title: Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan yhteistyösopimuksen tekemisestä

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 03. 1997 KOM(97)79 lopull. 97/0062 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan yhteistyösopimuksen tekemisestä (komission esittämä) I. Taustaa Tiivistelmä Yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan diplomaattiset suhteet solmittiin vuonna 1986, mutta yhteisön apua on annettu jo vuodesta 1978. Laosin ulkoasiainministeri Somsavat Lengsavad kirjoitti komission puheenjohtaja Jacques Delorsille 16 päivänä helmikuuta 1994 osoittaakseen, että hänen hallituksensa halusi solmia uudelleen poliittiset ja taloudelliset suhteensa Euroopan kanssa painottaen maansa ja Euroopan kaupan edistystoimien lisääntymisen tärkeyttä. Ministeri osoitti myös, että hänen hallituksensa toivoi alustavien keskustelujen aloittamista yhteistyötä koskevan puitesopimuksen allekirjoittamiseksi yhteisön kanssa. Ministeri toi myös uudelleen esille hallituksensa halun siirtyä keskitetystä suunnitelmataloudesta markkinatalouteen viittaamalla muun muassa yhteisön Itä- Euroopan maille antaman avun tärkeyteen sekä rooliin, joka sillä voi olla Laosin taloudellisten ongelmien ratkaisemisessa. Yhteisön apu Laosille on kasvanut asteittain vuodesta 1986. Vuosina 1991 - 1995 Laon demokraattiselle kansantasavallalle annettu vuosittainen apu oli keskimäärin 26,5 miljoonaa ecua ja vuonna 1996 se on noin 10 miljoonaa ecua. Tähän mennessä annetun avun kokonaismäärä on 152 miljoonaa ecua. Yhteisön ja Laosin demokraattisen kansantasavallan suhteiden tiivistäminen on täysin yhteisön ajamien kansanvallan, moitteettoman julkishallinnon, ihmisoikeuksien kunnioittamisen, ympäristönsuojelun ja kaupan vapauttamisen perusperiaatteiden mukaista. Neuvoston 23 päivänä heinäkuuta 1996 antamien neuvotteluohjeiden seurauksena komissio aloitti ensimmäiset ja ainoat neuvottelut 7 päivänä marraskuuta 1996. Neuvottelujen oli tarkoitus päättyä sopimuspuolten hyväksymän sopimustekstin parafoimiseen 8 päivänä marraskuuta 1996. II. Yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta sopimuspuolille koituva hyöty Sopimuksen pitäisi hyödyttää sopimuspuolia siltä osin, kuin sopimuksen soveltamisalaan kuuluu kaupan, talouden ja kehityksen alan yhteistyö, joka heijastaa uudesta kansainvälisestä maailmanjärjestyksestä, Euroopan yhtenäismarkkinoista ja Laon demokraattisen kansantasavallan markkinatalouteen siirtymisestä johtuvia muutoksia, mahdollisuuksia ja haasteita. Sopimus antaa mahdollisuuden lujittaa ihmisoikeuksia, joihin yhteistyö perustuu, ja tehostaa muun muassa yhteistyötä yksityisen sektorin kanssa, parantaa sijoitusympäristöä sekä tehostaa kulttuuriyhteistyötä, yhteistyötä ympäristönsuojelun alalla ja alueellista yhteistyötä. I Sopimuksen mukaisella yhteistyöllä voitaisiin myös helpottaa monenvälisen kauppajärjestelmän hyväksymistä Laon demokraattisen kansantasavallan osalta. Samoin lujitetaan Laosin viranomaisten kantaa muihin kansainvälisiin ja alueellisiin teknisiin toimielimiin, kuten Mekong-komiteaan, tai uusiin tärkeämpiin ryhmiin, kuten APECiin. Euroopan yhteisö Luomalla hyvät suhteet Laon demokraattiseen kansantasavaltaan yhteisö parantaa tämän luonnonvaroiltaan, erityisesti vesivoimavaroiltaan ja metsiltään, rikkaan alueen tasapainoisen kehityksen näkymiä. Yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan sopimuksen tekeminen hyödyttää myös suhteita Vietnamin ja Kamputsean kanssa. Laon tasavallasta on tarkoitus tulla ASEANin täysivaltainen jäsen vuonna 1997, mikä lujittaisi sen poliittista painoarvoa alueella. Tällä hetkellä yhteisö on mukana Laosin pyrkimyksissä siirtyä markkinatalouteen ja ratkaista suuret rakenteelliset vaikeudet, joita sillä on maaseudun kehittämisen, energiatalouden, inhimillisten voimavarojen kehityksen, ympäristönsuojelun ja metsien säilyttämisen alalla. Yhteisön strategian mukaisesti tähänastisessa avussa on pyritty pääasiassa varmistamaan elintarviketurva ja köyhyyden vähentäminen tässä maassa. Euroopan yhteisön tukemilla toimilla on vaikutettu maan talouden parantamiseen ja kehittämiseen. Sopimus myös antaa yhteisölle mahdollisuuden painottaa ihmisoikeuksien suojelun tärkeyttä, mukaan lukien työntekijöiden perusoikeudet. Laon demokraattinen kansantasavalta Laon demokraattisen kansantasavallan osalta poliittinen ja taloudellinen kumppanuus Euroopan kanssa voi merkitä suurempaa poliittista avautumista ulkoisille markkinavoimille sekä kehitysnäkymille, joita suhteiden uudelleen luominen todellisena kansanvaltana suuresti arvostetun Euroopan yhteisön kanssa tarjoaa. Laon demokraattinen kansantasavalta tarvitsee yhteisön apua onnistuakseen markkinatalouteen siirtymisessään ja laatiakseen tulevaisuuden talous-ja kehitysstrategian. Muut ongelmat, jotka Laon demokraattisen kansantasavallan on voitettava matkallaan talouskehitystä kohti johtuvat sen fyysisten infrastruktuurien kehittymättömyydestä (maantiet, rautatiet, televiestintä jne. ). Sen olisi myös kehitettävä inhimillisiä voimavarojaan kyetäkseen tyydyttämään maan taloudelliset ja sosiaaliset tarpeet. Laon demokraattinen kansantasavalta saa täyden hyödyn yhteisön erilaisista budjettipolitiikoista ja -välineistä, erityisesti niistä, joiden soveltaminen edellyttää yhteistyösopimusta. Yhteisön yleisen tullietuusjärjestelmän soveltaminen voisi helpottaa suuresti kauppasopimusten tekemistä Laon demokraattisen kansantasavallan kanssa. Tällä alalla Laon demokraattisen kansantasavaltaan sovelletaan lisäksi suosituimmuusasemaa tavarakaupan osalta. 3 HL Sopimuksen sisältö Sopimus on puitesopimus yhteistyöstä, jossa painotetaan taloudellista yhteistyötä ja kehitysyhteistyötä mahdollisimman laajassa merkityksessä. Sopimuksessa määritellään Euroopan yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan yhteistyön tavoitteet. Näitä ovat: - taloudellisten ja kaupallisten suhteiden lujittaminen ja monipuolistaminen soveltamalla vastavuoroisesti suosituimmuusasemaa tavarakauppaan, - kehitysyhteistyön tiivistäminen, - maaseudun mahdollisimman suuri kehittäminen ja kaupunkiympäristön parantaminen, - metsien kestävää hoitoa koskevien menettelyjen tehostaminen. Nämä erityisesti köyhimpien väestönosien hyväksi toteutettavat toimet perustuvat ihmisoikeuksien ja kansanvallan periaatteiden kunnioittamiseen, ja niillä pyritään kestävään kehitykseen. Varsinaisessa sopimusosassa on eri yhteistyöaloja koskevia määräyksiä, ja se kattaa seuraavat alat: i) ii) iii) iv) kaupallinen yhteistyö kehitysyhteistyö taloudellinen yhteistyö yhteistyö ympäristön, maatalouden ja energian alalla, alueellinen yhteistyö, tieteen ja teknologian alan yhteistyö, huumausaineiden kemiallisia lähtöaineita ja rahan pesua koskeva yhteistyö, yhteistyö infrastruktuurien, tiedonvälityksen, viestinnän ja kulttuurin alalla. aiheellinen sopimuksen institutionaalinen toiminnan ja täytäntöönpanon varmistamiseksi. Tämä tarkoittaa tehdyillä kahdenvälisillä yhteistyösopimuksilla On otettava käyttöön moitteettoman erityisesti perustettuja komiteoita vastaavan sekakomitean perustamista. Sopimuksen sisältö esitetään parafoidussa sopimustekstissä. liitteenä olevassa 8 päivänä marraskuuta 1996 jo yhteisön kanssa rakenne IV. Päätelmät Tämä sopimus on ensimmäinen Laon demokraattisen kansantasavallan kanssa tehty sopimus, ja sen avulla sopimuspuolten yhteiset edut toteutetaan taloudellisena yhteistyönä ja kestävien kaupallisten suhteiden luomisena sekä kehitysyhteistyönä. Edellä esitetyn mukaisesti sekä ottaen huomioon a) yhteisön jäsenvaltioiden halun lujittaa yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan suhteita ja b) komission neuvoston antamien neuvotteluohjeiden täsmällisen noudattamisen neuvotteluissa, komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy ehdotetun yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan sopimuksen. Tiedonanto neuvostolle Tavoite: Euroopan yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan yhteistyösopimus 1. 2. 3. 4. 5. Ehdotus neuvoston päätökseksi sopimuksen tekemisestä Liitteenä oleva ehdotus koskee neuvoston päätöstä, jonka tarkoituksena on tehdä Euroopan yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan yhteistyösopimus. Sopimus ei oikeuta etuuskohteluun, eikä siinä ole rahoituspöytäkirjaa. Sopimuksen tarkoituksena on lujittaa ja monipuolistaa Euroopan yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan suhteita. Sopimuksen oikeusperusta on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 113 ja 130 Y artikla yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa. Marraskuun 7 ja 8 päivänä 1996 käytyjen neuvottelujen tuloksena Euroopan yhteisöjä Laon demokraattinen kansantasavalta ovat parafoineet niiden välisen sopimuksen. Parafoitu teksti on neuvoston 23 päivänä heinäkuuta 1996 antamien neuvotteluohjeiden mukainen. Tämän vuoksi neuvostoa pyydetään hyväksymään Euroopan yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan yhteistyösopimuksen tekemistä koskeva ehdotus neuvoston päätökseksi ja allekirjoittamaan sopimus. 6 Perustelut 1. Neuvosto valtuutti 23 päivänä heinäkuuta 1996 tekemällään päätöksellä komission aloittamaan neuvottelut Laon demokraattisen kansantasavallan kanssa yhteistyösopimuksen tekemiseksi ja antoi neuvotteluohjeet sitä varten. 2. Neuvottelut käytiin 7 päivänä marraskuuta 1996, ja ne päättyivät Euroopan yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan sopimuksen tekstin parafointiin 8 päivänä marraskuuta 1996. Sopimukseen liitetyt julistukset, jotka koskevat a) sopimuksen täytäntöönpanematta jättämistä koskevaa 19 artiklaa, b) henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen liittyviä kysymyksiä koskevaa Euroopan yhteisön ja Laosin hallituksen yhteistä julistusta ja c) kansalaisten takaisinottamista koskevaa yhteistä julistusta, ovat oleellinen osa sopimusta. Komission mielestä parafoitu teksti vastaa neuvoston 23 päivänä heinäkuuta 3. 