title: Komission tiedonanto - Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin

eurovoc_concepts:
competitiveness
energy industry
energy policy
environmental protection
security of supply

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 23. 04. 1997 KOM(97) 167 lopull. KOMISSION TIEDONANTO KOKONAISKATSAUS ENERGIAPOLITIIKKAAN JA ENERGIA-ALAN TOIMIIN sislLLVSLtnrrrELo Johdanto A. Energia-alan strategiset haasteet B. Kattavan energiapolitiikan tarve C. Tavoitteet ja analyysin soveltamisala I. Energia-alan yhteistyö A. Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa B. Yhteistyö eri osapuolten kanssa n. Yhteisön toimet A. Energian saannin varmuus ja energia-alan kansainvälinen yhteistyö B. Energiamarkkinoiden yhdentäminen C. Kestävän kehityksen edistäminen energia-alalla D. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen edistäminen Päätelmät /{&• ^ÊÊÊMÊÊ^ Energia on veri, joka virtaa talouselämän ja yhteiskunnallisen hyvinvoinnin suonissa. Energia on olennaisen tärkeää kasvulle, kilpailukyvylle ja työllisyydelle, ja sen tuotannolla ja käytöllä on merkittäviä ympäristövaikutuksia. Eurooppalainen ei kuitenkaan yleensä tunne eikä tunnusta energian keskeistä merkitystä muulloin kun vakavien kriisitilanteiden ilmetessä (esimerkiksi öljykriisit, Tsernobyl, tulevina vuosina Persianlahden sota). Euroopan unionin on kuitenkin vastattava strategisiin energia-alan haasteisiin, joilla on välitön vaikutus Euroopan kansalaisiin ja kuluttajiin. Näihin haasteisiin on vastattava asianmukaisella strategialla. energia-alan Yhteisöllä on jo nyt käytettävissään useiden eri alojen politiikassa laaja valikoima toimia. Euroopan unionin välineitä, joiden pohjalta kehitetään energiapolitiikkaa käsittelevän valkoisen kirjan1 ja neuvoston pyynnöstä2 nimenomaisesta kokonaiskatsaus energiapolitiikasta ja sen toteuttamiseen käytettävissä olevista välineistä. Tämä tiedonanto on ensimmäinen askel kohti energia-alan uutta ja johdonmukaisempaa käsittelytapaa. Tämän energiapolitiikan pääkohdat esitetään taulukossa. Yhteisötasolla käytettävissä olevat rahoitusvälineet esitetään liitteessä 2 olevassa taulukossa. liitteessä 1 olevassa loogisena jatkona, tiedonannossa esitetään tässä A. ENERGIA-ALAN STRATEGISET HAASTEET Yhteisön tulevaa energiapolitiikkaa käsitelleestä vihreästä kirjasta3 käydyn vilkkaan jälkeen komissio hyväksyi valkoisen kirjan Euroopan unionin keskustelun energiapolitiikka. Neuvosto, Euroopan parlamentti, talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea ovat laajalti kannattaneet siinä esitettyjä suuntaviivoja. Energiapolitiikka on sovitettava niihin strategisiin haasteisiin, joihin Euroopan unionin on vastattava, ja samalla on otettava huomioon markkinoiden tilanteen nopea muuttuminen. ja kansainvälisen Liitteessä 1 olevassa taulukossa osoitetaan, että kuhunkin jäljempänä mainittuun haasteeseen vastaamiseksi olisi suotavaa toteuttaa monenlaisia toimia, jotka voidaan aloittaa useiden eri ohjelmien pohjalta. 1. Riippuvuus tuonnista ia energian saannin varmuus Euroopan unionin riippuvuus tuontienergiasta on nykyisin lähes 50 %. Jos ei toteuteta asianmukaisia toimenpiteitä, se voi nousta vuoteen 2020 mennessä 70 prosenttiin maakaasun, 80 prosenttiin hiilen ja 90 prosenttiin raakaöljyn osalta4. Tätä riippuvuutta unionin ulkopuolelta tuotavasta energiasta olisi tarkasteltava ja analysoitava ottaen huomioon ja energiankulutuksen kasvu koko maailmassa. Arvioissa ennustetaan energiantarjonnan vähenemistä ja energianhintojen noususuuntausta. tai kauttakulkumaiden poliittiset toimittaja- riskitekijät tiettyjen Energian saannin varmuus on suuri haaste energiapolitiikalle. Omien energiavarojen ja tuontienergian valikoimaa olisi monipuolistettava ja joustavuutta niiden käytössä lisättävä hyväksytty Valkoinen kirja "Euroopan unionin energiapolitiikka", KOM(95)682, 13. 12. 1995 Neuvoston päätöslauselma, "Euroopan umonin energiapolitiikka", EYVL N:o C 224, 1. 8. 1996, s. 1. , ja neuvoston asetus. , annettu 14. 4. 1997, energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämiseen tarkoitetun ohjelman hyväksymisestä. SYNERGY- ohjelma (3 artikla) Vihreä kirja "Euroopan unionin energiapolitiikka ", KOM(94)659, 11. 1. 1995 "Europe de l'énergie en 2020. Une approche par scénario" (Eurooppa ja energia vuonna 2020. Skenaariotarkastelu), komissio, kevät 1996 valkoisesta 8. 7. 1996, kirjasta Ai erityisesti edistämällä uusiutuvien energiavarojen kehittämistä energiamarkkinoita enemmän. ja yhdentämällä Energian saannin varmuutta voitaisiin myös parantaa tiiviimmällä yhteistyöllä unionin ulkopuolisten maiden kanssa ja ottamalla käyttöön järjestelmä, jonka puitteissa voidaan reagoida nopeasti ja joustavasti yllättäviin katkoksiin energiantoimituksissa, erityisesti raakaöljyn ja kaasun osalta. Euroopan unioni elää maailmassa, jonka valtiot ovat yhä enemmän sidoksissa toisiinsa ja toisistaan riippuvia. Tämä herättää mm. kysymyksiä eurooppalaisten energiatuotteiden pääsyedellytyksistä Euroopan markkinoille energiayhtiöiden pääsystä unionin ulkopuolisten maiden markkinoille. Yhteisön on ulkosuhteissaan kiinnitettävä entistä enemmän huomiota energiapolitiikkaan löytääkseen asianmukaisia ratkaisuja huomattavaan ja yhä kasvavaan tuontienergiariippuvuuteensa, varsinkin kun monet energiakysymykset ovat kansainvälisiä. ja Energia-alan ulkosuhteissa on taattava yhteensovitetulla toimintatavalla kaupan vapaus ja avoimuus sekä varma perusta energia-alan investoinneille. Vuoropuhelu, avustaminen ja yhteistyö unionin ulkopuolisten maiden kanssa ovat realistisia keinoja, jotta voidaan samanaikaisesti parantaa energian saannin varmuutta, toteuttaa ympäristötavoitteita ja kehittää asianmukaisia energiatekniikoita sekä levittää niitä unionin ulkopuolisiin maihin. 2. Euroopan energiamarkkinoiden yhdentäminen tähtää kilpailukyvyn lisäämiseen Energian hinta on yksi eurooppalaisten yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn ratkaisevan tärkeitä lisääntyvä maailmanlaajuistuminen. erityisesti, kun otetaan huomioon markkinoiden tekijöitä Euroopan teollisuus maksaa energiasta huomattavasti enemmän kuin Yhdysvaltojen teollisuus. Esimerkiksi kemian teollisuudessa arvioidaan, että eurooppalaiset yritykset maksavat energiasta yli 45 % enemmän kuin amerikkalaiset kilpailijat5. Verotuksen erojen lisäksi kilpailun puuttuminen on keskeinen tekijä, joka selittää nämä hintaerot. Esimerkiksi Euroopan sähkön sisämarkkinoiden täydellisen vapautumisen odotetaan tuovan mukanaan huomattavia hyötyjä, jotka olisivat jopa 10-12 miljardia ecua vuodessa, eli kaksi kertaa ne hyödyt, joita odotetaan sen vapautumisen johdosta, joka on jo hyväksytty. Kaasuverkon käytön vapauttaminen johtaisi myös 900 miljoonan ecun luokkaa olevaan kustannusten vähenemiseen vuosittain, lisähyötyjä voisi koitua kaasuntoimittajien välisestä kilpailusta. ja huomattavia tärkeimpiä haasteita on Energiapolitiikan energiamarkkinoiden voimakkaampi yhdentäminen avoimien kilpailumarkkinoiden pohjalta. Tämä on ratkaisevan tärkeää Euroopan kilpailukyvyn kannalta ja olennaista joustavuuden, tehokkuuden ja energian saannin varmuuden takaamiseksi pitkällä aikavälillä sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi. siten yhteisön lisääntyminen, Kilpailukyvyn johon Euroopan energiamarkkinoiden yhdentämisella pyritään, ei saa toimia tavallisten kuluttajien (teollisuuden ulkopuolella) oikeutettuja odotuksia vastaan, jotka koskevat laadukkaampia, kestävämpiä ja kohtuullisen hintaisia energiapalveluja ja laitteita. Tehokkaampi yhdentäminen ei ole myöskään ristiriidassa julkisen palvelun tavoitteiden kanssa, kun palveluja tarjotaan selvästi määriteltyjen periaatteiden perusteella ja avoimuuden periaatetta noudattaen yhteiseksi hyväksi. turvallisempia, Kilpailuasioiden neuvoa-antavan ryhmän neljäs kertomus, joulukuu 1996 3. Energia- ia ympäristötavoitteiden yhteensovittaminen kestävän kehityksen edistämiseksi Ympäristönäkökohdat ovat nousseet poliittisten ongelmien kärkeen Euroopan kansalaisten kasvavan huolestuneisuuden vuoksi. Energia, joka on avaintekijä kestävän kehityksen toteuttamisessa, on nostettava politiikassa ensisijalle, jos halutaan saavuttaa kaikki ympäristötavoitteet. Yksi esimerkki on maailman ilmaston muutos: Euroopan yhteisön poliittista sitoutumista kasvihuonekaasujen päästöjen rajoittamiseen ei voida toteuttaa tehokkaasti ilman energiapoliittisia toimenpiteitä. tehtävä siis vaativa tavoitteet. Energian ja Energiapolitiikalla on ympäristöpolitiikan ei-fossiilisten polttoainevarojen, kuten uusiutuvien polttoaineiden, käytön pitäisi myötävaikuttaa merkittävästi saavuttamiseen. Mahdollisuuksien mukaan energiantuotannon ja energiankulutuksen kokonaiskustannukset, mukaan lukien ulkoiset ja niiden olisi kustannukset, olisi selvitettävä helposti ymmärrettävällä heijastuttava hintoihin. sovittaa yhteen järkevämmän käytön energia-alan ja tavoitteen tavalla, tämän Kuluttajien, kuten myös teollisuuden, pitäisi tehdä oma osansa ja ymmärtää, että heidän yksittäiset valintansa vaikuttavat suoraan ympäristön tilaan. On siis tärkeää, että Euroopan unioni ja jäsenvaltiot herättävät eurooppalaisten kiinnostuksen tähän asiaan ja lisäävät sitä pääasiassa paikallistason toimilla. 4. Energia-alan teknologinen kehittäminen ia tutkimus Ympäristöä säästävämpien ja tehokkaampien uusien tekniikoiden kehittäminen ja näiden tekniikoiden saattaminen energiamarkkinoille on strateginen haaste sikäli, että niiden avulla pitäisi voida olla mahdollista saavuttaa helpommin energiapolitiikan ensisijaiset tavoitteet. Toimien tavoitteena tällä alalla on kehittää uusia tekniikoita, joilla parannetaan energian saannin varmuutta ja energiavalikoiman monipuolisuutta sekä edistetään energiansäästöä ja fossiilisten polttoaineiden parempia hyödyntämismahdollisuuksia. Näiden tekniikoiden hyödyntäminen voisi jatkossa palvella parhaiten energiapolitiikan ensisijaisia tavoitteita. Jotta tähän päästäisiin, on huolehdittava siitä, että TTK-toiminnan eri vaiheilla on kiinteä yhteys energiamarkkinoihin erityisesti siten, että niin jäsenvaltioiden välinen kuin tämän prosessin eri vaiheisiin osallistuvien tärkeimpien toimijoiden välinen yhteistyö paranee. Tämä tarkoittaa myös sitä, että kuluttajan tarpeet ja ympäristö otetaan huomioon kaikessa energiatekniikan tutkimuksessa, ja että sovitetaan yhteen teknologisen kehittämisen eri soveltamista markkinoilla. joilla parannetaan niiden vaiheet toimenpiteet, ja B. KATTAVAN ENERGIAPOLITIIKAN TARVE Energia-alalla on käytettävissä useita poliittisia keinoja sekä paikallisella, kansallisella että yhteisön tasolla. Kattavampaa lähestymistapaa puoltaa viisi syytä: 1. Tarvitaan selvä ia täsmällinen oikeusperuste Koska Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ei ole tällaista perustetta, on käytettävä 235 artiklaa ja jopa käyttää suunniteltavien toimien mukaan teollisuutta koskevan artiklan sijasta ympäristöä tai sisämarkkinoita koskevaa artiklaa. Komissio huomauttaa tähän liittyen, että se on neuvostolle 3. huhtikuuta 1996 toimittamassaan kertomuksessa6 esittänyt kantansa, jossa se korosti, että yhteisön toiminnan jatkuvuus ja johdonmukaisuus energia-alalla voisi olla helpompi taata, jos perustamissopimukseen sisällytettäisiin määräyksiä, joiden avulla energiapolitiikalle saataisiin enemmän näkyvyyttä ja tehokkuutta. 2. Tarvitaan selkeämpi yhteisön energiapolitiikka Energia-alaa koskevat yhteisön toimet kehitetään tällä haavaa useiden yhteisön politiikkojen yhteydessä (esimerkiksi energiapolitiikka, ulkosuhteet, ympäristö, TKK, kilpailupolitiikka, sisämarkkinat, aluepolitiikka ja maatalous). Tämän vuoksi olemassa olevat toimet eivät ole täysin selkeitä teollisuudelle eivätkä myöskään poliittisille päättäjille. Kattavan energiapolitiikan avulla pitäisi voida optimoida toimien tehokkuus ja toteuttaa selkeämpää energiapolitiikkaa. 3. On välttämätöntä kohdentaa toimet paremmin Energia-alan toimien hajautuminen erittäin monen yhteisöpolitiikan alalle merkitsee myös sitä, että toimia on kohdennettava enemmän, jotta varoja voidaan hyödyntää paremmin. Liitteessä 2 olevassa taulukossa esitetään eri politiikkojen puitteissa käytettävien välineiden määrä ja soveltamisala. Tärkeintä olisi tunnistaa mahdolliset puutteet, edistää yhteisvaikutuksia ja välttää päällekkäisyyttä näissä yhteisön toimenpiteissä tehokkuuden maksimoimiseksi. Kattavan energiapolitiikan avulla helpotettaisiin toimien kohdentamista yhteisön ensisijaisiin energia-alan tavoitteisiin. 4. Yhteistyön yhteisön ia jäsenvaltioiden välillä on oltava tiiviimpää Monista energiapoliittisista toimenpiteistä päättävät jäsenvaltiot, ja ne toteutetaan kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla. Jos halutaan toteuttaa yhteisön luotava asianmukaiset puitteet yhteisön ja ensisijaiset energia-alan tavoitteet, on jäsenvaltioiden energia-alan yhteistyölle. Tavoitteena ei ole määrätä kansallisten energiapolitiikkojen valintoja, vaan pikemminkin antaa jäsenvaltioille mahdollisuus varmistaa se, että niiden päätökset ovat sopusoinnussa yhteisön ensisijaisten tavoitteiden kanssa, ja auttaa jäsenvaltioita toteuttamaan ne. Tällainen yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa mahdollistaa myös tietojen ja kokemusten vaihdon edistämisen, yhteisölle tärkeiden kysymysten määrittelyn ja parhaiden käytäntöjen siirron helpottamisen. 6 Komission kertomus neuvostolle pelastuspalvelusta, matkailusta ja energiasta [SEC(96) 496 lopullinen, 3. 4. 1996] 5. Kaikki osapuolet on saatava tiiviimmin mukaan 5 Yhteisön energiapolitiikan selkeyttä ja tehokkuutta voitaisiin parantaa myös kytkemällä osapuolet kiinteämmin mukaan. Kaikkien osapuolten ja yhteisön välisen vuoropuhelun ja kumppanuuden voimistaminen voivat helpottaa tarpeiden yksilöimistä, asianmukaisten poliittisten toimien määrittelyä ja niiden täytäntöönpanoa. 6 C. TAVOITTEET JA ANALYYSIN SOVELTAMISALA 1. Tavoitteet Tarkoitus on yhdistää kaikki energia-alan yhteisötason toimet johdonmukaiseksi ja täydelliseksi kokonaisuudeksi, jolla on kaksi tavoitetta: • lisätä yhteisön energiapolitiikan selkeyttä, • tehostamiseksi erityisesti auttamalla tutkia keinoja yhteisön energiapolitiikan yksilöimään ne alueet, joilla yhteisön toimia pitäisi yksinkertaistaa, koordinoida paremmin tai tehostaa. 2. Soveltamisala Analyysi kattaa kaikki energia-alaa koskevat yhteisön toimet. Tässä yksilöidään kahdentyyppisiä toimia: • toimet, joiden tarkoitus on lisätä jäsenvaltioiden välistä energia-alan yhteistyötä, • yhteisön toimet, jotka on kehitetty joko yhteisön erityisen energiapolitiikan puitteissa tai muiden (esimerkiksi rakennerahastot, TKK, ulkosuhteet, kilpailu-, ympäristö- ja maatalouspolitiikat) sekä muiden välineiden (kuten Euroopan investointipankin, Euroopan investointirahaston ja Euroopan kehitysrahaston) puitteissa. liittyvien yhteisön politiikkojen puitteissa siihen Kaikki energia-alaa koskevat yhteisötason toimenpiteet luokitellaan sen mukaan, miten ne myötävaikuttavat seuraavien neljän ensisijaisen tavoitteen toteuttamiseen: • energian saannin varmuuden takaaminen ja kansainvälisen yhteistyön tehostaminen energia-alalla, • Euroopan energiamarkkinoiden yhdentäminen, • kestävän kehityksen edistäminen, • tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen edistäminen. Liitteessä 1 olevassa taulukossa esitetään energiapolitiikan tärkeimmät kohdat. Sitä täydentää taulukko, jossa esitetään yhteisön energia-alan toimien tärkeimmät rahoituslähteet (liite 2). iiIIt«MAi^^fiiitswS A. YHTEISTYÖ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA Jäsenvaltioilla ja yhteisöllä on yhteiset energiatavoitteet. Nämä tavoitteet luetellaan komission äskettäin tekemässä ehdotuksessa energia-alalla sovittujen yhteisön tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavan yhteistyön järjestämisestä7. Nämä tavoitteet määräävät myös erityisesti energian saannin varmuutta, kilpailukykyä, ympäristönsuojelua ja uusiutuvia polttoaineita koskevat jotka jäsenvaltiot ovat vahvistaneet useaan otteeseen8. toimintalinjat, Näiden yhteisten energiatavoitteiden toteuttamisen helpottamiseksi on välttämätöntä luoda asianmukaiset puitteet jäsenvaltioiden väliselle yhteistyölle, jotta sitä voidaan tehostaa ja koordinoida sen varmistamiseksi, että yhteisön ja kansalliset energiapolitiikat ovat näiden tavoitteiden mukaisia. Neuvoston pyynnöstä ehdotuksessa päätökseksi energia-alalla sovittujen yhteisön tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavan yhteistyön järjestämisestä määritellään puitteet tiiviimmälle yhteistyölle jäsenvaltioiden ja yhteisön välillä. Ehdotuksessa esitetään myös, että jäsenvaltioiden edustajat kokoontuisivat säännöllisesti ja auttaisivat komissiota arvioimaan jäsenvaltioiden ja yhteisön energiapolitiikan toimisivat myös vaikutusta sovittuihin energia-alan tavoitteisiin. Nämä kokoukset foorumina, tärkeiden kysymysten yksilöintiä ja parhaimpien käytäntöjen siirtoa. jonka avulla voidaan helpottaa tietojen vaihtoa, yhteisölle Päätösehdotukseen sisältyy, että komissio tekee aloitteita helpottaakseen tiiviimpää yhteistyötä ja yhteensovittamista jäsenvaltioiden välillä. Tähän kuuluu erityisesti seuranta, arviointi ja vaihto. Komissiota energiapolitiikkaan kehotettaisiin laatimaan jäsenvaltioiden antamiin tietoihin perustuva määräaikaiskertomus siitä, ovatko jäsenvaltioiden ja yhteisön energiapolitiikat sovittujen energiatavoitteiden mukaisia. Neuvosto tarkastelee tämän kertomuksen perusteella alan kehitystä, ja sen perusteella voidaan arvioida uusien energiapoliittisten toimenpiteiden tarpeellisuus. liittyvien tietojen Yhteistyön helpottamiseksi olisi luotava puitteet jäsenvaltioiden ja yhteisön yhteisille energia-alan analyyseille ja ennusteille. Eurooppalainen energia-alan seurantaelin, jonka tukea perustana olisi kansallisten keskusten verkosto, voisi antaa merkittävää keskeisimpien kysymysten erittelyssä. Tällaisen analysointityön - joka käsittää sekä energiamarkkinat ensisijaisiin energiatavoitteisiin. Esimerkiksi energian saannin varmuus edellyttää jatkuvaa seurantaa erityisesti siten, että tarkastellaan järjestelmällisesti energiatilannetta ja maailman energiamarkkinoiden kehitystä. että poliittisen kehityksen - pitäisi kohdistua 7 Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alalla sovittujen yhteisön tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavan yhteistyön järjestämisestä, EYVL N:o C 27, 28. 1. 1997, s. 9 Viimeksi 8. 7. 1996 vahvistetussa neuvoston päätöslauselmassa valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka, EYVL N:o C 224, 1. 8. 1996, s. 1 8 Tässä toimessa otettaisiin huomioon vastaavat uusia energiatekniikoita koskevat tutkimukset, jotka on suoritettu JOULE-THERMIE -ohjelmassa, sekä neljännessä puiteohjelmassa määrätty energia-alan TTK-politiikkojen yhteensovittaminen. B. YHTEISTYÖ ERI OSAPUOLTEN KANSSA Valmisteltaessa Euroopan unionin energiapolitiikkaa koskevia vihreää ja valkoista kirjaa teollisuuden, kuluttajien ja eri järjestöjen mielipiteet yhteisön tulevasta energiapolitiikasta osoittautuivat varsin hyödyllisiksi. Nämä järjestöt ovat myös korostaneet vuoropuhelun ja avoimuuden merkitystä, ja ne ovat ilmoittaneet haluavansa, että tällaista menettelyä jatketaan ja syvennetään. Neuvosto on kannattanut tätä toivetta ja se onkin kehottanut komissiota jatkamaan keskusteluja yhteisön energiapolitiikan puitteissa9. Eri osapuolten kanssa tehtävän tiiviimmän yhteistyön päätarkoitus on luoda perusta avoimelle vuoropuhelulle, jonka ansiosta komissio voi ottaa huomioon kaikkien osapuolten näkemykset laatiessaan ehdotuksia niitä koskeviksi energiapoliittisiksi päätöksiksi. Komissiossa ollaan perustamassa energia-alan neuvoa-antavaa komiteaa, johon kuuluisi talouselämän tärkeimpien taloudellisten ja sosiaalisten toimijoiden edustajia10. Komitean tärkeimmät tehtävät ovat a) määritellä alat, joilla yhteisön toiminta on välttämätöntä, b) antaa lausuntoja komission ehdotuksista ennen niiden virallista hyväksymistä ja c) laatia suosituksia energiapoliittisten toimien täytäntöönpanosta. 8. 7. 1996 vahvistettu neuvoston päätöslauselma valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka, EYVL N:o C 224, 1. 8. 1996, s. 1 Komission päätös 96/642/EY, tehty 8. 11. 1996, energia-alan neuvoa-antavan komitean perustamisesta, EYVL N:o L 292, 15. 11. 1996, s. 34 10 li. VHTEISO^ TOIMET A. ENERGIAN SAANNIN VARMUUS JA ENERGIA-ALAN KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ Euroopan unionin riippuvuus tuontienergiasta, joka on nyt noin 50 %, lisääntynee voimakkaasti ja noussee 70 %:iin vuonna 2020. Tuontienergiariippuvuuden lisääntymisen johdosta energian saannin varmistamisen on oltava yhteisön politiikassa keskeisellä sijalla. Tämän alan toimenpiteet käsittävät sekä energiatarjonnan monipuolistamisen, energian kysyntää ohjailevat toimet, yhteistyöohjelmat, uusien valtioiden liittymisen valmistelun, yhteistyön kansainvälisten järjestöjen kanssa ja kriisitoimenpiteet. 1. Energiatarjonnan monipuolistamiseen tähtäävät toimet Energiatarjonnan monipuolistaminen edellyttää toimia sekä Euroopan unionille energiaa toimittavien kumppanien että käytettävissä olevien energianlähteiden suhteen. • Suhteiden kehittäminen tuottajamaihin Euroopan yhteisön suhteet nykyisiin ja potentiaalisiin energiantuottajiin ja -toimittajiin edellyttävät, että luodaan asteittain asianmukaiset oikeudelliset puitteet kahden- ja monenvälisille sopimuksille ja että kehitetään perusrakenteita. Tärkeimmät puitteet yhteiseurooppalaiselle energia-alan yhteistyölle muodostaa nykyisin Energiaperuskirja11. Tämä joulukuussa 1994 tehty sopimus on ensimmäinen talousalan sopimus kaikkien IVY-maiden, Keski- ja Itä-Euroopan maiden, Euroopan yhteisön, sen viidentoista jäsenvaltion ja tiettyjen OECD-maiden välillä. Sen tarkoituksena on pääasiassa helpottaa ja kehittää kauppavaihtoa sekä suojella ja edistää energia-alan investointeja. Idän ja lännen välisen energia-alan yhteistyön kannalta on ensiarvoisen tärkeää, että kaikki energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen allekirjoittajat ratifioivat sen. Keski- ja Itä-Euroopan maiden samoin kuin useimpien IVY-maiden ja muiden unionin ulkopuolisten maiden kanssa tehdyissä sopimuksissa ovat tärkeimpiä kysymyksiä energia ja ydinturvallisuus. Keski-Aasian ja Kaspianmeren maiden tulo markkinoille kaasun ja raakaöljyn tuottajina merkitsee voimakasta potentiaalia Euroopan unioniin suuntautuvaan vientiin. Aasian ja Etelä-Amerikan maiden kanssa tehdyissä kahdenvälisissä sopimuksissa energia ja erityisesti suurempaan energiatehokkuuteen pyrkiminen ovat tärkeitä kohtia. Yhteistyö Persianlahden maiden kanssa on edelleen yksi tärkeä osa Euroopan unionin energian saannin turvaamista. Euroopan unionin ulkopuolisten Välimeren alueen maiden kanssa allekirjoitetuissa pöytäkirjoissa sovitaan energia-alaa edistävistä toimista; energia- ala on Euro-Välimeri rakenteiden uudistuksen nimenomaisia kohtia. Lomén sopimuksessa on muiden määräysten ohella osa, joka koskee AKT-maiden energiatuotannon kehittämistä niin fossiilisiin kuin uusiutuviin energialähteisiin perustuvan tuotannon osalta. -kumppanuuden ja sosiaalisten taloudellisten Neuvoston päätökset 94/998/EY ja 94/1067/Euratom, annettu 15 päivänä joulukuuta 1994, Euroopan yhteisön energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta, EYVL N:o L 380, 31. 12. 1994, s. 1 10 Euroopan unioniin tuotavan energian kuljetuksen perusrakenteiden lisääminen on energian saannin turvaamisen ehdottomia edellytyksiä. Euroopan laajuisten energiaverkkojen edistämistoimien puitteissa12 komissio tukee molemmille osapuolille tärkeiden hankkeiden selvittämistä kyseisten unionin ulkopuolisten maiden kanssa kuten ehdotetaan komission tuoreessa tiedonannossa ulkosuhteista Euroopan laajuisten energiaverkkojen alalla. • Energialähteiden monipuolistuminen Energialähteiden monipuolistamisen, erityisesti uusien ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton ja niiden hyödyntämisen sekä uusiutuvien energialähteiden käytön ansiosta, pitäisi olla mahdollista parantaa tarjonnan lisääntymisen kautta Euroopan unionin energian saannin varmuutta. Sama koskee ydinenergian osuutta ja Euroopan omia energiavaroja, sikäli kuin ne ovat taloudellisesti kilpailukykyisiä. Energiansäästöllä sekä sähkön ja lämmön yhteistuotannolla voidaan myös osaltaan vähentää riippuvuutta ulkoisista toimittajista. Euroopan yhteisö tukee uusien ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä (vesi-, aurinko- ja tuulivoimaa sekä maalämpöä) ja kannustaa biopolttoaineiden käyttöön. ALTENER13- ja JOULE-THERMEE14-ohjelmat edistävät näitä energiamuotoja. Vaikka biomassatuotteita hyödyntävän energiantuotannon käyttökustannukset ovat korkeat, ei pidä unohtaa näiden tekniikoiden energiapolitiikalle sekä työllisyydelle, ympäristölle ja maatiloille tarjoamia etuja. Yhteisen maatalouspolitiikka tukee raaka-aineiden tuotantoa muihin tarkoituksiin kuin elintarvikkeiksi tai rehuiksi, ja suurin osa tästä muusta kuin elintarviketuotannosta on tarkoitettu biopolttoaineisiin. Ydinvoimalla tuotetaan yli 30 % Euroopan unionin tuottamasta sähköstä, ja se vähentää siten riippuvuutta energian tuonnista. Ydinenergian käytössä on otettava huomioon ydinsulkusopimuksen määräykset sekä ydinvoimaloiden turvallisuutta, ihmisten terveyttä ja jätteiden käsittelyä koskevat määräykset. Euratom-perustamissopimuksen nojalla yhteisön toimielimillä on vaikutusta ydinenergian kehittämiseen erityisesti siten, että ne julkaisevat ohjeellisia ydinenergia-alan ohjelmia, joissa annetaan suuntaviivoja alan sijoittajille15, turvavalvontaan (ydinmateriaalivalvontaan) ja työntekijöitä sekä väestöä ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta riskeiltä suojelemiseen liittyviä säännöksiä sekä tekevät unionin ulkopuolisten maiden kanssa ydinalan kauppasopimuksia. Muistutettakoon (lähinnä sotilastarkoituksista peräisin olevien) ydinmateriaalien laittoman kaupan torjumiseksi toteutettavista toimista mukaan lukien tulliyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö. tässä yhteydessä ydinaineiden täytäntöön saantiin, panevat Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1254/96/EY, tehty 5 päivänä kesäkuuta 1996, Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta, EYVL N:o L 161, 29. 6. 1996, s. 147 Neuvoston päätös 93/500/ETY, tehty 13 päivänä syyskuuta 1993, uusiutuvien energialähteiden käytön edistämisestä yhteisössä (ALTENER), EYVL N:o L 235, 18. 9. 1993, s. 41 Ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä ALTENER II, KOM(97)87, 12. 3. 1997. JOULE-THERMIE -ohjelma ja sen oikeudelliset aspektit 4. TKK-puiteohjelmassa esitetään luvussa D l. Tuorein tällainen ohjelma, joka perustuu Euratom-perustamissopimuksen 40 artiklaan, julkaistiin vuonna 1996, KOM(96)339 lopullinen, 25. 9. 1996. 2. Energian kysyntää ohjailevat toimet 11 Tuontienergiariippuvuuden vähentäminen edellyttää myös täydentäviä toimia kysynnän pienentämiseksi. Euroopan yhteisö pyrkii SAVE16- ja JOULE-THERMffi-ohjelmien sekä paikallisten energianhallintakeskuksien kautta edistämään energiansäästöä ja kehittämään järkevää energiankulutuskäyttäytymistä. tehokkuus on korkea, on myös hyödynnettävä Tekniikoita, joiden teknologinen täysimääräisesti. Tässä yhteydessä on korostettava JOULE- ja THERMIE-ohjelmien osuutta ja esittelemishankkeissa. energiatehokkuuteen teknologisissa kehittämis- liittyvissä 3. Avustus- tai yhteistyöohjelmat tärkeimpiä osia Kansainvälinen yhteistyö on Energiariippuvuuden ja maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen takia ei energiakysymyksiä voi enää käsitellä maantieteellisesti rajatuissa puitteissa. johdonmukaisen energiapolitiikan • Teknisen tuen ohjelmat Tämän alan tärkeimpien ohjelmien avulla (PHARE, TAOS17 ja MEDA18) voidaan erityisesti toteuttaa teknisiä tukitoimia sekä järjestää yhteisrahoitusta energia-alalla. Tehokkaan energiapolitiikan kehittyminen on kyseisille maille niiden taloudellisen kehityksen edellytys. Näitä alueita pidetään poliittisesti tärkeinä, ja energiaohjelmia pyritään tehokkaita energiarakenteita ja niissä pantaisiin toimeen tarpeelliset uudistukset. tukemaan voimakkaasti, jotta kyseisiin maihin saataisiin Suhteissaan Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaihin yhteisö on määritellyt tarkat puitteet19 yhteistyölle; energia-alalla on määritelty Euroopan ja Aasian välinen yhteistyöstrategia20, ja Latinalaisen Amerikan osalta on äskettäin käynnistetty ALURE- ohjelma, jonka tarkoituksena on kyseisen alueen energiavarojen optimaalisen käytön edistäminen. 16 17 18 19 20 Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä joulukuuta 1996, yhteisön energiatehokkuutta edistävästä monivuotisesta SAVE II -ohjelmasta, EYVL N:o L 335, 24. 12. 1996, s. 50 Tsernobylin sulkeminen rahoitettaisiin erityisesti Euratomin luotolla ja TACIS-tuilla. Neuvoston asetus N:o 1488/96, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996, rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä (MEDA) taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro- Välimeri-yhteistyökumppanuuden puitteissa, EYVL N:o L 189 , 30. 7. 1996, s. 1 Neuvoston asetus N:o 443/92, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992, rahoitusavusta ja teknisestä avusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille sekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa, EYVLN:oL52, 27. 2. 1992, s. 1 Neuvoston asetus N:o 213/96, annettu 29 päivänä tammikuuta 1996, EC Investment Partners - rahoitusvälineen täytäntöönpanosta, EYVL N:o L 28, 6. 2. 1996, s. 2 Komission tiedonanto Euroopan ja Aasian välisen energia-alan yhteistyön strategiasta, KOM(96)308 lopullinen, 18. 7. 1996 12 Suhteet AKT-maihin on järjestetty Lomé-sopimuksilla perustettujen välineiden, erityisesti Euroopan kehitysrahaston puitteissa. Energia-alan ohjelmat voisivat saada uutta kannustetta etenkin uusiutuvien energialähteiden osalta vedenpuutteen ja aavikoitumisen torjumiseksi, talouselämän elpymisen edistämiseksi, energiantuonnista aiheutuvien ulkopoliittisten rajoitusten vähentämiseksi ja näiden maiden maalaisväestön elämänlaadun parantamiseksi. • Euroopan kannalta tärkeimpien kysymysten huomioon ottaminen SYNERGY on energia-alan kansainvälisen yhteistyön erityisväline, jossa otetaan täysimääräisesti huomioon Euroopan energiateollisuuden keskeiset tarpeet ja niihin liittyvät ulkopoliittiset näkökohdat. Tämä ohjelma ilmeisen kansainvälisen yhteistyön erityistarpeen energia-alalla. Ohjelma käsittää yhteistyön unionin ulkopuolisten maiden kanssa energiapolitiikan määrittelemiseksi ja sen täytäntöön panemiseksi. täyttää Ohjelma koskee Keski-ja Itä-Euroopan sekä IVY-maita ja Välimeren alueen sekä Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Afrikan maita. Tämän ohjelman eräs näkökohta on ensisijaisesti Euroopan energiapolitiikan kehitystarpeiden huomioon ottaminen. SYNERGY-ohjelma puitteissa käynnistetyistä toiminnoista Euro-Välimeri -foorumin perustaminen21, Balkanin erityisryhmän perustaminen, samanlainen toimi Baltian maiden osalta ja uusi Kiina-Euroopan yhteisö-ryhmä ovat tärkeitä toimia. • TTK-politiikkaan ja ympäristöpolitiikkaan liittyvät ulkopoliittiset näkökohdat Energia-alan kansainvälinen yhteistyö käsittää myös ulkosuhteiden alueen, joka kuuluu osin TTK-politiikan (INCO-ohjelma ja JOULE-THERMIE -erityisohjelma) ja osin ympäristöpolitiikassa toteutettavien energia-alan toimien piiriin. INCO-ohjelman puitteissa varmistetaan synergiavaikutus JOULE-THERMIE -ohjelman avulla, jotta voitaisiin parhaiten hyödyntää unionin ulkopuolisten maiden kanssa harjoitettavan kumppanuuden ja yhteistyön tarjoamat mahdollisuudet energiateknologioiden alalla. Yhteisiä energia-alan tutkimushankkeita toteutetaan myös kehitysmaiden kanssa. • Eri ohjelmien yhtymäkohdat Ohjelmissa pyritään keskinäiseen täydentävyyteen. Tämä koskee erityisesti SYNERGY- ohjelman uutta asemaa. Tässä ohjelmassa otetaan nykyisin ensisijaisesti huomioon tarvittaessa nimenomaan Euroopan täydentämällä energiateollisuuden toimia. Sen sijaan PHARE- ja TACIS-ohjelmien sekä Lomén sopimukseen perustuvien hankkeiden osalta komissio määrittelee rahoitettavat toimet unionin ulkopuolisten maiden tarpeita koskevien hakemusten perusteella. edut kansainvälisellä energia-alan ilmoittamia tasolla, 21 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euro-Välimeri -kumppanuudesta energia- alalla, KOM(96)149 lopullinen, 3. 4. 1996 4. Uusien valtioiden liittymisen valmistelu 13 Essenin Eurooppa-neuvostossa joulukuussa vuonna 1994 vahvistettiin liittymistä edeltäviä vaiheita koskeva strategia22, johon sisältyvät poliittiset aloitteet KLE-maiden Euroopan yhteisöön liittymisen valmistelemiseksi. Tässä yhteydessä Euroopan yhteisö ja liittymistä hakeneet maat voivat strukturoidun poliittisen vuoropuhelun puitteissa keskustella molemmille osapuolille tärkeistä kysymyksistä erityisesti energia-alalla. Tämä liittymistä edeltävä strategia koskee energia-alalla politiikan yhdenmukaistamista, lainsäädännön uudistamista yhteisölainsäädännön mukaisesti ja energia-alan sektorien rakenneuudistusta. 5. Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa (DBA) - (IAEA) Energia-alan kysymyksiä käsitellään myös erityisissä järjestöissä, kuten kansainvälisessä kansainvälisessä energiajärjestössä ja erityisesti atomienergiajärjestössä ydinmateriaalien käytön tuen valvonta (ydinmateriaalivalvonta) - sekä OECD:n ydinenergiajärjestössä. Energia on myös tärkeä ala Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (ERDB) ja Maailmanpankin toimissa, erityisesti teknisen ja rahoitustuen sekä energian järkiperäisen käytön edistämisen osalta. - ydinenergian kaikki sovellukset IVY-maille annettavan kriisitilanteet sekä KIE- erityisesti ja - Komissio pitää hyvin tärkeänä yhteistyötään näiden kansainvälisten järjestöjen kanssa ja työnsä koordinoimista näiden järjestöjen työn kanssa, koska energia-alan tavoitteet yhdentyvät kaiken aikaa ja toteutettavat toimet ovat yhä enemmän luonteeltaan toisiaan täydentäviä. 6. Kriisitoimenpiteet täydentäviä kriisitoimenpiteitä Jotta voitaisiin torjua mahdollisia energian saantiin liittyviä ongelmia, vuonna 1968 sovittiin, että jäsenvaltioilla on oltava raakaöljyn ja/tai öljytuotteiden vähimmäisvarastot23. Mahdollisia (varmuusvarastojen käyttö, kulutuksen vähentäminen, jakaminen jäsenvaltioiden kesken) on otettu käyttöön vuodesta 197324. Liittyen Kansainvälisessä energiajärjestössä kehitettyihin aloitteisiin nykyisiä varastoja ja järjestelmissä otetaan huomioon kriisitoimenpiteitä on mukautettava siten, että muodostuvien sisämarkkinoiden kaikki komponentit samoin kuin maailmanmarkkinoiden kehitys. 22 23 24 Itä-Euroopan assosioituneiden valtioiden valmistamisesta unionin Valkoinen kirja Keski- ja sisämarkkinoihin liittymiseen, KOM (95) 163 lopullinen, 10. 5. 1995 Neuvoston direktiivillä 68/414/ETY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1968 (EYVL N:o L 308, 23. 12. 1968, s. 14), vahvistettiin tämä taso sellaiseksi, että se vastaa 65 vuorokauden keskimääräistä kulutusta; direktiivillä 72/425/ETY, annettu 19 päivänä joulukuuta 1972 (EYVL N:o L 291, 28. 12. 1972, s. 154), tämä taso nostettiin 90 vuorokauden kulutusta vastaavaksi. Neuvoston direktiivi 73/238/ETY, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1973, raakaöljyn ja öljytuotteiden hankintavaikeuksista aiheutuneiden vaikutusten lieventämiseksi tarkoitetuista toimenpiteistä, EYVL N:o L 228, 16. 8. 1973, s. 1; neuvoston päätös, tehty 7 päivänä marraskuuta 1977, yhteisön tavoitteesta vähentää primäärienergian kulutusta raakaöljyn ja öljytuotteiden hankinnan vaikeutuessa, EYVL N:o L 292, 16. 11. 1977, s. 9 B. ENERGIAMARKKINOIDEN YHDENTÄMINEN 14 Energian sisämarkkinat ovat keskeinen kysymys energiapolitiikan ja koko Euroopan unionin kannalta; sisämarkkinat tarjoavat yrityksille mahdollisuuksia kilpailukyvyn parantamiseen, ja Euroopan kansalaisille on mahdollisesti luvassa entistä edullisempia hintoja. 1. Energian sisämarkkinoiden toteuttaminen Energian sisämarkkinat edellyttävät, että otetaan käyttöön joukko toimintasääntöjä ja keinoja toiminnan kehittämiseen. Energiasektorin rakenteet ovat muutoksen alla monissa maailman maissa ja useassa Euroopan unionin maassa; kyseessä on ennen muuta uudenaikaistaminen, markkinoiden vapauttaminen ja kilpailumarkkinoihin siirtyminen. Sähköalan sisämarkkinoita koskevalla direktiivillä, joka hyväksyttiin yhteispäätösmenettelyssä vuoden 1996 lopulla25, pyritään luomaan todellinen kilpailutilanne energiantuottajien välille ja tarjoamaan kuluttajille mahdollisuus valita energiantoimittajansa. Direktiivi on ratkaiseva askel sisämarkkinoiden toteuttamisessa. Direktiivissä tunnustetaan samalla julkisen palvelun erityisvelvoitteet sähköalalla, ja se on täysin komission yleisiä palveluja koskevan tiedonannon mukainen26. Kaasualan sisämarkkinoiden sääntöjä27 koskevat keskustelut ovat tulossa ratkaisevaan vaiheeseen, ja neuvotteluilmapiiri on suotuisa. Vuoden 1997 alussa voimaan tulleella sähköalan sisämarkkinoita koskevalla direktiivillä avataan vähintään kolmasosa markkinoista kuudessa vuodessa, mikä vastaa 45 miljardin ecun liikevaihtoa. Tämä merkitsee huomattavaa kilpailumarkkinajärjestelmän laajenemista. Panemalla sisämarkkinat täytäntöön täydellisesti ja soveltamalla kilpailusääntöjä tiukasti voidaan vahvistaa yhdenmukaiset edellytykset kaikkien energiamuotojen kehittämiselle. Yritysten ja muiden energia-alan järjestöjen valtiontukien myöntämisessä on noudatettava valtiontukia koskevia yleisiä säännöksiä lukuun ottamatta kivihiiliteollisuutta, jota varten on säädetty erityissäännöksiä alan taantumisen huomion ottamiseksi ja ympäristön suojelemiseksi28. Energian kuljetusverkot ovat sisämarkkinoiden kannalta välttämätön perusrakenteiden osa. Nämä verkot toimivat hyvin yhteen kansallisella ja alueellisella tasolla. Toimintaa ollaan saattamassa valmiiksi Euroopan laajuisesti. Kaikilla tasoilla on kuitenkin vielä puuttuvia yhteyksiä ja riittämättömiä kapasiteetteja. Lisäksi täytyy rakentaa uusia putkistoja kaasukentiltä maakaasun kasvavan kysynnän tyydyttämiseksi. Vuonna 1996 tehdyissä Euroopan laajuisia verkkoja koskevissa päätöksissä29 vahvistetaan puitteet, suuntaviivat ja keinot, joilla taataan perustekijät kaupalle ja energia-alan sisämarkkinoiden toteuttamiselle. 25 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi, annettu 19 päivänä joulukuuta 1996, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä, EYVL N:o L 27, 30. 1. 197, s. 20 Komission tiedonanto yleisistä palveluista Euroopassa, KOM(96) 443 lopullinen, 11. 9. 1996 26 27 Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi, annettu 7 päivänä joulukuuta 1993, 28 29 maakaasun sisämarkkinoiden yhteisistä säännöistä, EYVL N:o C 123, 4. 5. 1993, s. 26 Komission päätös 632/93/EHTY, tehty 28 päivänä joulukuuta 1993, kivihiiliteollisuudelle myönnettäviä valtiontukia koskevista yhteisön säännöistä. EYVL N:o L 327, 30. 12. 1993, s. 12 Neuvoston päätös 96/39/ETY. tehty 28 päivänä maaliskuuta 1996, toiminnan määrittämisestä suotuisamman kehitysympäristön luomiseksi Euroopan laajuisille cnergiavcrkoillc, EYVL N:o L 161, 29. 6. 1996, s. 154 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, tehty 5 päivänä kesäkuuta 1996, Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta, EYVL N:o L 161, 29. 6. 1996, s. 146 15 toteuttamisessa. sisämarkkinoiden tekijä tärkeä Energiatuotteiden verotus on Kivennäisöljyjen valmisteveroja30 tuotteiden verotusta31 koskevilla sekä näiden direktiiveillä on voitu luoda todelliset kivennäisöljyjen sisämarkkinat yhdentämisprosessin kautta. Komissio antoi neuvostolle 12. maaliskuuta 1997 direktiiviehdotuksen, jolla on tarkoitus täydentää ensimmäistä näistä säännöksistä ja syventää siten energiatuotteiden sisämarkkinoita32. Tässä ehdotuksessa laajennetaan yhteisön alimman sallitun verotuksen järjestelmä kaikkiin energiatuotteisiin. Sen avulla voidaan poistaa energiamarkkinoita samalla kun edistetään verotuksen nykyisin haittaava kilpailun vääristyminen, tasapuolisuuden periaatetta. Ehdotuksessa otetaan myös huomioon tarve edistää verotushelpotuksilla uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja ympäristökustannusten sisällyttämistä hintoihin. Avoimuus on energian sisämarkkinoiden moitteettoman tärkeä edellytys, ja se on omiaan luomaan suotuisaa sijoitusilmapiiriä. Tämä avoimuus koskee sekä noudatettavaa energiapolitiikkaa, sovellettavia sääntöjä, energiatuotteiden määriä33 ja hintoja että sijoituksia. Tässä yhteydessä on merkittävää, että on esimerkiksi määrätty kaasun ja sähkön teollisilta loppukäyttäjiltä perittävien hintojen avoimuudesta34. toiminnan erittäin Standardointi vaikuttaa osaltaan energia-alan yhdentämiseen. Standardointi koskee itse energiatuotteita, niiden tuottamista, kuljettamista, jakelua ja myös energiaa käyttäviä laitteita tai työkoneita. SAVE ja ALTENER ovat erityisesti ohjelmia, joiden tuella laaditaan energiatehokkuutta ja energiaa käyttävien laitteiden merkintöjä koskevia standardointidirektiivejä35. 30 31 32 33 34 35 Neuvoston direktiivi, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta, EYVL N:o L 316, 31. 10. 1992, s. 12. Neuvoston direktiivi, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä, EYVL N:o L 316. 31. 10. 1992, s. 19, muutettuna neuvoston direktiivillä 94/74/EY, annettu 22 päivänä joulukuuta 1994, EYVL N:o L 365. 31. 12. 1994, s. 46 Neuvoston direktiivi, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992, valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta, EYVL N:o L76, 23. 3. 1992, s. 1 Ehdotus direktiiviksi yhteisön energiatuotteiden verotuksen uudelleenjärjestelystä, KOM(97)30 Neuvoston asetus 95/2964/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1995, raakaöljyn tuonnin ja toimitusten rekisteröinnistä yhteisössä, EYVL N:o L 310, 22. 12. 1995, s. 5 Neuvoston direktiivi 90/377/ETY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1990, yhteisön menettelyn toteuttamiseksi kaasusta ja sähköstä teollisilta käyttäjiltä perittävien hintojen avoimuuden takaamiseksi, EYVL N:o L 185, 17. 7. 1990, s. 16 Neuvoston direktiivi 92/42/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, uusien nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita käyttävien kuumavesikattiloiden hyötysuhdevaatimuksista, EYVL N:o L 167, 22. 6. 1996, s. 17; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/57/EY, annettu 3 päivänä syyskuuta yhdistelmien jääkaappien, sähkökäyttöisten 1996, energiatehokkuusvaatimuksista, EYVL N:o L 236, 18. 9. 1996, s. 36 kotitalouksien pakastimien näiden ja 2. Energia sekä taloudellinen ia sosiaalinen yhteenkuuluvuus 16 Energiapolitiikkaan vaikuttaa myös yhteisön toiminta taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden alalla36. Riittävä energian saanti kohtuulliseen hintaan on tärkeä edellytys kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kilpailukyvylle. Hyvä energiatasapaino ja energian järkevä käyttö sekä uusiutuvien energialähteiden kehittämisen painottaminen ovat myös huomioon otettavia asioita Euroopan aluesuunnittelussa. Energiaohjelmissa otetaan huomioon yhteenkuuluvuutta koskeva tavoite; siten esimerkiksi kolmasosa alueellisista THERMIE-ohjelman energianhallintakeskuksista toteutetaan tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla alueilla (kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden tuki) ja yli 20 % tavoitteen 2 piiriin kuuluvilla (alueet, joilla on taantuvaa teollisuutta) ja tavoitteen 5 b piiriin kuuluvilla alueilla (maaseutualueet). paikallisista toimista puolet lähes ja ja Rakennerahastojen osalta melkein kaikissa yhteisön tukiohjelmissa on energiaan liittyvä osuus. Tavoitteen 1 alaan kuuluvissa määrärahoissa energiaan liittyvien hankkeiden määräraha on 2,5 miljardia ecua. Jotkut yhteisön aloittamista ohjelmista koskevat suoraan energiaa, erityisesti INTERREG II/REGEN (raja-alueiden yhteistyö ja energiaverkot) ja REGIS II (syrjäisimpien seutujen yhdentäminen). Koheesiorahastosta taas rahoitetaan suoraan energiaan liittyviä ympäristöhankkeita ja kuljetuksen perusrakennehankkeita. 3. Energia-investointien rahoitus lisäksi energia-ala saa rahoitustukea Euroopan Rakennerahastojen rahoituksen tai Euroopan laajuisten verkkojen puitteissa tapahtuvan rahoituksen investointipankilta ja Euroopan investointirahastosta sekä EHTYltä ja EURATOMilta. Taulukossa "Yhteisön energia-alan toimien tärkeimmät rahoituslähteet" (ks. liite 2) esitetään yleiskatsaus energia-alan toimiin myönnetystä rahoituksesta. investointipankin Euroopan lainat energia-alalle muodostavat noin 20 % pankin myöntämästä rahoituksesta. Pankki käyttää kelpoisuusperusteina Euroopan yhteisön energiapolitiikan tavoitteita. Sisämarkkinoiden toteuttamisessa korostetaan myös kaasu ja sähköverkkojen yhteenliittämistä niin Euroopan unionin alueella kuin sen ulkopuolella. Vuoden 1992 lopussa pidetty Eurooppa-neuvosto otti käyttöön ns. Edinburghin mekanismin erityisesti Euroopan laajuisten energiaverkkojen ja energiantuotantolaitosten sekä muiden investointien rahoituksen tukemiseksi; näiden investointien avulla voidaan parantaa kyseisten alueiden osallistumista Euroopan laajuisiin energiaverkkoihin (myönnetyt summat sisältyvät liitteessä 2 esitettyihin Euroopan investointipankin lainoja koskeviin tietoihin). Euroopan investointirahasto toimii pääasiassa myöntämällä rahoitustakuita pankeille Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvien keskipitkän ja pitkän aikavälin investointien tueksi. EHTY rahoittaa erityisesti työntekijöiden uudelleensopeuttamiseen ja hiili- ja teräsalan tutkimusohjelmiin liittyviä toimia sekä myöntää teollisuuden uudistamiseen tarkoitettuihin liittyvät etupäässä lainoihin korkotukea. Lisäksi EHTY myöntää kivihiiliteollisuuteen, lämpövoimalaitoksiin ja yhteisön terästeollisuuteen. lainoja, jotka 36 Komission tiedonanto energiasta sekä taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta yhteenkuuluvuudesta. KOM(93) 645 lopullinen, 14. 2. 1994 17 C. KESTÄVÄN KEHITYKSEN EDISTÄMINEN ENERGIA-ALALLA Kestävä taloudellinen ja sosiaalinen kehitys voidaan toteuttaa ainoastaan siten, että kaikessa politiikassa ja erityisesti energiapolitiikassa otetaan täysipainoisesti huomioon ympäristönäkökohdat. 1. Energia- ia ympäristönäkökohtien yhteensopivuus Energia-alalla on keskeinen merkitys ympäristöasioissa. Energian tuotannolla, sen kuljetuksella ja käytöllä on lähes kaikissa tapauksissa vaikutusta ympäristöömme; nämä vaikutukset voivat olla paikallisia, kun on kysymys kaupunkien ilmanlaadusta, ohijuoksutuksista, ydinvarastoinnista tai melusta; ne voivat koskea useita alueita tai maita ja niiden vaikutukset voivat siten levitä koko maanosaan, kun on kyse päästöistä, joilla on seurauksia kaukana syntypaikastaan. Lisäksi kasvihuonekaasut kuten CO2 aiheuttavat huolta koko maailmassa, ja ne olivat Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan yleissopimuksen aiheena. Kaikki toimet, joilla pyritään päästöjen vähentämiseen ja turvallisempien energiatekniikoiden kehittämiseen, tuovat mukanaan terveyshyötyjä. Vuodesta 1991 lähtien CCVpäästöjen vähentämisestä on tehty neuvostossa strateginen kysymys37, ja se on tärkein aihe Kioton huippukokouksessa joulukuussa 1997. Neuvosto mainitsi päätelmissään 3. maaliskuuta 1997 tavoitteen tärkeimpien kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämisestä 15 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Tähän liittyen komissio valmistelee tiedonantoa ilmastonmuutoksen energiavaikutuksista. Lainsäädännön lisäksi verotus, vapaaehtoiset sopimukset ja TKK ovat keinoja, joilla energia- ja ympäristötavoitteet voidaan sovittaa yhteen. Komissio on ottanut tämän näkökohdan huomioon direktiiviehdotuksessa yhteisön energiatuotteiden verotuksen uudelleenjärjestelystä38, jonka tarkoitus on sisämarkkinoiden syventämisen lisäksi antaa sopivaa kansallisiin jäsenvaltioille ympäristöpolitiikkaa. Komissio käy myös neuvotteluja autoteollisuuden kanssa saadakseen aikaan sopimuksen uusien ajoneuvojen CChin keskimääräisten päästöjen merkittävästä vähentämisestä. Lisäksi komissio ja energia-alan yritykset voivat toimia yhdessä erityisohjelmissa kuten Auto-oil -ohjelma, jonka puitteissa öljy- ja autoala voivat selvittää, kuinka päästään taloudellisimmin ilmanlaatutavoitteisiin, kun samanaikaisesti tutkitaan polttoaineisiin ja moottoreihin liittyviä kysymyksiä39. mahdollisuudet tarpeisiinsa toteuttaa 37 38 39 Istunnossaan 29. lokakuuta 1990 neuvosto asetti tavoitteen vakiinnuttaa vuoteen 2000 mennessä C02:n kokonaispäästöt vuoden 1990 tasolle koko yhteisön alueella. Ks. myös neuvoston muutettu ehdotus hiilidioksidipäästö-ja energiaveron käyttöön ottamisesta, KOM(95) 172 lopullinen, 10. 5. 1995. Ehdotus direktiiviksi yhteisön energiatuotteiden verotuksen uudelleenjärjestelystä, KOM(97)30 Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle maantieliikenteen päästöjen torjuntaa koskevasta tulevaisuuden strategiasta otetaan huomioon Auto-oil -ohjelman tulokset, (KOM(96) 248 lopullinen, 18. 6. 1996). 2. Energiavarojen järkevä ia tehokas käyttö 18 Yhteisön ympäristötavoitteiden toteuttaminen ja riippuvuuden vähentäminen energian tuonnista edellyttävät energiavarojen järkevää ja tehokasta käyttöä. SAVE -ohjelmassa esitetään Euroopan yhteisön kokonaislähestymistapa energiatehokkuuteen pyrkivien toimenpiteiden sekä teollisuuden ja kuluttajien energian säästöön tähtäävien sijoitusten edistämiseksi loppukulutuksen energiaintensiivi syyden parantamiseksi. JOULE-THERMIE-ohjelma täydentää näitä toimia ja vastaa ympäristöä säästävien ja tehokkaiden tekniikoiden käyttöönoton rahoitustuesta tällä alalla. ja edellytysten luomiseksi Energiankäyttö paikallistasolla ja kaupungeissa järkiperäistyy, kun kehitetään kysynnän hallintaa, edistetään energiatehokkuutta ja hyödynnetään paremmin paikallisia energiavaroja. Koska kokeiluhankkeista on saatu vakuuttavia tuloksia, jotka puoltavat alueiden, kaupunkien ja saarien laajuisia toimia, komissio on keskittänyt toimintansa paikallisiin ja alueellisiin energianhallintakeskuksiin, joiden perustamista SAVE-ohjelma tällä alalla menestyksekkäästi kehitettyjen tukee. Korostettakoon ylikansallisten yhteistyöhankkeiden esimerkillisestä lisäarvoa. toiminnasta saatavaa tai alueellisten keskusten potentiaalisen määrän Euroopan unionissa Paikallisten arvioidaan olevan 1 600. tässä erityisesti 3. Uusien ia uusiutuvien energialähteiden edistäminen Uusiutuvista energialähteistä syntyy vain vähän saasteita, ne eivät aiheuta juurikaan ilmaston muutoksia, niitä tuotetaan paikallisesti ja ne ovat yleensä helposti saatavilla. Niiden osuuden lisääminen yhteisön energiataseessa myötävaikuttaisi ympäristön suojeluun ja energian saannin varmuuteen, ja niillä olisi muitakin hyviä puolia. Kun otetaan huomioon tekniikan kehittyminen ja kustannusten kehityssuunta, tuntuu siltä, että näiden energiamuotojen pitäisi kehittyä tulevaisuudessa. Komissio on vastikään laatinut vihreän kirjan uusiutuvista energiamuodoista, jonka pohjalta kaikki osapuolet voivat esitetään keskustella toimintasuunnitelma, tullaan hyväksymään vuoden 1997 loppuun mennessä. energiakysymyksistä40. Valkoinen laajasti jossa kirja, ALTENER-ohjelma on erittäin tärkeä väline uusiutuvien energialähteiden edistämiseksi tukemisen kautta; ALTENER-ohjelman niiden markkinaosuuden kasvattamisen osuuden tavoitteena energian lisääminen lisääminen moottoriajoneuvoissa. kokonaiskysynnästä JOULE-THERMIE-ohjelma uusiutuvien energialähteiden kehittämisen teknologisesta tuesta. uusiutuvien energialähteiden ja biopolttoaineiden käytön ja myös FAIR-ohjelma41 vastaavat on 4. Eri ohjelmien yhtymäkohdat Energiaohjelmilla on erilaisia tarkoituksia. Vastikään hyväksyttyjä ohjelmia (SAVE II) tai nyt hyväksymismenettelyssä olevia ohjelmia (ALTENER II) laadittaessa komissio varmistaa, että vältetään päällekkäisyyksiä. Joitakin säännöksiä on annettu tai annetaan ohjelmien päällekkäisyyksien hallintovirkamiehen käyttö ristiin - sekä toimien valmistelussa että arviointi- ja valintakomiteoissa- mahdollistaa mahdollisten havaitsemisen käytännössä. Nämä ovat ensimmäisiä toimenpiteitä, joita voi olla tarpeen laajentaa myöhemmin. Tämän tiedonannon liitteenä olevien taulukkojen perusteella voidaan eritellä päällekkäisyyksien välttämiseksi toiminnassa. Esimerkiksi eri 40 41 Komission tiedonanto "Tulevaisuuden energia: Uusiutuvat energialähteet - Yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja". KOM(96) 576, 20. 11. 