- ringen skulle inneb(cid:132)ra att Enirisorse skulle komma att forts(cid:132)tta med sina verksamheter eller inte. Under de nuva- rande omst(cid:132)ndigheterna d(cid:134) Enirisorse skall privatiseras och likvideras fullst(cid:132)ndigt blir det de nya (cid:132)grnas sak att s(cid:132)kerst(cid:132)lla slutgiltig l(cid:148)nsamhet f(cid:148)r f(cid:148)retagen utan bist(cid:134)nd fr(cid:134)n staten. Genom privatiseringen kommer den direkta finansiella bindningen mellan Enirisorse och den italienska staten att upph(cid:148)ra, och f(cid:148)retagen kommer inte l(cid:132)ngre att kunna erh(cid:134)lla (cid:134)terkommande offentliga bidrag till verskamheten. 2. F(cid:148)rhindrande av otillb(cid:148)rlig snedvridning av kon- kurrensen Ett ytterligare villkor f(cid:148)r att omstruktureringsst(cid:148)d skall kunna beviljas (cid:132)r att (cid:134)tg(cid:132)rder vidtas som i st(cid:148)rsta m(cid:148)jliga utstr(cid:132)ckning kan uppv(cid:132)ga de negativa (cid:134)terverkningarna f(cid:148)r konkurrenterna. I annat fall skulle st(cid:148)det strida mot det gemensamma intresset och inte kunna omfattas av undantaget i f(cid:148)rdragets artikel 92. 3 c. Omstrukturingen av Enirisorse (cid:132)r en kraftfull insats f(cid:148)r att minska bolagens produktionskapacitet i fr(cid:134)ga om hela produktsortimentet. Denna minskning framg(cid:134)r tydligt av den redovisade (cid:134)rsoms(cid:132)ttningen som minskat fr(cid:134)n 1 867 miljarder lire 1992 till 810 miljarder 1997. N(cid:132)r f(cid:148)rfarandet inleddes var kommissionen inte medveten om de kraftiga kapacitetsneddragningar som planerades f(cid:148)r Enirisorses strategiska verksamheter utan h(cid:132)vdade, p(cid:134) grundval av den d(cid:134) tillg(cid:132)ngliga informationen, att omstruktureringen inte skulle p(cid:134)verka dessa verksamheter. Av de uppgifter som den italienska regeringen l(cid:132)mnat som svar p(cid:134) det inledda f(cid:148)rfarandet framg(cid:134)r att omstruktureringen (cid:132)ven omfattade de strategiska verksamheterna och att detta har inneburit betydande neddragningar: produktionen har minskats med 45 % f(cid:148)r bly, 40 % f(cid:148)r zink, 100 % f(cid:148)r koppar och 38 % f(cid:148)r svavelsyra. (cid:142)ven den personal som (cid:132)r sysselsatt inom dessa sektorer har minskats p(cid:134)tagligt: mellan 1992 och 1996 minskade antalet anst(cid:132)llda fr(cid:134)n 618 till 297 inom blysektorn, fr(cid:134)n 1 636 till 1 284 inom zinksektorn, fr(cid:134)n 518 till 202 inom kopparsektorn och under 1997 fr(cid:134)n 346 till 187 inom sva- velsyrasektorn. Med st(cid:148)d av dessa fakta kan slutsatsen dras att omstruktu- reringen av Enirisorse och den d(cid:132)rp(cid:134) f(cid:148)ljande marknads- positionen f(cid:148)r f(cid:148)retaget inte kommer att p(cid:134)verka konkur- rensen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. 3. St(cid:148)dets proportionalitet i f(cid:148)rh(cid:134)llande till om- struktureringen Som redan p(cid:134)pekats har kapitaltillskotten under tidigare (cid:134)r anv(cid:132)nts f(cid:148)r att t(cid:132)cka kostnaderna f(cid:148)r att minska Eniri- sorses skulds(cid:132)ttning, f(cid:148)r likvidation och nedl(cid:132)ggning av f(cid:148)retag och anl(cid:132)ggningar samt omstrukturering av en rad andra f(cid:148)retag och anl(cid:132)ggningar. Det skall p(cid:134)pekas att st(cid:148)dmottagaren i betydande ustr(cid:132)ck- ning har bidragit till finansieringen av omstrukturings- och likvidationsplanen och genom att anv(cid:132)nda int(cid:132)kterna fr(cid:134)n f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av verksamheter och dotterbolag. N(cid:132)r f(cid:148)rfarandet inleddes r(cid:134)dde oklarhet om huruvida ett s(cid:134)- dant bidrag verkligen f(cid:148)rekom. Kommissionen har f(cid:134)tt fullst(cid:132)ndig bekr(cid:132)ftelse fr(cid:134)n den italienska regeringen om att int(cid:132)kterna fr(cid:134)n (cid:148)verl(cid:134)telserna har anv(cid:132)nts f(cid:148)r att samfi- nansiera andra inslag i omstruktureringen. Som redan re- dovisats uppg(cid:134)r den sammanlagda kostnaden f(cid:148)r omstruk- tureringen i dagens l(cid:132)ge till 2 658 miljarder lire, som Eni- risorse har finansierat med 1 819 miljarder lire i kapital- tillskott och med 840 miljarder i int(cid:132)kter fr(cid:134)n (cid:148)verl(cid:134)telser- na. Denna kostnad hade inte kunnat t(cid:132)ckas om Enirisorse inte hade avsatt int(cid:132)kterna fr(cid:134)n f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av de olika verksamheterna till omstruktureringen. Den sista etappen av privatiseringen av Enirisorses omstrukturerade verk- samheter kommer ytterligare att bidra till finansieringen av dessa kostnader. Detta (cid:132)r det maximala bidrag som st(cid:148)dmottagaren kan leverera. Under dessa omst(cid:132)ndigheter kan det h(cid:132)vdas att st(cid:148)det till Enirisorse inte ger f(cid:148)retaget eller dess dotterbolag eller dess fortsatt verksamma anl(cid:132)ggningar n(cid:134)got likviditetstill- skott som skulle kunna anv(cid:132)ndas f(cid:148)r aggressiva mark- nadssnedvridande verksamheter utan samband med om- struktureringsprocessen eller f(cid:148)r att finansiera nyinveste- ringar som inte beh(cid:148)vs f(cid:148)r omstruktureringsplanen. L 80/40 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 3. 