1996 antamia neuvotteluohjeita. 4. Euroopan parlamenttia on kuultava, sillä sopimuksen oikeusperusta on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 113 ja 130 Y artikla yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa. Euroopan yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan 5. yhteistyösopimuksen allekirjoittamisen ja tekemisen vuoksi komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy sopimuksen ja hyväksyy liitteessä olevan ehdotuksen päätökseksi. e Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tehty Euroopan yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan yhteistyösopimuksen tekemisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 ja 130 Y artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen sekä 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että perustamissopimuksen 130 U artiklan mukaisesti yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikalla olisi edistettävä kehitysmaiden kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä, sopusointuista ja asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen sekä köyhyyden torjuntaa näissä maissa, ja yhteisön olisi hyväksyttävä tavoitteidensa toteuttamiseksi ulkosuhteiden alalla Euroopan yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan yhteistyösopimus, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan yhteistyösopimus. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. / artikla Neuvoston puheenjohtaja antaa sopimuksen 21 artiklassa määrätyn tiedonannon1. 2 artikla Komissio, jota jäsenvaltioiden edustajat avustavat, edustaa yhteisöä sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetussa sekakomiteassa. 3 artikla 1 Neuvoston pääsihteeristö huolehtii sopimuksen voimaantulopäivän julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. ¥ Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 4 artikla Tehty Brysselissä, Neuvoston puolesta Puheenjohtaja & EUROOPAN YHTEISÖN JA LAON DEMOKRAATTISEN KANSANTASAVALLAN YHTEISTYÖSOPIMUS 3 Euroopan yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan YHTEISTYÖSOPIMUS EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, ja LAON DEMOKRAATTISEN KANSANTASAVALLAN HALLITUS, jäljempänä 'sopimuspuolet', jotka PANEVAT TYYTYVÄISINÄ MERKILLE Euroopan yhteisön, jäljempänä'yhteisö', ja Laon demokraattisen kansantasavallan välisen kaupan kehityksen ja yhteistyön lujittumisen, TUNNUSTAVAT yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan suhteiden, ystävyyden ja yhteistyön erinomaisuuden, VAHVISTAVAT UUDELLEEN yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan suhteiden lujittamisen tärkeyden, TUNNUSTAVAT Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden, ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, vuoden 1993 ihmisoikeuksia koskevan Wienin julistuksen ja maailmankonferenssin toimintaohjelman, vuoden 1995 Kööpenhaminan sosiaalisen edistyksen ja kehityksen julistuksen ja siihen liittyvän toimintaohjelman sekä vuoden 1995 Beijingin julistuksen ja neljännen maailman naiskonferenssin toimintaohjelman tärkeyden sopimuspuolille, TUNNUSTAVAT yhteisen halun vakiinnuttaa, syventää ja monipuolistaa sopimuspuolten suhteita tasa-arvon, syrjimättömyyden, molemminpuolisen hyödyn ja vastavuoroisuuden perusteella yhteisen edun mukaisilla alueilla, HALUAVAT luoda otolliset edellytykset yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan kaupan ja sijoitusten kehitykselle ja tunnustavat tarpeen noudattaa vakaissa, avoimissa ja syrjimättömissä olosuhteissa kaupan vapauttamiseen pyrkivän kansainvälisen kaupan periaatteita sopimuspuolten erilaiset taloudelliset edellytykset huomioon ottaen, TUNNUSTAVAT tarpeen tukea Laosissa parhaillaan toteutettavaa talousuudistusta markkinatalouteen siirtymisen varmistamiseksi tunnustaen sosiaalisen kehityksen ja sen talouskehityksen kanssa samanaikaisesti edistymisen tärkeyden ja yhteisen sitoutumisen sosiaalisten oikeuksien kunnioittamiseen, TUNNUSTAVAT tarpeen tukea Laosin hallituksen pyrkimyksiä parantaa sen köyhimpien ja huono-osaisimpien väestönosien olosuhteita kiinnittäen erityistä huomiota naisten tilanteeseen, AO OTTAVAT HUOMIOON kaikilla tasoilla toteutettavan ympäristönsuojelun ja luonnonvarojen kestävän hoidon tärkeyden sopimuspuolille ottaen huomioon ympäristön ja kehityksen väliset yhteydet, OVAT PÄÄTTÄNEET tehdä tämän sopimuksen ja tätä varten nimenneet täysivaltaisiksi edustajikseen: EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, tehtävää hoitava Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja, Manuel MARIN Euroopan yhteisöjen komission varapuheenjohtaja LAON DEMOKRAATTISEN KANSANTASAVALLAN HALLITUS, Somsavath LENGSAVAD, ulkoasiainministeri, JOTKA vaihdettuaan oikeiksi ja asianmukaisiksi todetut valtakirjansa OVAT SOPINEET SEURAAVAA: / artikla Perusta Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa esitettyjen kansanvallan periaatteiden ja perusihmisoikeuksien kunnioittaminen on yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan sisä-ja ulkopolitiikan perustaja tämän sopimuksen olennainen osa. vM 2 artikla Tavoitteet Tämän sopimuksen tärkein tavoite on sopimuspuolten yhteistyön lujittamiseksi tarvittavien puitteiden luominen sopimuspuolten toimivaltojen asettamissa rajoissa ja seuraavien tavoitteiden mukaisesti: a) b) c) d) soveltaa vastavuoroisesti suosituimmuusasemalauseketta tavarakauppaan kaikilla sopimuksessa erityisesti tarkoitetuilla aloilla, lukuun ottamatta etuja, joita sopimuspuoli myöntää tulliliittojen, vapaakauppa-alueiden, naapurimaiden kanssa käytyyn kauppaan sovellettavien määräysten tai perustuotteita koskevien kansainvälisten sopimusten mukaisesti omaksuttujen erityisvelvollisuuksien perusteella; edistää ja lisätä sopimuspuolten välistä kauppaa sekä kestävän taloudellisen yhteistyön säännöllistä kehittämistä tasa-arvon ja yhteisen edun periaatteen mukaisesti; lujittaa yhteistyötä talousedistykseen selvästi liittyvillä ja sopimuspuolia hyödyttävillä aloilla; kauppaa, markkinoiden kehittää ja monipuolistaa yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan kestävää parantamista sopimuspuolten taloudellisen tilanteen mukaisesti sekä Laon demokraattiselle kansantasavallalle sen WTO:hon liittymishakemuksen yhteydessä annettavaa tukea; avautumisen kestävän e) myötävaikuttaa Laon demokraattisen kansantasavallan pyrkimyksiin nostaa sen köyhimpien väestönosien elämänlaatua ja elintasoa rinnakkain toimenpiteiden torjumiseksi maaseudun kanssa, joita se kehittämisen avulla; inhimillisten voimavarojen kehittämiselle useilla Laosin talouden aloilla; toteuttaa maaseudun köyhyyden tuki markkinatalouteen siirtymiselle ja f) g) edistää työllistämistä yhteisössä ja Laon demokraattisessa kansantasavallassa asettamalla etusijalle ohjelmat ja toimet, joiden voidaan olettaa tukevan tätä tekemiä aloitteita tavoitetta. Sopimuspuolet aloittavat myös niiden alalla ja monipuolistavat koskevien näkökantojen vastavuoroisia syntymistä edistävät edellytykset; ja taloudellisia yhteyksiään tietojen vaihdon, työpaikkojen lisäävät luovat ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi maailmanlaajuisella, alueellisella, kansallisella ja paikallisella tasolla sekä luonnonvarojen kestäväksi hoidoksi ottaen huomioon ympäristön ja kehityksen väliset yhteydet. At 3 artikla Kehitysyhteistyö Yhteisö tunnustaa Laon demokraattisen kansantasavallan kehitysavun tarpeen ja on valmis lisäämään yhteistyötään myötävaikuttaen Laon demokraattisen kansantasavallan pyrkimyksiin edistää sen talouden kestävää kehitystä ja sen väestön sosiaalisten olojen parantamista käytännön hankkeilla ja ohjelmilla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 443/92 vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti. Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan edellä mainitun neuvoston asetuksen mukaisesti apu kohdistetaan köyhimmän väestönosan auttamiseen. Yhteistyössä keskitytään pääasiassa köyhyyden torjuntaa koskeviin erityisesti työpaikkoja mahdollisesti luoviin toimiin, paikallistason kehitystä edistäviin toimiin ja naisten roolia kehityksessä edistäviin toimiin. Lisäksi sopimuspuolet edistävät Aidsin ehkäisemistä ja torjumista koskevien aiheellisten toimenpiteiden toteuttamista ja tekevät aloitteita, joiden tavoitteena on lujittaa paikallistason kehitystä ja koulutusta tällä alalla sekä terveyspalvelujen toimintakykyä. Sopimuspuolten yhteistyöhön kuuluu myös huumausaineiden väärinkäyttöön liittyvät kysymykset ja erityisesti huumausaineiden väärinkäyttäjien ammatillinen koulutus, koulutus, terveydenhoitoja yhteiskuntaan sopeuttaminen. Sopimuspuolet tunnustavat inhimillisten voimavarojen kehittämisen, sosiaalisen kehityksen, elin-ja työolojen parantamisen sekä huono-osaisimpien väestönosien ammatillisen pätevyyden ja suojelun kehittämisen tärkeyden. Inhimillisten voimavarojen ja sosiaalisen kehityksen on oltava taloudellisen yhteistyön ja kehitysyhteistyön oleellinen osa. Tämän vuoksi tarkoituksenmukaista huomiota kiinnitetään institutionaalisiin tarpeisiin ja ammatillisen koulutuksen erityistoimiin vastaaviin koulutustavoitteisiin paikallisen työvoiman pätevyyden kehittämiseksi. Yhteisö tunnustaa räjähtämättömien taisteluvälineiden (UXO - unexploded ordnance) ihmiselämälle aiheuttaman vaaran sekä niiden kehitykselle aiheuttamat vaikeudet ja tutkii aiheellisia aloitteita tämän ongelman ratkaisemiseksi. Yhteisön yhteistyössä keskitytään yhteisesti vahvistettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin yhteistyön tehokkuuden ja jatkuvuuden varmistamiseksi. Kehitysyhteistyön mukaisesti toteutettavien toimien tehokkuuden lujittamiseksi niiden toteuttamisessa otetaan huomioon tarve yhteensovittamiseen ja yhteistyöhön muiden Laon demokraattisen kansantasavallan kumppaneiden toimien ja erityisesti Bretton Woodsin sopimuksella perustettujen toimielinten toimien kanssa. A^ 4 artikla Kaupallinen yhteistyö 1. Sopimuspuolet vahvistavat pyrkivänsä päättäväisesti: a) toteuttamaan kaikki aiheelliset toimenpiteet niiden väliselle kaupalle otollisten edellytysten luomiseksi; b) parantamaan niin hyvin kuin mahdollista niiden kaupan rakennetta kaupan monipuolistamiseksi; c) toimimaan kaupan esteiden poistamiseksi ja toteuttamaan toimenpiteitä, joiden tavoitteena on avoimuuden lisääminen erityisesti poistamalla muita ottaen huomioon muiden kuin kansainvälisten riittävän samalla henkilötietojen suojan. ajankohtana alalla otollisena työn ja varmistaen tariffiesteitä elinten 2. Sopimuspuolet sopivat soveltavansa suosituimmuusasemaa vastavuoroisesti kaupallisissa suhteissaan tavarakauppaan kaikilla aloilla, jotka koskevat: a) tulleja ja muita maksuja, niiden kantamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt mukaan lukien; b) tulliselvitystä, passitusta, varastointia ja uudelleenlastausta koskevia asetuksia, menettelyjä ja muodollisuuksia; c) viennistä tai tuonnista välittömästi tai välillisesti kannettuja veroja ja muita sisäisiä maksuja; d) tuonti- tai vientilisenssien antamista koskevia hallinnollisia muodollisuuksia. 3. Edellä 2 kohtaa ei sovelleta, kun kyseessä ovat: (a) sopimuspuolen sen kanssa tulliliitossa olevalle tai vapaakauppa-alueen muodostavalle valtiolle myöntämät edut; (b) sopimuspuolen sen naapurivaltioille rajakaupan helpottamiseksi myöntämät edut; (c)toimenpiteet, joita sopimuspuolet voivat toteuttaa täyttääkseen perustuotteita velvollisuutensa. kansainvälisistä sopimuksista koskevista johtuvat Ai\ 4. Toimivaltojensa asettamissa rajoissa sopimuspuolet sitoutuvat: (a)parantamaan viranomaistensa tulliyhteistyötä erityisesti ammattikoulutuksen, sekä tullimenettelyjen yksinkertaistamisen tullipetosten torjunnassa annettavan hallinnollisen avun alalla; yhdenmukaistamisen ja (b)vaihtamaan tietoja molempia sopimuspuolia mahdollisesti hyödyttävistä markkinoista erityisesti julkisten hankintojen, matkailun ja tilastoyhteistyön alalla. 5. Laon demokraattinen kansantasavalta ottaa käyttöön keinot henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden asianmukaiseksi ja soveltamiseksi korkeimpien kansainvälisten standardien mukaisesti. Tämän vuoksi Laon demokraattinen kansantasavalta liittyy sellaisiin asiaankuuluviin henkistä, kansainvälisiin sopimuksiin2, joihin se ei vielä ole liittynyt. Teknistä apua voidaan antaa, jotta Laon demokraattinen kansantasavalta voi täyttää edellä esitetyt velvollisuudet. kaupallista omaisuutta koskeviin tehokkaaksi suojelemiseksi teollista ja ja 6. Toimivaltojensa sekä sääntöjensä ja lainsäädäntöjensä asettamissa sopimuspuolet sopivat neuvottelevansa kaikista niiden kauppaan kysymyksistä, ongelmista tai erimielisyyksistä. 5 artikla Ympäristöalan yhteistyö rajoissa liittyvistä Sopimuspuolet tunnustavat, että ympäristönsuojelun parantamiseksi on otettava käyttöön aiheellinen lainsäädäntö, joka pannaan tosiasiallisesti täytäntöön ja yhdennetään muihin politiikkoihin. Ympäristöalan yhteistyön pääasiallinen tavoite on parantaa kestävän talouskasvun ja sosiaalisen kehityksen mahdollisuuksia kiinnittämällä suurempaa huomiota luonnonympäristön kunnioittamiseen, mukaan lukien: a) sellaisen tehokkaan ympäristönsuojelupolitiikan laatiminen, johon kuuluu aiheelliset lainsäädännölliset toimenpiteet ja riittävät voimavarat niiden toteuttamiseksi. Tähän kuuluu erityisesti ympäristöalan koulutus, toimintakyvyn kehittäminen ja aiheellisen teknologian siirto; b) kestävien ja saastuttamattomien energianlähteiden kehittämistä koskeva yhteistyö sekä ratkaisujen löytäminen teollisuuden ja kaupungistumisen aiheuttamaan saastumiseen; c) ympäristön säilyttäminen erityisesti alueilla, joiden ekosysteemi on arka, samalla kehittäen matkailua niin, että siitä tulee kestävä tulonlähde; Katso liitteessä 2 oleva julistus. AS d) ympäristövaikutusten arviointia koskeva tutkimus kaikilla aloilla toteutettavissa kehitys-ja jälleenrakennushankkeissa niiden valmistelu-ja toteutusvaiheessa; e) tiivis yhteistyö niissä ympäristöä koskevissa sopimuksissa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseksi, joihin sopimuspuolet ovat liittyneet; f) jäljellä olevien alkumetsien suojelu ja säilyttäminen erityisesti laittomien hakkuiden estämiseksi sekä uusien metsävarojen kestävä kehitys lujittamalla metsäjärjestoja samalla varmistaen paikallisen väestön osallistuminen toimintaan. 6 artikla Taloudellinen yhteistyö Toimivaltojensa ja käytettävissä olevien varojen asettamissa rajoissa sopimuspuolet sitoutuvat edistämään yhteisen edun mukaista taloudellista yhteistyötä. Yhteistyön tavoitteena on: a) kehittää Laon demokraattisen kansantasavallan talouden toimintaympäristöä helpottamalla mahdollisuutta käyttää yhteisön taitotietoa ja teknologiaa; b) helpottaa taloudellisten toimijoiden yhteyksiä ja toteuttaa muita toimenpiteitä kaupan kehittämiseksi; c) edistää julkisen ja yksityisen sektorin sijoitusohjelmia sopimuspuolten lainsäädäntöjen ja politiikkojen mukaisesti siten, että taloudellinen yhteistyö vahvistuu, mukaan lukien yritysten välinen yhteistyö, teknologian siirto, alihankintasopimukset ja lisenssit; d) helpottaa tietojen vaihtoa ja aloitteiden tekoa, edistää yhteistyötä yrityspolitiikan alalla erityisesti kaupallisen toimintaympäristön parantamisen ja yhteyksien tiivistämisen osalta; e) lujittaa vastavuoroista taloudellisten toimintaympäristöjen ymmärrystä tehokkaan yhteistyön toteuttamiseksi; f) toteuttaa toimia standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, mittauksen ja laadunvarmistuksen alalla kansainvälisten standardien ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin menettelyjen edistämiseksi sekä kaupan helpottamiseksi. Pääasialliset tavoitteet näillä aloilla ovat: - auttaa Laon sen talouden jälleenrakennuspyrkimyksissä asianmukaiselle luomalla taloudelliselle toimintaympäristölle ja liiketoiminnalle otolliselle ympäristölle, kansantasavaltaa demokraattista edellytykset A6 - edistää sopimuspuolten taloudellisten toimijoiden ja erityisesti yksityisen sektorin toimijoiden synergiaa, - sopimuspuolten toimivaltojen asettamissa rajoissa sekä niiden lainsäädäntöjen ja politiikkojen mukaisesti luoda yksityisille sijoituksille otollinen ympäristö parantamalla pääomien siirron edellytyksiä ja tukemalla tarvittaessa yhteisön jäsenvaltioiden ja Laon demokraattisen kansantasavallan sijoitusten teon edistämistä ja niiden suojelua koskevien sopimusten tekemistä. Sopimuspuolet määrittävät yhdessä ja yhteisten etujen mukaisesti taloudellisen yhteistyön ohjelmien ja toimien alat ja ensisijaiset tavoitteet. 7 artikla Maatalousalan yhteistyö Sopimuspuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä maatalouden alalla yhteisymmärryksen hengessä ja tutkimaan: a) mahdollisuuksia kehittää maataloustuotteiden kauppaa; b) terveyttä, kasvinsuojelua ja ekologiaa koskevia toimenpiteitä ja niiden tuloksia sekä avun toimittamista kaupan esteiden ehkäisemiseksi sopimuspuolten lainsäädännöt huomioon ottaen; c) mahdollisuutta auttaa Laon demokraattisen kansantasavallan hallitusta sen pyrkimyksissä monipuolistaa maatalousvientiä. 8 artikla Energia Sopimuspuolet tunnustavat energia-alan oleellisen tärkeyden taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle ja ovat valmiita lujittamaan yhteistyötään niiden käymän energiapolitiikan alaa koskevan vuoropuhelun perusteella. Vuoropuhelussa otetaan asianmukaisesti huomioon pääasiallinen tavoite, joka on Laon demokraattisen kansantasavallan energiavarojen kestävän kehityksen valvominen. A* 9 artikla Alueellinen yhteistyö Sopimuspuolten yhteistyö voidaan ulottaa koskemaan samalla alueella sijaitsevien valtioiden kanssa tehtyjen yhteistyötä tai yhdentymistä koskevien sopimusten puitteissa toteutettuja toimia, jos nämä toimet ovat mainittujen sopimusten mukaisia. Mitään alaa poissulkematta voidaan erityistä huomiota kiinnittää seuraaviin toimiin: a) tekninen apu (ulkopuolisten asiantuntijoiden palvelut ja teknisen henkilöstön koulutus tiettyjen yhdentymisen käytännön näkökohtien osalta); b) alueiden välisen kaupan edistäminen; c) alueellisten toimielinten sekä alueellisten järjestöjen toimivaltaan kuuluvien hankkeiden ja aloitteiden tukeminen; d) alueellisia yhteyksiä, liikennettä ja viestintää koskevat selvitykset. 10 artikla Tieteen ja teknologian alan yhteistyö Sopimuspuolet voivat edistää yhteistyötä tieteen ja teknologian alalla politiikkojensa ja yhteisen edun mukaisesti sekä toimivaltojensa asettamissa rajoissa. Tähän yhteistyöhön kuuluu: - tietojen ja kokemusten vaihto alueellisella tasolla (Eurooppa/Kaakkois-Aasi a) erityisesti politiikkojen ja ohjelmien toteuttamisen osalta, - sopimuspuolten tiedeyhteisöjen kestävien suhteiden edistäminen, - sellaisten toimien tehostaminen, joiden tavoitteena on edistää innovaatiota teollisuudessa, mukaan lukien teknologian siirto. Yhteistyöhön voi kuulua myös: - yhteisen edun mukaisten alueellisten tutkimushankkeiden (Eurooppa/Kaakkois-Aasia) yhteinen toteuttaminen, jossa tarvittaessa suositaan yritysten aktiivista osallistumista, M - - tiedemiesten vaihto koulutuksen edistämiseksi, tutkimushankkeiden valmistelun ja korkeatasoisen tietojen vaihdon ja kanssakäymisen edistämiseksi sekä yhteistutkimusalojen yksilöimiseksi järjestettävät tieteelliset kokoukset, - tulosten levitys sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteyksien kehittäminen, - kyseisten toimien arviointi. Sopimuspuolten korkeakoulut ja yliopistot, tutkimuskeskukset ja osallistuvat yhteistyöhön asianmukaisella tavalla. teollisuus 11 artikla Huumausaineiden kemialliset esiasteet ja pääomien pesu Toimivaltojensa asettamissa rajoissa ja lainsäädäntöjensä mukaisesti sekä ottaen huomioon alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen tekemän työn sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä estääkseen huumausaineiden kemiallisten esiasteiden väärinkäytön ja sopivat myös tarpeesta tehdä parhaansa estääkseen pääomien pesun. Sopimuspuolet suunnittelevat toteuttavansa erityistoimenpiteitä huumausaineiden, huumaavien lääkeaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittoman viljelyn, tuotannon ja kaupan torjumiseksi sekä huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi. Tähän yhteistyöhön voi kuulua: - muiden talouskehityksen muotojen edistämiseen pyrkivät toimet, - asiaankuuluvien tietojen vaihto, jollei henkilötietojen riittävästä suojasta muuta johdu. 12 artikla Infrastruktuurit Sopimuspuolet tunnustavat, että Laon demokraattisen kansantasavallan infrastruktuurien nykyiset puutteet ovat merkittävä este yksityisten sijoitusten teolle ja talouskehitykselle yleensä. Tältä osin sopimuspuolet sopivat edistävänsä Laon demokraattisen kansantasavallan infrastruktuurien ja erityisesti liikenteen ja viestinnän infrastruktuurien kunnostamiseen, rakentamiseen ja kehittämiseen pyrkivien erityisohjelmien toteuttamista. AS 13 artikla Tiedonvälitys, viestintä ja kulttuuri Toimivaltojensa ja politiikkojensa sekä yhteisen etunsa mukaisesti sopimuspuolet tekevät yhteistyötä tiedonvälityksen, viestinnän ja kulttuurin alalla molemminpuolisen ymmärryksen ja olemassa olevien siteidensä lujittamiseksi. Aiheellista apua voidaan antaa uusien aloitteiden edistämiseksi seuraavilla aloilla: a) alustavien selvitysten toteuttaminen ja teknisen avun antaminen kulttuuriperinnön säilyttämiseksi; b) yhteistyö joukkotiedotusvälineiden ja audiovisuaalisen tuotannon aloilla; c) kulttuurien ymmärrystä parantamaan tarkoitettujen tapahtumien ja vaihtojen järjestäminen. Sopimuspuolet tunnustavat televiestinnän, tietoyhteiskunnan ja multimediasovellusten aloilla tehtävän yhteistyön tärkeyden. Tähän yhteistyöhön voi kuulua tietojen vaihto sopimuspuolten politiikoista ja lainsäädännöstä televiestinnän, matkapuhelinviestinnän, mukaan lukien maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) edistäminen, tietoyhteiskunnan, televiestinnässä käytettävien multimediateknologioiden sekä telemaattisten verkkojen ja sovellusten (kuten liikenne, terveys, koulutus, ympäristö) alalla. 14 artikla Institutionaaliset näkökohdat Sopimuspuolet sopivat perustavansa sekakomitean, jonka tehtävänä on: a) taata sopimuksen ja sopimuspuolten vuoropuhelun moitteeton toiminta ja soveltaminen; b) laatia aiheellisia suosituksia sopimuksen tavoitteiden edistämiseksi; c) vahvistaa ensisijaiset tavoitteet niistä sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. toimista, jotka voidaan toteuttaa Sekakomitea koostuu sopimuspuolten riittävän korkean tason edustajista. Se kokoontuu tavallisesti joka toinen vuosi vuorotellen Vientianessaja Brysselissä yhteisesti sovittuna ajankohtana. Ylimääräisiä kokouksia voidaan kutsua koolle sopimuspuolten yhteisestä sopimuksesta. •2o 3. 4. 5. Sekakomitea voi perustaa erikoistuneita alaryhmiä avustamaan sitä sen tehtävien hoitamisessa sekä yhteensovittamaan sopimuksen mukaisten hankkeiden ja ohjelmien laatimista ja täytäntöönpanoa. Sekakomitean kokousten asialista laaditaan sopimuspuolten yhteisestä sopimuksesta. Sopimuspuolet päättävät, että sekakomitealle kuuluu myös yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan tekemien ja niiden välillä mahdollisesti tehtävien alakohtaisten sopimusten moitteettoman toiminnan varmistaminen. 6. Sopimuspuolet määrittävät sekakomitean toimintarakenteen ja -säännöt. 15 artikla Tuleva kehitys 1. 2. Yhteisestä sopimuksesta ja toimivaltojensa asettamissa rajoissa sopimuspuolet voivat laajentaa tämän sopimuksen soveltamisalaa tekemällä tiettyjä toimia tai aloja koskevia sopimuksia yhteistyön kehittämiseksi ja täydentämiseksi. Tämän sopimuksen puitteissa sopimuspuolet voivat esittää yhteistyön soveltamisalan laajentamista koskevia suosituksia sopimuksen täytäntöönpanon aikana saatu kokemus huomioon ottaen. 16 artikla Muut sopimukset Tämä sopimus tai sen mukaisesti toteutetut toimet eivät millään tavalla rajoita Euroopan unionin jäsenvaltioiden toimivaltaa toteuttaa taloudelliseen yhteistyöhön liittyviä kahdenvälisiä toimia tai tarvittaessa tehdä uusia taloudellista yhteistyötä koskevia sopimuksia Laon demokraattisen kansantasavallan kanssa, jollei Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten asiaankuuluvien määräysten soveltamisesta muuta johdu. / 7 artikla Erioikeudet Helpottaakseen tämän sopimuksen mukaista yhteistyötä Laon demokraattisen kansantasavallan viranomaiset myöntävät Euroopan yhteisöjen virkamiehille ja asiantuntijoille heidän tehtäviensä suorittamiseksi tarvittavat takeet ja erivapaudet. Asiaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään erillisessä kirjeenvaihdossa. Sti IH artikla Alueellinen soveltaminen Tätä sopimusta sovelletaan alueisiin, joilla sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta siinä määrättyjen edellytysten mukaisesti, ja Laon demokraattisen kansantasavallan alueeseen. 19 artikla Sopimuksen täytäntöönpanematta jättäminen Jos jompikumpi sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli ei ole täyttänyt tästä sopimuksesta johtuvia velvollisuuksiaan, se voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet. Ennen näiden toimenpiteiden toteuttamista, lukuun ottamatta erityisen kiireellisiä tapauksia, se antaa sekakomitealle kaikki hyödylliset asiaa koskevat tiedot, joita tarvitaan tilanteen perusteellista tarkastelua varten molempia sopimuspuolia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Ensisijaisesti on valittava sellaiset toimenpiteet, jotka aiheuttavat vähiten haittaa tämän sopimuksen toiminnalle. Nämä toimenpiteet on annettava viipymättä tiedoksi sekakomitealle, jossa niistä neuvotellaan, jos toinen sopimuspuoli sitä pyytää. 20 artikla Liitteet Tämän sopimuksen liitteet ovat oleellinen osa sopimusta. 21 artikla Voimaantulo ja voimassaolon jatkaminen 1. 2. Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen loppuunsaattamisesta. Tämä sopimus tehdään viideksi vuodeksi. Sen voimassaoloa jatketaan vuosittain ilman eri toimenpiteitä, jollei sopimuspuoli irtisano sopimusta kuusi kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä. 22 artikla Todistusvoimaiset tekstit Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan sekä laon kielellä kaikkien näiden tekstien ollessa yhtä todistusvoimaiset. 2^L Tehty Brysselissä 8 päivänä marraskuuta 1996 Euroopan unionin neuvosto Laon demokraattinen kansantasavalta Euroopan yhteisöjen komissio £3 Liite I 19 artiklaa koskeva yhteinen julistus - sopimuksen täytäntöönpanematta jättäminen a) Sopimuspuolet sopivat tämän sopimuksen tulkitsemiseksi ja käytännön soveltamiseksi, että sopimuksen 19 artiklassa mainitulla 'erityisen kiireellisellä' tapauksella tarkoitetaan tapausta, jolloin sopimuspuoli rikkoo sopimusta olennaisesti. Sopimuksen olennaisella rikkomisella tarkoitetaan: sopimuksen perusteetonta purkamista, joka ei ole oikeutettua kansainvälisen oikeuden yleisten sääntöjen mukaan, tai sopimuksen 1 artiklassa tarkoitettujen sopimuksen olennaisten osien rikkomista. b) Sopimuspuolet sopivat, että 19 artiklassa mainituilla 'aiheellisilla toimenpiteillä' tarkoitetaan kansainvälisen oikeuden mukaisesti toteutettavia toimenpiteitä. Jos sopimuspuoli toteuttaa toimenpiteen erityisessä kiireellisessä tapauksessa 19 artiklaa soveltaen, toinen sopimuspuoli voi turvautua riitojenratkaisumenettelyyn. Äl/ LIITE II Yhteinen julistus henkisestä, teollisesta ja kaupallisesta omaisuudesta "Sopimuspuolet sopivat, että tässä sopimuksessa henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen sisältyy erityisesti tekijänoikeuksien ja niiden lähioikeuksien, patenttien, teollismallien ja -piirustusten, tietokoneohjelmien, tavaramerkkien, integroitujen piirien piirimallien (topografioiden) ja maantieteellisten merkintöjen, suojaaminen, sekä vilpillisen kilpailun estäminen ja julkistamattoman tiedon suojaaminen. " %ç Yhteinen julistus kansalaisten takaisinottamisesta Euroopan yhteisö muistuttaa, miten tärkeänä sen jäsenvaltiot pitävät tehokkaan yhteistyön aikaansaamista kolmansien maiden kanssa jäsenvaltioissa laittomasti oleskelevien niiden kansalaisten takaisinottamisen helpottamiseksi. Laon demokraattinen kansantasavalta sitoutuu tekemään sitä pyytävien Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa niissä laittomasti oleskelevien sen kansalaisten takaisinottamista koskevia sopimuksia. H RAHOITUSSELVITYS OSA I: TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 1. Toimenpiteen nimi: Yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan yhteistyösopimus. 2. Budjettikohdat: - Osa A (katso kohta 10) - Osa B (katso liite) 3. Oikeusperusta: Euroopan parlamenttia on kuultava, sillä sopimuksen oikeusperusta on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 113 ja 130 Y artikla yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa. 4. Toimenpiteen kuvaus: 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite Taloudellista, kaupallistaja kehitysyhteistyötä koskeva puitesopimus. 4. 2. Toimenpiteen kesto ia sen voimassaolon jatkaminen Aluksi viisi vuotta, voimassaoloa voidaan jatkaa tämän jälkeen vuosittain. 5. Menojen ia tulojen luokitus: 5. 1. Ei-pakollinen. 5. 2. Jaksotetut määrärahat. 5. 3. Sopimuksen mukaisesti toteutetut hankkeet eivät tuota erityisiä tuloja. 6. Menolaji: 6. 1. Tuen osuus 100 prosenttiin asti : kyllä 7. Taloudelliset vaikutukset: 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa (yksittäisten ia yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Mahdollisesti kyseeseen tulevista budjettikohdista rahoitettavien toimien kustannukset määritetään ja rahoitetaan tapauskohtaisesti. 7. 2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan: ei aiheellista. 7. 3. Maksusitoumuksia ia maksumäärärahoja koskeva aikataulu Pyydettäessä komission hyväksyttyä hankkeen vastaaviin budjettikohtiin sisällytettävien määrien rajoissa jokaisen varainhoitovuoden osalta yhteisön Aasiaa koskevan strategian mukaisesti. 8. Petostenvastaiset toimenpiteet: Laosin viranomaiset ja komissio toteuttavat tavanomaiset valvontatoimenpiteet sopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä, kuten rahoitusselvityksissä ja sopimuksissa määrätään. 9. Kustannustehokkuusanalvvsin osatekijät: 9. 1. Erityistavoitteet ia määrälliset tavoitteet; kohderyhmä: Määritellään tapauskohtaisesti. &y 9. 2. Toimen perusteet Määritellään tapauskohtaisesti. 9. 3. Toimen seuranta ia arviointi Määritellään tapauskohtaisesti ja sisällytetään kaikkiin rahoitusselvityksiin ja sopimuksiin. 10. Hallintomenot (yleisen talousarvion pääluokan III osa A) Tarpeellisten hallinnollisten voimavarojen tosiasiallinen käyttöönotto riippuu varojen myöntämisestä vuosittain tehtävästä komission päätöksestä ottaen huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä henkilöstömäärä ja sen myöntämät lisävarat. 10. 1. Vaikutus henkilöstöön Toimi Toimen hallintaan käytettävä henkilöstö Lähde Kesto Vakituiset työsuhteet 2 1 1 2 Virkamiehet tai A Määräaikaiseen henkilöstöön kuuluvat. B. C YHTEENSÄ Tilapäiset työsuhteet Lisä voimavarat Asianomaisen PO:n tai yksikön olemassa olevat voimavarat - - IB 1C 2 - - - 10. 2. Inhimillisten voimavarojen taloudellinen kokonaisvaikutus Määrät Laskentatapa (ecua) Virkamiehet Määräaikaiseen henkilöstöön kuuluvat Muut voimavarat (ilmoittakaa budjettikohta) YHTEENSÄ I I i Kustannukset tarvittavista inhimillisistä voimavaroista katetaan olemassa olevilla varoilla. Arvioitu vuotuinen kustannus momenteista AI, A2, A4 ja A 5 on 300 000 ecua/vuosi. & tf 10. 3. Toimesta aiheutuvien muiden hallinnollisten menojen kasvu Budjettikohta A25I0 (sekakomitea) YHTEENSÄ Määrät p. m. p~m^ Laskentatapa (ecua) Sopimusta hallinnoidaan ja sen seuranta toteutetaan virkamatkojen avulla, joiden kustannukset katetaan jo käytettävissä olevista voimavaroista. Arvioitu vuotuinen kustannus alamomentista A130 on 35 000 ecua, (6 virkamiestä vuodessa, kyseiset pääosastot ja yksiköt) joilla katetaan osallistuminen kokouksiin Laosissa joka toinen vuosi. n RAHOITUSSELVITYS LIITE 1. Toimenpiteen nimi Yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan yhteistyösopimusta koskevat neuvottelut. 2. Budjettikohdat a) Budjettikohdat, joiden soveltaminen edellyttää yhteistyösopimusta: B7-870 Kolmansien maiden kanssa tehdyt taloudellista ja kaupallista yhteistyötä koskevat sopimukset. b) Muut budjettikohdat, joiden soveltaminen ei edellytä yhteistyösopimusta: B6-7211 Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa B7-210 Apu ja kiireellinen elintarvikeapu kehitysmaiden ja muiden kolmansien maiden asukkaille, jotka ovat vakavien katastrofien tai kriisien uhreja B7-217 Toimet pakolaisten ja pakkosiirrettyjen henkilöiden hyväksi B7-212 Tuki pakolaisten ja pakkosiirrettyjen henkilöiden omavaraisuuden saavuttamiseksi Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa B7-872 Taloudellista ja kaupallista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin liittyvä yhteisön investointien edistäminen Latinalaisen Amerikan, Aasian ja Välimeren alueen kehitysmaissa sekä Etelä-Afrikassa B7-300 Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa(1) B7-301 Taloudellinen yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa(1) B7-6000 Yhteisön osuus valtiosta riippumattomien järjestöjen toteuttamista kehitysmaita koskevista hankkeista B7-6200 Ympäristö kehitysmaissa B7-6201 Trooppiset metsät B7-6211 Terveysohjelmat ja HIV:n/Aidsin torjunta kehitysmaissa ( 1 ) Aasiaa koskevan strategian mukaisesti, joka budjettivallankäyttäjän on hyväksyttävä. '^>C B7-631 Tuki väestöopillisiin politiikkoihin ja ohjelmiin kehitysmaissa sekä väestö-ja kehityskonferenssin seuranta B7-641 Kunnostus- ja jälleenrakennustoimet kehitysmaissa B7-702 Ihmisoikeudet ja kansanvalta kehitysmaissa B7-643 Hajautettu yhteistyö kehitysmaissa B7-6210 Pohjoinen-etelä-yhteistyö huumeita ja niiden käyttöä vastaan M ISSN 1024-4492 KOM(97) 79 lopullinen ASIAKIRJAT FI n oi Luettelonumero : CB-CO-97-072-FI-C ISBN 92-78-16301-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES ze dne 3. března 1997 o systémech pro odškodnění investorů

eurovoc_concepts:
banking
branch
credit guarantee
investment aid
investment loan
investment protection

formats: html pdf print

text: 06/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 311 31997L0009 L 84/22 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 26. 3. 1997 SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 97/9/ES ze dne 3. března 1997 o systémech pro odškodnění investorů EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 57 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (2), s ohledem na stanovisko Evropského měnového institutu (3), v souladu s postupem podle článku 189b Smlouvy (4) na základě společného návrhu schváleného dohodovacím výborem dne 18. prosince 1996, (1) (2) (3) (4) vzhledem k tomu, že dne 10. května 1993 Rada přijala směrnici 93/22/EHS o investičních službách v oblasti cen- ných papírů (5); že tato směrnice je důležitým nástrojem k dotvoření vnitřního trhu v oblasti investičních podniků; vzhledem k tomu, že směrnice 93/22/EHS stanoví pravi- dla obezřetnosti, která musí investiční podniky vždy dodr- žovat, včetně pravidel, jejichž účelem je chránit v co nej- vyšší míře práva investorů na peníze nebo nástroje, které jim patří; vzhledem k tomu, že však žádný systém dohledu neposky- tuje úplnou ochranu, zejména před podvody; vzhledem k tomu, že ochrana investorů a zachování důvěry ve finanční systém jsou důležitými činiteli dotvoření a řádného fungování vnitřního trhu v této oblasti; že je v tomto směru proto důležité, aby měl každý členský stát systém pro odškodnění investorů, který zaru- čuje harmonizovanou minimální úroveň ochrany alespoň (1) Úř. věst. C 321, 27. 11. 1993, s. 15 a Úř. věst. C 382, 31. 12. 1994, s. 27. (2) Úř. věst. C 127, 7. 5. 1994, s. 1. (3) Stanovisko ze dne 28. července 1995. (4) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 19. dubna 1994 (Úř. věst. C 128, 9. 5. 1994, s. 85), Společný postoj Rady ze dne 23. října 1995 (Úř. věst. C 320, 30. 11. 1995, s. 9) a rozhodnutí Evropského parla- mentu ze dne 12. března 1996 (Úř. věst. C 96, 1. 4. 1996, s. 28). Roz- hodnutí Rady ze dne 17. února 1997 a rozhodnutí Evropského parla- mentu ze dne 19. února 1997 (Úř. věst. C 85, 17. 3. 1997). (5) Úř. věst. L 141, 11. 6. 1993, s. 27. (5) (6) (7) (8) pro malé investory v případě, kdy investiční podnik není schopen splnit své závazky vůči svým investičním klien- tům; vzhledem k tomu, že malí investoři budou proto mít mož- nost využívat investiční služby od poboček investičních podniků Společenství nebo na základě přeshraničního poskytování služeb se stejnou důvěrou jako od domácích investičních podniků a s vědomím toho, že je pro ně k dis- pozici harmonizovaná minimální úroveň ochrany v případě investičního podniku neschopného plnit své závazky vůči investičním klientům; vzhledem k tomu, že při nedostatku této minimální har- monizace může hostitelský členský stát považovat z důvodu ochrany investorů za oprávněné vyžadovat člen- ství v takovémto systému pro odškodnění investorů, pokud investiční podnik Společenství vykonávající činnost prostřednictvím pobočky nebo na základě volného pohybu služeb se buď neúčastní žádného systému pro odškodnění investorů ve svém domovském členském státě, nebo se účastní systému, který není považován za systém nabízející rovnocennou ochranu; že tyto předpisy mohou narušovat fungování vnitřního trhu; vzhledem k tomu, že v současné době většina členských států již sice má určitým způsobem upraveno odškodnění investorů, tyto úpravy se obecně nevztahují na investiční podniky mající jediné povolení ve smyslu směrnice 93/22/EHS; vzhledem k tomu, že by proto měl být každý členský stát povinen mít jeden nebo více systémů pro odškodnění investorů, kterých by se všechny jeho investiční podniky účastnily; že každý takový systém musí zahrnovat peníze a nástroje držené investičním podnikem v souvislosti s investičními operacemi investora, které v případě, že investiční podnik není schopen splnit své závazky vůči investičním klientům, nemohou být investorovi vráceny; že tím nejsou nijak dotčeny předpisy platné v každém člen- ském státě pro rozhodnutí, která mají být přijata v případě neschopnosti investičního podniku plnit své závazky nebo v případě jeho likvidace; (9) vzhledem k tomu, že pojem „investiční podnik“ zahrnuje úvěrové instituce, které jsou oprávněny poskytovat inves- tiční služby; že úvěrové instituce se musí povinně účastnit investorů, pokud jde o jejich systému pro odškodnění investiční operace; že však není nezbytné požadovat, aby 312 CS Úřední věstník Evropské unie 06/sv. 2 se úvěrová instituce účastnila dvou různých systémů, pokud jeden systém splňuje požadavky této směrnice i směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES ze dne 30. května 1994 o systémech pojištění vkladů (1); že však v případě investičních podniků, které jsou úvěrovými institucemi, může být v určitých případech obtížné rozlišit mezi vklady, na které se vztahuje směrnice 94/19/ES, a penězi drženými v souvislosti s investičními operacemi; že by členským státům mělo být umožněno stanovit, která z obou směrnic se bude vztahovat na takovéto pohledávky; (10) vzhledem k tomu, že směrnice 94/19/ES umožňuje člen- skému státu vyjmout úvěrovou instituci z povinnosti účast- nit se systému pojištění vkladů, jestliže se účastní systému, který chrání úvěrovou instituci samotnou, a zejména zajiš- ťuje její platební schopnost; že je-li úvěrová instituce účast- nící se tohoto systému také investičním podnikem, mělo by členskému státu být při splnění určitých podmínek také umožněno zprostit ji povinnosti účastnit se systému pro odškodnění investorů; (11) vzhledem k tomu, že harmonizovaná minimální úroveň odškodnění 20 000 ECU pro každého investora by měla dostačovat k ochraně zájmů malého investora v případě, že investiční podnik není schopen plnit své závazky vůči investičním klientům; že by se proto zdálo rozumné sta- novit harmonizovanou minimální úroveň odškodnění na 20 000 ECU; že podobně jako ve směrnici 94/19/ES může jež by být třeba omezených přechodných ustanovení, umožnila stávajícím systémům pro odškodnění investorů přizpůsobit se této částce, což se týká také členských států, které v době přijetí této směrnice žádný takový systém nemají; (12) vzhledem k tomu, že stejná hodnota byla přijata ve směr- nici 94/19/ES; (13) vzhledem k tomu, že je třeba investory povzbudit k vyna- ložení náležité péče při volbě investičních podniků, a je proto rozumné dát členským státům možnost požadovat po investorech, aby nesli určitou poměrnou část jakékoliv ztráty; že však musí být investorovi pokryto alespoň 90 % jakékoliv ztráty, pokud je vyplacené odškodnění menší než minimum Společenství; (14) vzhledem k tomu, že některé systémy členských států nabízejí úrovně krytí vyšší než harmonizovaná minimální úroveň ochrany podle této směrnice; že se nezdá vhodné požadovat, aby tyto systémy byly v tomto ohledu měněny; (15) (16) při odškodnění vzhledem k tomu, že budou-li ve Společenství zachovány systémy, které poskytují ochranu vyšší, než je harmonizo- vané minimum, může to vést na stejném území k nerov- nosti nerovným podmínkám a hospodářské soutěže mezi domácími investičními podniky a pobočkami podniků z jiných členských států; že k vyvážení těchto nevýhod by měly být pobočky opráv- něny připojit se k systémům existujícím v hostitelské zemi, aby mohly svým investorům nabídnout stejnou ochranu, jakou nabízejí systémy zemí, v nichž se nacházejí; že by Komise ve své zprávě o uplatňování této směrnice měla uvést, jak dalece pobočky využily této možnosti a s jakými obtížemi se ony samy nebo systémy pro odškodnění inves- torů případně setkaly při provádění těchto ustanovení; že není vyloučeno, aby systémy domovských členských států samy nabízely takové doplňkové krytí za podmínek, jež tento systém může stanovit; vzhledem k tomu, že pobočky investičních podniků usa- zených v členských státech jiných než členských státech původu, které nabízejí vyšší úroveň krytí než investiční podniky povolené v hostitelském členském státě, mohou způsobit narušení trhu; že není vhodné, aby se rozsah krytí poskytovaného systémem pro odškodnění investorů stal předmětem hospodářské soutěže; že je proto nutné ales- poň na počátku stanovit, že úroveň a rozsah krytí posky- tovaného systémem domovského členského státu investo- rům u poboček nacházejících se v jiném členském státě nesmí přesáhnout maximální úroveň a rozsah nabízené obdobným systémem v hostitelském členském státě; že případná narušení trhu by měla být brzy prozkoumána na základě získaných zkušeností a s ohledem na vývoj finanč- ního sektoru; (17) vzhledem k tomu, že každý členský stát musí mít možnost vyjmout z krytí poskytovaného systémy pro odškodnění investorů některé přesně vymezené investice nebo inves- tory, o nichž má za to, že nepotřebují zvláštní ochranu poskytovanou systémy pro odškodnění investorů; (1) Úř. věst. L 135, 31. 5. 1994, s. 5. (18) vzhledem k tomu, že v některých členských státech jsou systémy pro odškodnění investorů v působnosti profes- ních organizací; že v jiných členských státech jsou systémy, 06/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 313 které jsou vytvořeny a upravovány zákonem; že tento roz- díl v postavení představuje obtíž pouze v otázce povin- ného členství v systémech a vylučování z nich; že je proto nutné stanovit opatření omezující pravomoc systémů v této oblasti; (23) vzhledem k tomu, že v této směrnici není nezbytné harmo- nizovat způsoby financování systémů pro odškodnění investorů nebo samotných investičních podniků, protože na jedné straně náklady financování takových systémů musí v zásadě nést samotné investiční podniky a na druhé straně finanční kapacita těchto systémů musí být úměrná jejich závazkům; že to však nesmí ohrozit stabilitu finanční soustavy daného členského státu; (19) vzhledem k tomu, že investor musí být odškodněn bez zbytečného zdržení, jakmile je zjištěna oprávněnost jeho nároku; že systém pro odškodnění investorů musí být sám rozumnou lhůtu pro uplatnění schopen stanovit pohledávek; že však skutečnost, že lhůta uplynula, nesmí být použita proti investorovi, který z platného důvodu nebyl schopen uplatnit svou pohledávku včas; (24) vzhledem k tomu, že tato směrnice nesmí vést k tomu, aby byly členské státy nebo jejich příslušné orgány činěny investorům, pokud zajistí zavedení odpovědnými vůči nebo úřední uznání jednoho nebo více systémů pro odškodnění nebo ochranu investorů za podmínek stano- vených v této směrnici; (20) vzhledem k tomu, že informování investorů o opatřeních k odškodnění je podstatným prvkem jejich ochrany; že článek 12 směrnice 93/22/EHS požaduje, aby investiční podniky informovaly investory před uzavřením obchodní dohody o možném použití systému pro odškodnění inves- torů; že by proto tato směrnice měla stanovit pravidla k informování potenciálních investorů o systémech pro odškodnění investorů týkajících se jejich investičních ope- rací; (25) (21) vzhledem k tomu, že by však neregulované užívání odkazu na výši a rozsah určitého systému pro odškodnění inves- torů v reklamě mohlo ohrozit stabilitu finančního systému nebo důvěru investorů; že by proto členské státy měly sta- novit pravidla pro omezení těchto odkazů; vzhledem k tomu, že minimální stupeň harmonizace opatření pro odškodnění investorů je nezbytný pro dotvoření vnitřního trhu pro investiční podniky, protože to umožní investorům harmonizovat vztahy s takovými podniky s větší důvěrou, zejména v případě podniků z jiných členských států, a vyhnout se veškerým potížím způsobených tím, že členské státy uplatňují vnitrostátní předpisy na ochranu investorů, které nejsou koordinovány na úrovni Společenství; že závazná směrnice Společenství je jediným vhodným nástrojem k dosažení požadovaného záměru při obecné neexistenci opatření pro odškodnění investorů odpovídajícího oblasti působnosti směrnice 93/22/EHS; že tato směrnice přináší pouze minimum nezbytné harmonizace, umožňuje členským státům předepsat širší nebo vyšší krytí, pokud si to přejí a posky- tuje členským státům nezbytný prostor ve věcech organi- zace a financování systémů pro odškodnění investorů, (22) vzhledem k tomu, že tato směrnice v zásadě požaduje po každém investičním podniku, aby se připojil k některému systému pro odškodnění investorů; že směrnice upravující přijetí investičních podniků, které mají sídlo ve třetí zemi, a zejména směrnice 93/22/ES, umožňují členským státům rozhodovat o tom, zda a za jakých podmínek povolí pobočkám takových investičních podniků provozovat čin- nost na svém území; že se na tyto pobočky nevztahuje volný pohyb služeb ve smyslu čl. 59 odst. 2 Smlouvy, ani svoboda usazování v jiných členských státech než v těch, ve kterých jsou usazeny; že je tudíž na členském státě povolujícím tyto pobočky, aby rozhodl, jak uplatňovat zásady souladu s článkem 5 směrnice 93/22/EHS a s nutností chránit investory a udržovat integritu finančního systému; že je nezbytné, aby si investoři u těchto poboček byli plně vědomi úpravy odškodnění investorů, která se na ně vzta- huje; vůči pobočkám v této směrnice PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: Článek 1 Pro účely této směrnice se rozumí: 1. „investičním podnikem“ investiční podnik ve smyslu čl. 1 bodu 2 směrnice 93/22/EHS, — povolený podle článku 3 směrnice 93/22/EHS, nebo 314 CS Úřední věstník Evropské unie 06/sv. 2 — povolený jako úvěrová instituce podle směrnice Rady 77/780/EHS (1) a směrnice Rady 89/646/EHS (2), jejíž povolení zahrnuje jednu nebo více investičních služeb uvedených v oddílu A přílohy směrnice 93/22/EHS; investorů. S výjimkou okolností uvedených v druhém podod- stavci a čl. 5 odst. 3 nesmí žádný investiční podnik povolený v tomto členském státě provádět investiční operace, pokud se takového systému neúčastní. 2. „investiční operací“ jakákoliv investiční služba ve smyslu čl. 1 bodu 1 směrnice 93/22/EHS a služba uvedená v bodě 1 oddíle C přílohy uvedené směrnice; 3. „nástroji“ nástroje uvedené v oddílu B přílohy směrnice 93/22/EHS; 4. „investorem“ jakákoliv osoba, která svěřila peníze nebo nástroje investičního podniku v souvislosti s investiční ope- rací; 5. „pobočkou“ provozovna bez právní subjektivity, která je sou- částí investičního podniku a která poskytuje investiční služby, jež byly investičnímu podniku povoleny; všechny provozovny zřízené ve stejném členském státě investičním podnikem, který má sídlo v jiném členském státě, jsou považovány za jedinou pobočku; Členský stát však může zprostit úvěrovou instituci, na kterou se vztahuje tato směrnice, povinnosti účastnit se systému pro odškodnění investorů, pokud je tato úvěrová instituce již zproštěna povinnosti účastnit se systému pojištění vkladů podle čl. 3 odst. 1 směrnice 94/19/ES, pokud tato ochrana a informace poskytované vkladatelům jsou také poskytovány investorům za stejných podmínek, a investoři tak požívají ochrany, která je ales- poň rovnocenná ochraně poskytované některým systémem pro odškodnění investorů. Členské státy, které využijí této možnosti, o tom uvědomí Komisi; zejména ji zpraví o vlastnostech ochranných systémů a o úvě- rových institucích, na které se vztahují, jakož i o všech pozděj- ších změnách poskytnutých informací. Komise o nich uvědomí Radu. 2. Systém poskytuje krytí pro investory podle článku 4, jestliže 6. „společnou investiční operací“ investiční operace prováděná na účet nejméně dvou osob, nebo nad kterou mají nejméně dvě osoby práva, která mohou být uplatněna prostřednictvím podpisu nejméně jedné z těchto osob; — příslušné orgány zjistí, že se podle jejich názoru zdá, že inves- tiční podnik není v současnosti schopen z důvodů přímo sou- visejících s jeho finanční situací plnit závazky plynoucí z pohledávek investorů a v současnosti nejsou vyhlídky, že bude schopen tak učinit později, 7. „příslušnými orgány“ orgány ve smyslu článku 22 směrnice 93/22/EHS; může se popřípadě jednat o orgány ve smyslu článku 1 směrnice Rady 92/30/EHS ze dne 6. dubna 1992 o dohledu nad úvěrovými institucemi na konsolidovaném základě (3). nebo — soud vydá rozhodnutí z důvodů přímo souvisejících s finanční situací investičního podniku, které má za následek přerušení možnosti investorů uplatňovat vůči němu pohledávky, Článek 2 podle toho, k čemu dojde dříve. 1. Každý členský stát zajistí, aby byl na jeho území zaveden a úředně uznán jeden nebo více systémů pro odškodnění (1) První směrnice Rady 77/780/EHS ze dne 12. prosince 1977 o koor- dinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti úvěrových institucí a jejího výkonu (Úř. věst. L 322, 17. 12. 1977, s. 30). Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 89/646/EHS (Úř. věst. L 386, 30. 12. 1989, s. 1). (2) Druhá směrnice Rady 89/646/EHS ze dne 15. prosince 1989 o koor- dinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti úvěrových institucí a jejího výkonu, kterou se mění směrnice 77/780/EHS (Úř. věst. L 386, 30. 12. 1989, s. 1). Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 92/30/EHS (Úř. věst. L 110, 28. 4. 1992, s. 52). (3) Úř. věst. L 110, 28. 4. 1992, s. 52. Krytí musí být zajištěno pro pohledávky plynoucí z neschopnosti investičního podniku — vyplatit zpět peníze dlužné nebo patřící investorům, držené jejich jménem v souvislosti s investičními operacemi, nebo — vrátit investorům jakékoliv nástroje, které jim patří a jež jsou drženy, uschovávány a spravovány na jejichž účet v souvis- losti s investičními operacemi, v souladu s platnými zákonnými a smluvními podmínkami. 06/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 315 3. Pro každou pohledávku podle odstavce 2 vůči úvěrové insti- tuci, na kterou by se v daném členském státě vztahovala jak tato směrnice, tak směrnice 94/19/ES, určí tento členský stát systém podle jedné z těchto směrnic, jak to bude považovat za vhodné. Žádná pohledávka nesmí být podle těchto směrnic odškodněna více než jednou. To však musí být nejméně 90 % pohledávky, pokud je částka, jež má být vyplacena v rámci systému, nižší než 20 000 ECU. Článek 5 4. Částka pohledávky investora se vypočítá v souladu se zákon- nými a smluvními podmínkami, zejména těmi, které se týkají vzá- jemných pohledávek a jejich započtení, které jsou použitelné pro vyhodnocení, ke dni určení nebo rozhodnutí uvedeného v odstavci 2 pro finanční částky nebo hodnoty stanovené pokud možno odkazem na tržní hodnotu nástrojů patřících investorovi, kterou investiční podnik není schopen splatit nebo vrátit. 1. Pokud investiční podnik, který je podle čl. 2 odst. 1 povinen účastnit se systému, neplní své povinnosti, které má jako člen systému, musí to být ohlášeno příslušným orgánům, které mu vydaly povolení a které ve spolupráci se systémem pro odškod- nění investorů přijmou veškerá vhodná opatření, včetně uložení sankcí, aby zajistily, že investiční podnik své povinnosti splní. Článek 3 Pohledávky vznikající z operací, v souvislosti s nimiž byl vynesen odsuzující rozsudek za trestný čin praní peněz ve smyslu článku 1 směrnice Rady 91/308/EHS ze dne 10. června 1991 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz (1), se systémů pro vylučují z jakéhokoliv odškodnění v rámci odškodnění investorů. Článek 4 1. Členské státy zajistí, aby systémy poskytovaly krytí ne menší než 20 000 ECU pro každého investora, pokud jde o pohledávky uvedené v čl. 2 odst. 2. Do 31. prosince 1999 smějí členské státy, ve kterých je ke dni přijetí této směrnice krytí nižší než 20 000 ECU, ponechat tuto nižší hranici krytí, není-li nižší než 15 000 ECU. Tuto možnost mají také členské státy, na které se vztahují přechodná ustanovení čl. 7 odst. 1 druhého pododstavce směrnice 94/19/ES. 2. Členský stát může stanovit, že určití investoři jsou z krytí poskytovaného v rámci těchto systémů vyňati nebo že jim bude poskytnuta nižší úroveň krytí. Tyto výjimky jsou uvedeny v příloze 1. 3. Tento článek nevylučuje zachování nebo přijetí předpisů, které poskytují vyšší nebo úplnější krytí investorů. 4. Členské státy mohou omezit krytí stanovené v odstavci 1 nebo uvedené v odstavci 3 na určité procento z pohledávky investora. (1) Úř. věst. L 166, 28. 6. 1991, s. 77. 2. Pokud tato opatření nedokážou zajistit plnění povinností investičním podnikem, může systém v případech, kdy vnitrostátní právní předpisy dovolují vyloučení člena, oznámit s výslovným souhlasem příslušných orgánů ve lhůtě ne kratší než 12 měsíců svůj záměr vyloučit investiční podnik z členství v systému. Sys- tém nadále poskytuje krytí podle čl. 2 odst. 2 druhého podod- stavce, pokud jde o investiční operace provedené během tohoto období. Pokud do uplynutí výpovědní lhůty investiční podnik nesplní své povinnosti, může jej systém pro odškodnění inves- torů, opět po předchozím výslovném souhlasu příslušných orgánů, vyloučit. 3. Pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy a s výslovným souhlasem příslušných orgánů, které mu vydaly povolení, smí investiční podnik vyloučený ze systému pro odškodnění inves- torů pokračovat v poskytování investičních služeb, pokud před svým vyloučením zavedl alternativní uspořádání pro odškodnění zajišťující, že se na investory vztahuje krytí, které je alespoň rov- nocenné krytí poskytovanému úředně uznaným systémem a má rovnocenné znaky jako tento systém. 4. Pokud investiční podnik, jehož vyloučení je navrženo podle odstavce 2, není schopen provést alternativní uspořádání, které splňuje podmínky stanovené v odstavci 3, odejmou mu příslušné orgány okamžitě povolení, jež mu vydaly. Článek 6 Po odnětí povolení investičnímu podniku se krytí nadále poskytuje podle čl. 2 odst. 2 druhého pododstavce, pokud jde o investiční operace provedené do odebrání povolení. Článek 7 1. Systémy pro odškodnění investorů zavedené a úředně uznané v členském státě podle čl. 2 odst. 1 se vztahují také na investory u poboček zřízených investičními podniky v jiných členských stá- tech. 316 CS Úřední věstník Evropské unie 06/sv. 2 Do 31. prosince 1999 nepřekročí úroveň ani rozsah poskyto- vaného krytí včetně procentního podílu maximální úroveň či roz- sah krytí nabízeného odpovídajícím systémem pro odškodnění investorů na území hostitelského členského státu. Do tohoto dne podá Komise na základě zkušeností získaných při uplatňování tohoto pododstavce a čl. 4 odst. 1 směrnice 94/19/ES uvedené výše zprávu a zváží potřebu zachovat tato ustanovení. Předloží případně Evropskému parlamentu a Radě návrh směrnice za úče- lem prodloužení jejich platnosti. Pokud úroveň nebo rozsah krytí systému pro odškodnění inves- torů hostitelského státu včetně procentního podílu překračuje úroveň nebo rozsah krytí poskytovaného v členském státě, v němž je investiční podnik povolen, zajistí hostitelský členský stát, aby na jeho území existoval úředně uznaný systém, k němuž by se pobočka mohla dobrovolně připojit, aby doplnila krytí, které investoři už požívají na základě jejího členství v systému v jejím domovském členském státě. Systém, k němuž se pobočka připojí, se musí vztahovat na kate- gorii institucí, ke kterým pobočka patří nebo kterým nejblíže odpovídá, v hostitelském členském státě. Členské státy zajistí, aby byly stanoveny objektivní a obecně platné podmínky pro členství poboček ve všech systémech pro odškodnění investorů. Přijetí je podmíněno splněním členských povinností, zejména platby všech příspěvků a ostatních poplatků. Členské státy se při provádění tohoto odstavce řídí základními zásadami uvedenými v příloze II. 2. Pokud pobočka, která využila možnosti dobrovolného člen- ství podle odstavce 1, neplní povinnosti vyplývající z členství v systému pro odškodnění investorů, je to sděleno příslušným orgánům, které jí vydaly povolení, a tyto orgány ve spolupráci se systémem pro odškodnění investorů přijmou veškerá vhodná opatření, aby zajistily plnění uvedených povinností. Pokud tato opatření nezajistí splnění uvedených povinností pobočkou, může systém odškodnění investorů po uplynutí přiměřené, nejméně dvanáctiměsíční výpovědní lhůty a se souhla- sem příslušných orgánů, které jí vydaly povolení, pobočku vylou- čit. Investiční operace provedené přede dnem vyloučení jsou nad- ále jehož dobrovolným členem pobočka byla. Investoři jsou informováni o zrušení doplňkového krytí a o dni, kdy zrušení nabývá účin- nosti. systémem pro odškodnění investorů, kryty Článek 8 1. Krytí uvedené v čl. 4 odst. 1, 3 a 4 se vztahuje na úhrnnou pohledávku investora u téhož investičního podniku podle této směrnice bez ohledu na počet účtů, jejich měnu a místo ve Spo- lečenství. Členské státy však mohou stanovit, že peněžní prostředky v měnách jiných, než jsou měny členských států a ECU, jsou buď vyňaty z krytí, nebo jsou předmětem nižšího krytí. Tato možnost se nevztahuje na nástroje. 2. Při výpočtu krytí uvedeného v čl. 4 odst. 1, 3 a 4 se přihlédne k podílu investora na společné investiční operaci. Není-li stanoveno jinak, rozdělují se pohledávky mezi investory stejným dílem. Členské státy mohou stanovit, že pohledávky týkající se společné investiční operace dvou nebo více osob jako společníků společ- nosti, členů sdružení nebo jiného obdobného seskupení bez právní subjektivity, mohou být pro účel výpočtu limitů stano- vených v čl. 4 odst. 1, 3 a 4 sečteny a lze s nimi nakládat, jako by vznikly z investice provedené jediným investorem. 3. Pokud investor nemůže nakládat s penězi nebo cennými papíry bez omezení, osoba, která s nimi může bez omezení nakládat, obdrží odškodnění za předpokladu, že je nebo může být zjištěna přede dnem zjištění nebo rozhodnutí uvedeného v čl. 2 odst. 2. Pokud mohou dvě nebo více osob nakládat s penězi nebo cen- nými papíry bez omezení, přihlédne se k podílu každé z nich podle předpisů upravujících správu peněz nebo cenných papírů při výpočtu limitů stanovených v čl. 4 odst. 1, 3 a 4. Toto ustanovení se nevztahuje na subjekty kolektivního inves- tování. Článek 9 1. Systém pro odškodnění investorů přijme vhodná opatření k informování investorů o zjištění nebo o rozhodnutí uvedeném v čl. 2 odst. 2 a jestliže jim má být poskytnuto odškodnění, odškodnit je co nejdříve. Může stanovit lhůtu, ve které musí investoři uplatnit své pohledávky. Tato lhůta nesmí být kratší než pět měsíců ode dne zmíněného zjištění nebo rozhodnutí nebo ode dne, kdy toto zjištění nebo rozhodnutí bylo zveřejněno. Uplynutí lhůty se však systém nesmí dovolávat, aby odepřel krytí pro investora, který nebyl schopen včas uplatnit nárok na odškod- nění. 06/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 317 2. Systém musí být schopen vyplatit pohledávky investora co nejdříve a nejpozději do tří měsíců od stanovení přípustnosti a výše pohledávky. Za zcela výjimečných okolností a ve zvláštních případech může systém pro odškodnění investorů požádat příslušné orgány o pro- dloužení této lhůty. Prodloužení nesmí přesáhnout tři měsíce. 3. Bez ohledu na lhůtu stanovenou v odstavci 2 může systém pro odškodnění investorů v případech, kdy investor nebo kterákoliv jiná osoba s nárokem nebo zájmem na určité investiční operaci byli obviněni z trestného činu týkajícího se praní peněz ve smyslu článku 1 směrnice 91/308/EHS, pozastavit veškeré platby až do rozhodnutí soudu. tomu, které stanoví tato směrnice. Pokud tomu tak není, mohou členské státy stanovit, s výhradou článku 5 směrnice 93/22/EHS, že pobočky zřízené investičním podnikem, který má sídlo mimo Společenství, se musí připojit k některému systému pro odškod- nění investorů, které působí na jejich území. 2. Investiční podnik, který má sídlo mimo Společenství, posky- tuje současným a případným budoucím investorům u poboček jím zřízených veškeré relevantní informace o odškodnění vzta- hujícím se na jejich investice. 3. Informace uvedené v odstavci 2 musí být poskytovány v úředním jazyce nebo jazycích členského státu, ve kterém je pobočka usazena, způsobem stanoveným vnitrostátními práv- ními předpisy v jasné a srozumitelné formě. Článek 10 1. Členské státy zajistí, aby investiční podniky přijaly vhodná opatření k tomu, aby poskytly skutečným i případným investo- rům potřebné informace o systému pro odškodnění investorů, jejichž členem investiční podnik a jeho pobočky v rámci Spole- čenství jsou, nebo jakékoliv jiné způsoby odškodnění stanovené na základě čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce nebo čl. 5 odst. 3. Investoři musí být informováni o ustanoveních systémů pro odškodnění investorů nebo jakéhokoliv jiného způsobu odškod- nění, včetně výše a rozsahu krytí poskytovaného systémem pro odškodnění investorů a veškerých pravidel případně stanovených členskými státy podle čl. 2 odst. 3. Tyto informace musí být poskytnuty v jasné a srozumitelné formě. Článek 12 Aniž tím jsou dotčena jiná práva, která mohou mít podle vnitrostátních právních předpisů, mají systémy provádějící výplatu odškodnění investorů právo vstoupit do práv investorů v likvidačním řízení až do výše svých plateb. Článek 13 Na žádost musí být také poskytnuty informace o podmínkách odškodnění a o formalitách, jež musí být splněny pro vyplacení odškodnění. Členské státy zajistí, aby práva investorů na odškodnění mohla být předmětem žaloby investora proti systému pro odškodnění investorů. 2. Informace uvedené v odstavci 1 se poskytují způsobem stano- veným vnitrostátními právními předpisy v úředním jazyce nebo jazycích členského státu, v němž je pobočka usazena. Článek 14 3. Členské státy stanoví pravidla omezující použití informací uvedených v odstavci 1 k reklamním účelům, aby toto použití neohrozilo stabilitu finančního systému nebo důvěru investorů. Členské státy mohou zejména omezit reklamu na odkaz na systém, kterého se investiční podnik účastní. Nejpozději 31. prosince 1999 podá Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování této směrnice, popřípadě společně s návrhy na její přezkoumání. Článek 11 Článek 15 1. Členské státy ověří, zda pobočky zřízené investičním podni- kem, který má sídlo mimo Společenství, mají krytí rovnocenné 1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 26. září 1998. Neprodleně o nich uvědomí Komisi. 318 CS Úřední věstník Evropské unie 06/sv. 2 Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. Článek 17 Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. 2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitros- tátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Článek 18 Tato směrnice je určena členským státům. Článek 16 Článek 12 směrnice 93/22/EHS se zrušuje s účinkem ode dne uvedeného v čl. 15 odst. 1. V Bruselu dne 3. března 1997. Za Evropský parlament předseda J. M. GIL-ROBLES Za Radu předsedkyně M. de BOER 06/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 319 PŘÍLOHA I SEZNAM INVESTORŮ VYŇATÝCH PODLE ČL. 4 ODST. 2 1. Profesionální a institucionální investoři, zejména: — investiční podniky ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice 93/22/EHS, — úvěrové instituce ve smyslu čl. 1 první odrážky směrnice Rady 77/780/EHS, — finanční instituce ve smyslu čl. 1 bodu 6 směrnice Rady 89/646/EHS, — pojišťovny, — subjekty kolektivního investování, — penzijní a důchodové fondy. Jiní profesionální a institucionální investoři. 2. Nadnárodní organizace, státy a ústřední orgány státní správy. 3. Orgány krajů, regionů, měst a obcí. 4. Členové představenstva, řídící pracovníci a osobně ručící členové investičních podniků, osoby držící nejméně 5 % základního kapitálu investičních podniků, osoby pověřené prováděním auditu účetnictví investičních podniků a investoři s podobným postavením v jiných podnicích ve stejné skupině jako tento podnik. 5. Blízcí příbuzní a třetí osoby jednající na účet investorů uvedených v bodě 4. 6. Ostatní podniky ve stejné skupině. 7. Investoři, kteří mají jakoukoliv odpovědnost za určité skutečnosti nebo využili určitých skutečností ve vztahu k investičnímu podniku, které způsobily finanční těžkosti podniku nebo přispěly ke zhoršení jeho finanční situace. 8. Společnosti, které jsou takové velikosti, že jim není dovoleno sestavovat zkrácené rozvahy podle článku 11 čtvrté směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založené na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy o ročních účetních závěrkách některých forem společností (1). (1) Úř. věst. L 222, 14. 8. 1978, s. 11. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 94/8/ES (Úř. věst. L 82, 25. 3. 1994, s. 33). 320 CS Úřední věstník Evropské unie 06/sv. 2 PŘÍLOHA II ZÁKLADNÍ ZÁSADY (uvedené v čl. 7 odst. 1 pátém pododstavci) Pokud pobočka žádá o vstup do systému hostitelského členského státu, aby se na ni vztahovalo doplňkové krytí, sta- noví systém hostitelského členského státu společně se systémem domovského členského státu vhodná pravidla a postupy pro výplatu odškodnění investorům u takové pobočky. Následující zásady se vztahují jak na vypracování těchto postupů, tak na vymezení podmínek členství pro takovou pobočku (jak je uvedeno v čl. 7 odst. 1): a) b) c) d) systém hostitelského členského státu si ponechává plné právo uplatňovat svá objektivní a obecně používaná pra- vidla na zúčastněné úvěrové instituce; může vyžadovat poskytnutí relevantních informací a ověřovat si je u příslušných orgánů domovského členského státu; systém hostitelského členského státu uspokojuje nároky na doplňkovou náhradu poté, co jej uvědomí příslušné orgány domovského členského státu o zjištění nebo rozhodnutí ve smyslu čl. 2 odst. 2. Systém hostitelského člen- ského státu si ponechává plné právo ověřovat podle svých vlastních zásad a postupů oprávnění investora dříve, než vyplatí doplňkovou náhradu; systémy domovského členského státu a hostitelského členského státu vzájemně plně spolupracují, aby zajistily, že investoři dostanou náhradu rychle a ve správné výši. Zvláště se dohodnou na tom, jak existence protipoh- ledávky, která může vést k započtení v každém z obou systémů, ovlivní náhradu vyplacenou investorovi každým systémem; systémy hostitelského členského státu mají právo uložit pobočkám účast na doplňkovém krytí na vhodném základě, který bere na zřetel krytí financované systémem domovského členského státu. Aby se usnadnil výpočet doplňkového krytí, může systém hostitelského členského státu předpokládat, že jeho závazek je za všech okol- ností omezen na rozdíl mezi výší krytí, které poskytuje, a výší krytí poskytovaného domovským členským státem, bez ohledu na to, zda domovský členský stát ve skutečnosti vyplatí nějakou náhradu za pohledávky investorů na území hostitelského členského státu


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 434/97 του Συμβουλίου της 3ης Μαρτίου 1997 σχετικά με την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2377/90 για τη θέσπιση κοινοτικής διαδικασίας για τον καθορισμό ανωτάτων ορίων καταλοίπων κτηνιατρικών φαρμάκων στα τρόφιμα ζωικής προελεύσεως

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
health control
veterinary drug
veterinary medicinal product
waste

formats: html pdfa1b print


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 416/97, annettu 3 päivänä maaliskuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: 97/228/CE: Decisione della Commissione del 3 marzo 1997 che modifica la decisione 95/124/CE che fissa l'elenco delle aziende di allevamento ittico riconosciute in Germania (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
Germany
animal disease
approval
fish farming
health control
infectious disease


title: 97/232/CE: Decisión de la Comisión de 3 de marzo de 1997 por la que se modifica la lista de los terceros países de los que los Estados miembros autorizan la importación de ovinos y caprinos (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
goat
health certificate
health control
import
sheep
third country