1996 Neuvoston päätös 94/805/EY, tehty 23 päivänä marraskuuta 1994, tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn erityisohjelman perustamisesta maatalouden ja kalatalouden (mukaan lukien maatalousteollisuus, elintarviketeollisuus, metsänhoito, vesiviljelyjä maaseudun kehittäminen) (1994- 1998) 19 perusteellisemmin mahdollisia päällekkäisyyksiä, jotta tarpeen vaatiessa voidaan toteuttaa lisätoimenpiteitä. D. TUTKIMUKSEN JA TEKNOLOGISEN KEHITTÄMISEN EDISTÄMINEN energialähteitä osa on Tutkimus ja teknologinen kehittäminen, demonstraatioprojektit mukaan lukien, ovat keskeisiä tekijöitä energiatehokkaiden menetelmien ja uusien fossiilisia, ydin- tai kehittämisessä. TTK- uusiutuvia osa puiteohjelmassa demonstraatioprojektit (THERMIE). Näiden ohjelmien puitteissa jäsenmaiden teollisuus, tutkimuskeskukset ja yliopistot voivat tutkia uusia energiatekniikoita. EURATOM- perustamissopimukseen perustuva TTK-ohjelma ydinturvallisuuden alalla ja hallitun lämpöydinfuusion alalla on myös käynnistetty. Yhteinen tutkimuskeskus osallistuu näihin tutkimuksiin. hyödyntävien "tutkimus teknologioiden kehittäminen" (JOULE) ja ja 1. Muu kuin ydinenergia Teknologisen kehittämisen yleisten tavoitteiden lisäksi JOULE-THERMIE42 -ohjelman tavoitteina on energiavarmuus (laajassa merkityksessä, toisin sanoen tähän kuuluu sekä taloudellinen kilpailukyky että kestävä kasvu), ympäristön suojeleminen (erityisesti ilmastonmuutos) sekä TTK:n ja energiamarkkinoiden yhteensovittaminen. Ohjelmassa on kolme keskeistä osa-aluetta: energian järkevä käyttö, uusiutuvien energialähteiden kehittäminen ja käyttäminen sekä fossiilisten polttoaineiden käytön kuuluvat myös parantaminen. mallintamistutkimukset. täydentää TTK-strategian johon tuki, Sitä Fossiilisista polttoaineista saatavan energian käytön parantamisen ja niiden jalostamisen lisätä osalta päämääränä on olennaisesti vähentää energiatehokkuutta siten, että vaikutus teollisuuden kilpailukykyyn on myönteinen. Yhteisö rahoittaakin kiinteiden polttoaineiden (kivihiili, ruskohiili, turve) TTK:ta. Komissio asemasta energiapolitiikassa ottaen siinä huomioon näihin polttoaineisiin liittyvän ympäristöä säästävän ja tehokkaan tekniikan ja käytön sekä EHTY-perustamissopimusta laajemmalle ulottuvat näkökohdat ja myös laajentumisnäkökohdat. saastuttavia päästöjä polttoaineiden tiedonannon esittämään kiinteiden tulee ja Uusiutuvien energiamuotojen osalta rahoitettavat toimet koskevat eri energiamuotoja (biomassan muuntaminen, auringon fotoenergiasta saatava sähkö, aurinkoenergian hyödyntäminen rakennuksissa, uuden sukupolven tuulivoimalaitokset jne. ) ja niissä selvitellään myös uusien energiamuotojen vaikutusta yhteiskuntaan, talouselämään ja ympäristöön. Kansallisia ja yhteisön TTK-ohjelmia pyritään koordinoimaan. Tätä koordinaatiota tukevat yhteiset analyysit uusien tekniikoiden kustannuksista ja mahdollisuuksista. On tärkeää jatkaa näitä toimia liittämällä niihin myös uutta luovia hankkeita, esimerkiksi "huomispäivän kaupunkiin" liittyvä hanke, jota varten suunnitellaan energiatehokkuuteen keskittyviä tutkimus- ja esittelyhankkeita erityisesti rakennusalalla. Muut neljännen TTK-puiteohjelman erityisohjelmat parantavat osaltaan välillisesti energiatehokkuutta: ja liikenneteknologiat (IMT ja "huomispäivän auto"). Biomassan tuotantoon liittyvät teollisuusteknologiat tietoteknologiat (ESPRIT), (IMT) 42 Neuvoston päätös, tehty 23 päivänä marraskuuta 1994, tutkimusta ja teknologista kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevasta energia-alan erityisohjelmasta muun kuin ydinenergian alalla (1994-1998), EYVL N:o L 334. 22. 12. 1994, s. 87 20 toiminnat (FAIR) täydentävät horisontaalisesti JOULE-THERMIE -ohjelman erityisiä energia-alan toimintoja. Komissio on hyväksynyt ehdotuksen viidenneksi puiteohjelmaksi vuosille 1998-2000. Yksi suunnitelluista painopistealueista, "kehittyneet energiajärjestelmät ja -palvelut", pyrkii osaltaan yhteisön energiantarpeen tyydyttämiseen sekä samalla C02-päästöjen vähentämiseen ja kilpailukyvyn lisäämiseen edistämällä kohdennettujen hankkeiden kautta tehokkaiden energiajärjestelmien kehittämistä sekä tuotannossa että kulutuksessa. 2. Ydinenergia liittyviä tutkimuksen ja Neljännessä TKK-puiteohjelmassa toteutetaan ydinfissioon teknologisen kehittämisen toimintoja, jotka koskevat reaktoriturvallisuutta, koko polttoainekierron varmuutta ja turvallisuutta - mukaan lukien jätteiden hallinta - (ydinvoimalaitosten purkamista, ydinmateriaalien valvontaa ja ydinaineiden leviämisen estämistä sekä säteilyn terveys- ja ympäristövaikutuksia. Ionisoivan säteilyn vaikutusta tutkitaan lisäksi kehittämällä lääketieteellisiä sovelluksia. Ydinenergia-alan tutkimuksen toinen osa koskee hallittua lämpöydinfuusiota, joka on erittäin kiinnostava vaihtoehto, koska se on energianlähteenä käytännöllisesti katsoen ehtymätön43. 43 (Joint European Torus) jälkeen koereaktori JET-vaiheen ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor) on päässyt tarkasti määritellyn hankkeen vaiheeseen; sen tavoitteena on rauhanomaiseen käyttöön tarkoitetun fuusioenergian toteutettavuuden osoittaminen. tieteellisen ja teknologisen 21 PAATiïMïiT 1. Tämän tiedonannon tarkoitus on lisätä yhteisön energiapolitiikan avoimuutta. Siinä esitetään ensimmäistä kertaa kokonaiskatsaus Euroopan yhteisön energia-alan toimiin mukaan lukien jäsenvaltioiden kanssa tehtävä yhteistyö ja yhteisön omat toimet. Tämä tiedonanto on ensimmäinen vaihe energiapolitiikan eri osa-alueiden perusteellisessa erittelyssä. Energiapolitiikan erityistoimien ja muiden yhteisön politiikkojen yhtymäkohtia on jatkossa eriteltävä vielä syvällisemmin, ja tällöin on otettava huomioon kunkin ohjelman täytäntöönpanon yksityiskohdat ja jäsenvaltioiden, niiden alueiden tai unionin ulkopuolisten maiden osallisuusaste. Nämä tekijät ovat olennaisia, kun halutaan muodostaa oikea käsitys rakennerahastoista tai sellaisista ohjelmista kuin PHARE, TACIS tai MEDA. erityisominaisuudet, 2. Entistä suuremman avoimuuden ansiosta tästä tiedonannosta voidaan johtaa kaksi tulevaisuudessa mahdollisesti noudatettavaa politiikkaa koskevaa toimintaohjetta: • Energia-alan toimia olisi vahvistettava, jotta voitaisiin paremmin ryhtyä vastatoimiin näkyvissä olevan ja merkittävän tuontiriippuvuuden lisääntymisen suhteen samoin kuin kilpailukykyä ja ympäristön huomioon ottamista koskevien vaatimuksien suhteen. Tavoitteena on tehostaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä yhteisten energia-alan tavoitteiden toteuttamiseksi. Sekä energiapolitiikan että muiden yhteisön politiikkojen puitteissa kehitettävät yhteisön toimet on myös kohdennettava paremmin näiden ensisijaisten tavoitteiden pohjalta. Toteutettavien toimenpiteiden pitäisi mahdollistaa yhteisön toimien tehokkuuden parantaminen edistämällä yhteisvaikutuksia ja yksilöimällä niitä aloja, joilla energiapoliittisia toimia olisi tehostettava, rahoitusvälineiden optimoiminen käytön ja • Koska halutaan lisätä tehokkuutta, voitaisiin myös pyrkiä selkeyttämään ja yksinkertaistamaan sisällytetäänkö perustamissopimukseen erityisesti energia-alaa koskeva oikeusperusta. Yhteisön energiapolitiikka tarvitsee johdonmukaiset puitteet, jotta sen tärkeimmät tehtävät voitaisiin toteuttaa asianmukaisilla välineillä. riippumatta asioita, täysin siitä, Energian saannin varmuutta, kilpailukykyä - samalla kun otetaan huomioon kuluttajien oikeudet ja oikeutetut odotukset - ja kestävää kehitystä koskevat suuret haasteet ovat varsin merkittäviä Euroopan kansalaisille niin heidän elinehtojensa kuin elämän laadunkin kannalta. On siis aika varautua vastaamaan näihin haasteisiin ja reagoida sekä unionissa että sen ulkopuolella käynnissä oleviin muutoksiin. LIITE I KOKONAISKATSAUS ENERGIAPOLITIIKKAAN JA ENERGIA-ALAN TOIMIIN L EmBGIA-ÄLAN YHTEISTYÖ Tavoitteet ja toimet yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa yhteistyö eri osapuolien kanssa Toteutus /Rahoitus yhteistyöpuitteet neuvoa-antava komitea Tavoitteet ja toimet Toteutus / Rahoitus g. YHTEISÖN TOIMET 1. Toimitusvarmuus ja energia-alan kansainvälinen yhteistyö • energian tarjonnan monipuolistaminen - suhteet energian tuottajiin/toimittajiin -energialähteet • Euroopan energiaperuskirja • kahdenväliset sopimukset • uusiutuvat ydinenergia energialähteet, biopolttoaineet, • kysyntään kohdistuvat toimenpiteet • avustus-ja yhteistyöohjelmat - teknisen avun ohjelmat • SAVE / THERMIE • PHARE, TACIS, MEDA • Aasia, Latinalainen Amerikka (ALURE), FED - eurooppalaisille tärkeimpien kysymysten huomioon ottaminen energia-alan kansainvälisessä yhteistyössä • SYNERGY, Euro-Välimeri -foorumi, Balkanin erityisryhmä, Kiina-EY -ryhmä • uusien valtioiden liittymisen valmistelu • energiapolitiikkojen yhdentäminen • Euroopan laajuisten verkkojen ulkosuhteisiin liittyvät näkökohdat • yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa • IEA, IAEA, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki, Maailmanpankki • kriisitoimenpiteet 2. Energiamftj^pMen #dentäminen • energia-alan sisämarkkinoiden toteuttaminen • myötävaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen • olemassa olevien puitteiden mukauttaminen. • sähkön ja kaasun sisämarkkinat • Euroopan laajuiset energiaverkot • kilpailupolitiikka • energian verotus • energiamarkkinoiden avoimuus • standardointi r a k e n n e. ja koheesiorahastot • energiainvestointien rahoitus 3. Kestävän kehityksen edistäminen energia-alalla • energiavarojen järkiperäinen ja tehokas käyttö • Euroopan investointipankki, Euroopan | investointirahasto, EHTY • SAVE, mukaan lukien alueelliset ja paikalliset keskukset • uudet ja uusiutuvat energialähteet • uusiutuvia energialähteitä koskevat strategiat. • energia-alan ja ympäristötavoitteiden yhteensopivuus • ALTENER ilmaston teollisuuden vähentämiseksi muutos/auto-oil/yhteistyö -päästöjen kanssa CO2 4. Tutkimuksen ja teknologisen kemttämisen edistäminen tutkimuksen ja energiatekniikan esittelemisen ja • levittämisen edistäminen • JOULE/THERMIE/INCO • ydinenergiatutkimus • EURATOM Tl YHTEISÖN ENERGIA-ALAN TOIMIEN PÄÄASIALLISET RAHOITUSLÄHTEET Ohjelma tai toimi Ajanjakso Energia-aLan toitnictL määrärahat 3 i LHTEH A. Energiapoliittisten toimien rahoitus 1. THERMIE (hallinta ja toteutus) 2. SAVE n 3. ALTENER 4. SYNERGY 5. Seurantalaitos B. Euroopan laajuisten verkkojen rahoitus - energia C. Energia-alan TTK 1. JOULE 2. THERMIE 3. Ydinfission turvallisuus 4. Lämpöydinfuusio 5. Yhteinen tutkimuskeskus 6. INCO (TTK:n ulkosuhdeosa) D. Rakennerahastot 1. Yhteisön tukipuitteet 2. Yhteisön aloitteet (INTERREG,REGIS) E. Kansainvälisen yhteistyön rahoittaminen 1. PHARE (Keski-Eurooppa) 2. TACIS (IVY-maat ja Mongolia) 3. MEDA (Välimeren maat) 4. Aasian kehitysmaat 5. Latinalaisen Amerikan kehitysmaat (ALURE mukaan lukien) 6. Euroopan kehitysrahasto 7. SYNERGY 8. Ympäristöpolitiikan ulkosuhteita koskeva osa F. EURATOMIN turvavalvonta G. Kivihiiliteollisuuden EHTY-tuet 1. Uudelleensopeuttamistuet 2. Tutkimustuet 3. Kivihiilialan sosiaaliset näkökohdat H. Euroopan investointipankin lainat 1. Euroopan unionille 2. Unionin ulkopuolisille maille /. EHTY-lainat J. EURATOM-lainat K Euroopan investointirahaston takuut 1. Euroopan unionille 2. Unionin ulkopuolisille maille 1995-1998 1996-2000 1993-1997 1997 1997 1995-1999 1995-1998 1995-1998 1995 -1998 1995-1998 1995 - 1998 1995-1996 1994-1999 1994- 1999 1994-1996 1994-1996 1995-1999 1994-1996 1994- 1996 1995- 1996 1997 1994-1998 1997 1994- 1996 1994-1996 1994-1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 (jäljempänä osa C. 2) 45 40 7 2 112 464 566 170,5 846 312,5 30 2500 534 158,7 415,4 p. m. 20 28,5 18,2 (katso edellä kohta A. 4) 4,6 15,8 164,7 69,6 103,2 4975 702,4 97,3 p. m. 88 182 (a)(b) (a)(c) (e) (h) (a) (a) (a) (a) (a) (a) (0 (a) (d) (d) (g) (d) (d) (d) (d) (d) (d) (d) : a) Kyseisessä monivuotisessa ohjelmassa määrätty viitteellinen määräraha b) Neuvosto tarkastelee vuonna 1997 vuosille 1998 - 2000 hyväksytyssä rahoitusohjeessa mainittua määrärahaa komission ehdotuksesta. c) Komissio on hyväksynyt ehdotuksen ALTENER II -ohjelmaksi (1998 - 2002), jonka talousarvio on 30 miljoonaa ecua vuosille 1988 - 1999. d) Koko kaudelle osoitetut määrärahat vuoden kestävien toimien pohjalta e) Neuvostossa on päästy sopimukseen oikeusperustasta SYNERGY-ohjelmalle vuodeksi 1997 sekä 6,9 miljoonan ecun talousarviosta. Vuoden 1993 ja vuoden 1996 välillä on tämän tyypin toimiin osoitettu yhteensä 38,8 miljoonaa ecua. f) Yhteisön tuen puitteissa suunniteltuihin toimiin osoitettu määräraha energia-alalla tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla alueilla g) Ei alakohtaista jakoa; tähän mennessä ei ole tehty sitoumuksia. h) Euroopan laajuisille energiaverkoille laajuisille verkoille (liikenne, energia, televiestintä) esitettyihin 2,345 miljoonan ecun kokonaisviitesummaan sovittu ohjeellinen määräraha, joka sisältyy kaikille Euroopan 'I2. ISSN 1024-4492 KOM(97) 167 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 Luetteloflumero : CB-CO-97-171-FI-C ISBN 92-78-18986-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1437/97 dell'on. Nikitas KAKLAMANIS alla Commissione. Rischi per le scuole delle minoranze in Turchia

eurovoc_concepts:
Türkiye
educational institution
educational reform
ethnic group
exchange of information
organisation of teaching
right to education

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1416/97 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Financiamento do ECMI pela UE

eurovoc_concepts:
Community body
Denmark
EU financing
EU programme
Germany
Greece
economic support
national minority

formats: html pdf print

text: 22. 1. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 21/53 Resposta dada por Jacques Santer em nome da Comissa(cid:152)o (30 de Junho de 1997) A Comissa(cid:152)o esta· muito atenta aos problemas e·ticos levantados pelas te·cnicas de clonagem. O grupo de conselheiros para a e·tica da biotecnologia, institu(cid:14)·do pela Comissa(cid:152)o em 1991, emitiu um parecer sobre esta questa(cid:152)o em 28 de Maio de 1997, cujo texto e· directamente enviado ao Senhor Deputado, bem como ao Secretariado-Geral do Parlamento. A Comissa(cid:152)o esta· a examinar as recomenda(cid:231)o(cid:152)es contidas neste parecer, a fim de identificar os dom(cid:14)·nios da sua compete(cid:136)ncia em que podera· prever-se uma ac(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria. Neste contexto, e· dedicada especial aten(cid:231)a(cid:152)o a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o jur(cid:14)·dica das inven(cid:231)o(cid:152)es biotecnolo·gicas, cujo projecto de directiva se encontra em discussa(cid:152)o no Parlamento, bem como a‘ proposta de um quinto programa-quadro de investiga(cid:231)a(cid:152)o e desenvolvimento (98/C 21/138) PERGUNTA ESCRITA E-1416/97 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (23 de Abril de 1997) Objecto: Financiamento do ECMI pela UE Em 13. 1. 1997, apresentei a‘ Comissa(cid:152)o uma pergunta (E-0105/97 (1)) sobre as actividades do» European Center for Minority Issues» (ECMI) a que a Comissa·ria Wulf-Mathies respondeu, a 17. 3. 1997, que «a Comissa(cid:152)o esta· a proceder a‘ recolha das informa(cid:231)o(cid:152)es necessa·rias para responder a‘ pergunta colocada»». Entretanto, recebi do Director do ECMI, Sr. Stefan Troebst, um dossier informativo que conte·m respostas a‘s perguntas que tinha feito. Este centro tem-se «distinguido» particularmente pelo esfor(cid:231)o caluniador de um Estado-membro da UE, a Gre·cia, e, utilizando indulgentemente dados de fiabilidade duvidosa, descobre minorias «fantasma» em muitos pa(cid:14)·ses e levanta questo(cid:152)es que podem acender conflitos em muitas partes do nosso continente. A questa(cid:152)o e· extremamente grave e torna-se ainda mais pelo facto de se referir na documenta(cid:231)a(cid:152)o enviada pelo Sr Troebst que o ECMI recebeu um financiamento no montante de 641. 000 ecu do programa INTERREG II e de estarem previstos na preside(cid:136)ncia lugares para representantes da UE, do Conselho da Europa e da OCDE. As estranhas actividades do ECMI levantam um problema importante para a imagem da UE e, por essa raza(cid:152)o, pergunto qual a posi(cid:231)a(cid:152)o oficial da Comissa(cid:152)o, que parece financiar este centro, bem como dois Estados-membros (a Dinamarca e a Alemanha) que contribuem com 575. 000 ecu por ano, que assume uma posi(cid:231)a(cid:152)o hostil face a outros parceiros no a(cid:136)mbito da UE. (1) JO C 186 de 18. 6. 1997, p. 226. Resposta dada pela Comissa·ria Monika Wulf-Mathies em nome da Comissa(cid:152)o (27 de Junho de 1997) Ate· a‘ data a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o fez contribui(cid:231)o(cid:152)es financeiras para o Europen Centre for Minority Issues mas esta· a examinar os pedidos dos dois Estados-membros relativos ao apoio de Interreg II para o projecto. Na(cid:152)o compete a‘ Comissa(cid:152)o tecer comenta·rios sobre as declara(cid:231)o(cid:152)es atribu(cid:14)·das ao director do Centro. (98/C 21/139) PERGUNTA ESCRITA E-1427/97 apresentada por Ernesto Caccavale (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (23 de Abril de 1997) Objecto: Aeroporto de Capodichino (Na·poles): viola(cid:231)a(cid:152)o da regulamenta(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria sobre os contratos de direito pu·blico Segundo not(cid:14)·cias recentemente vindas a lume na imprensa, a gesta(cid:152)o do aeroporto internacional de Na·poles- Capodichino sera· confiada a‘ Bristish Airport Autority, na seque(cid:136)ncia da celebra(cid:231)a(cid:152)o de um contrato por ajuste directo entre o presidente da Ca(cid:136)mara de Na·poles e o presidente da Prov(cid:14)·ncia de Na·poles, por um lado, e a pro·pria British Airport Autority, por outro