98 4. Fullst(cid:132)ndigt genomf(cid:148)rande av omstrukturerings- planen Enligt ett annat av de villkor som f(cid:148)ljer av de relevanta gemenskapsriktlinjerna m(cid:134)ste f(cid:148)retaget genomf(cid:148)ra den omstruktureringsplan som presenterats f(cid:148)r och godk(cid:132)nts av kommissionen. Som tidigare redovisats best(cid:134)r planen i detta fall av f(cid:148)rs(cid:132)ljning och likvidation av de bolag som (cid:132)gs av Enirisorse, omstrukturering av de strategiska verk- samheterna i syfte att privatisera de ber(cid:148)rda f(cid:148)retagen, ge- nomf(cid:148)rande av denna privatisering och slutligen av likvi- dation av Enirisorse. Eftersom Italien har (cid:134)tagit sig att ge- nomf(cid:148)ra denna plan i dess helhet, kan man utg(cid:134) fr(cid:134)n att detta villkor kommer att iakttas. 5. Kontroll och rapporter Slutf(cid:148)randet av den p(cid:134)g(cid:134)ende privatiseringen (Pertusola Sud) och privatiseringarna av Portovesme/San Gavino och Nuova Solmine kommer att kontrolleras av kommission- en. D(cid:132)rf(cid:148)r skall de italienska myndigheterna l(cid:132)mna (cid:134)ter- kommande rapporter om utvecklingen av privatiseringar- na, om Enirisorses finansiella situation och om int(cid:132)kterna fr(cid:134)n dessa privatiseringar. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Det st(cid:148)d som Italien under (cid:134)ren 1992–1996 beviljat Eni- risorse SpA i form av kapitaltillskott med ett belopp av 1 819 miljarder lire f(cid:148)r planenlig omstrukturering av f(cid:148)re- taget (cid:132)r f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden och EES-avtalet enligt artikel 92. 3 c i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att best(cid:132)mmel- serna i artiklarna 2 och 3 i detta beslut iakttas. Artikel 2 Italien skall (cid:134)ta sig att privatisera de (cid:134)terst(cid:134)ende bolagen och produktionsanl(cid:132)ggningarna inom Enirisorse SpA och genomf(cid:148)ra en fullst(cid:132)ndig likvidation av detta bolag. Priva- tiseringarna skall vara slutf(cid:148)rda senast den 31 december 1998. ENI f(cid:134)r inte anv(cid:132)nda int(cid:132)kterna fr(cid:134)n dessa privatise- ringar till invsteringar i andra hel(cid:132)gda bolag utan skall an- v(cid:132)nda dem f(cid:148)r att t(cid:132)cka eventuella kostnader f(cid:148)r likvida- tionen av Enirisorse. Artikel 3 1. Italien skall fullt ut samarbeta med kommissionen vid dennas kontroll av hur detta beslut genomf(cid:148)rs och till kommissionen (cid:148)verl(cid:132)mna halv(cid:134)rsrapporter som s(cid:132)rskilt skall inneh(cid:134)lla uppgifter om f(cid:148)ljande: a) Utvecklingen av de privatiseringar som (cid:134)terst(cid:134)r att ge- nomf(cid:148)ra och de int(cid:132)kter som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n dessa. b) Utvecklingen av den slutgiltiga likvidationen av Eniri- sorse SpA och eventuella ytterligare likvidationskostna- der. c) En uppdaterad redovisning i fr(cid:134)ga om Enirisorse SpA:s finansiella st(cid:132)llning. 2. Den f(cid:148)rsta rapporten skall ha inkommit till kom- missionen senast den 1 oktober 1997, och de f(cid:148)ljande rapporterna skall (cid:148)verl(cid:132)mnas var sj(cid:132)tte m(cid:134)nad. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till Republiken Italien. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 16 april 1997. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: Verordening (EG) nr. 658/97 van de Commissie van 16 april 1997 houdende wijziging van Verordening (EG) nr. 1854/96 tot vaststelling van een lijst van referentiemethoden voor de analyse en de kwaliteitsbeoordeling van melk en zuivelproducten in het kader van de gemeenschappelijke marktordening

eurovoc_concepts:
application of EU law
common organisation of markets
food inspection
milk
milk product
product quality

formats: html pdfa1b print


title: RÈGLEMENT (CE) N° 657/97 DE LA COMMISSION du 16 avril 1997 fixant les taux des restitutions applicables aux oeufs et aux jaunes d'oeufs exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe II du traité

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund