title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY muuttamisesta

eurovoc_concepts:
European cooperation
action programme
education policy
student mobility

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPAAN YHTEISÖJEN KOMMISSIO Bryssel, 14. 03. 1997 KOM(97) 99 lopull. 97/0103 (COD) SOKRATES: YHTEISÖN KORKEAKOULUTUSALAN TOIMINTAOHJELMA KERTOMUS SAADUISTA TULOKSISTA VUOSINA 1995 JA 1996 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön SOKRATES-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY muuttamisesta (Kommission esittämä) YLEISKATSAUS SOKRATES-OHJELMAAN KORKEAKOULUTUS (Erasmus) Toiminto 1 Apurahat yliopistoille eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseksi - Korkeakoulukohtaiset sopimukset (opiskelijoiden vaihto; opettajien vaihto, eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä ECTS; opetussuunnitelmien kehittäminen; intensiivikielikurssit; eurooppalaiset moduulit; intensiivikurssit; valmistelevat vierailut) - Temaattisten verkostojen kehittämät hankkeet Toiminto 2 Apurahat opiskelijoiden liikkuvuuden tukemiseksi KOULUOPETUS (Comenius) Toiminto 1 Eurooppalaisiin koulutushankkeisiin liittyvät koulujen yhteistyöhankkeet kuten opettajavaihtoja koulujen johtajien opintovierailut Toiminto 2 Ylikansalliset hankkeet, jotka liittyvät siirtotyöläisten ja liikkuvan väestön lasten opetukseen. Liikkuva väestöjä romanit / kulttuurien välinen opetus. Toiminto 3 Opetushenkilöstön täydennyskoulutus 3. 1. apurahat kurssien laatimiseen ja järjestämiseen 3. 2. apurahat koulutukseen osallistuville KIELITAIDON EDISTÄMINEN (Lingua) Toiminto A Kieltenopetuksen eurooppalaiset yhteistyöhankkeet Toiminto B Vieraiden kielten opettajien täydennyskoulutus Toiminto C Apulaisopettajaharjoittelu kielenopettajiksi opiskeleville Toiminto D Kieltenopetuksen menetelmien ja välineiden kehittäminen sekä kielitaidon arviointi Toiminto E Yhteistyöhankkeet nuorten kielitaidon parantamiseksi AVOIN OPETUS JA ETÄOPETUS - Eurooppalainen yhteistyö / yhteistyöhankkeet - Tutkimushankkeet AIKUISKOULUTUS - Tietoisuuden lisääminen muista Euroopan maistaja Euroopan unionista - Aikuiskoulutuksen korostaminen eurooppalaisessa yhteistyössä KOULUTUSJÄRJESTELMÄÄ JA -POLITIIKKAA KOSKEVIEN TIETOJEN JA KOKEMUSTEN VAIHTO - Yleisten koulutuspoliittisten kysymysten analyysi - Koulutusalan eurooppalainen tietoverkko (Eurydice) - Yleissivistävän koulutuksen asiantuntijoiden vierailuohjelma (Arion) - Korkeakoulututkintojen tunnustamista hoitavien kansallisten tiedotuskeskusten verkosto (Naric) TÄYDENTÄVÄT TOIMINNOT - Koulutusalalla toimivien järjestöjen eurooppalaiset toiminnot - Tietoisuuden lisääminen eurooppalaisesta koulutusyhteistyöstä - Sokrates-ohjelman kansallisten vastuutahojen tiedotustoiminta - Sokrates-ohjelman seuranta ja arviointi SISÄLLYS TIIIVISTELMÄ OSA A: SOKRATES-OHJELMAN TUOTTAMAT KOKONAISTULOKSET I. Johdanto II. Ohjelman aloitustoimenpiteet 1. Tiedottaminen 2. Hallinnollisen infrastruktuurin perustaminen 3. Tuettavien hankkeiden valitseminen 4. Vastaavuuden takaaminen muiden yhteisön ohjelmien ja käytäntöjen kanssa 5. Ohjelman seuranta-ja arviointimenetelmien kehittäminen 6. Valmistelut Sokrates-ohjelman laajentamiseksi muihin maihin III. Ohjelman tulokset vuosina 1995 ja 1996 1. Ohjelman tarjoaman tuen tarve 2. Myönnetyt apurahat vuosina 1995 ja 1996 3. Myönnetyn tuen tuottamat tulokset 4. Kohdattuja ongelmia IV. SOKRATES-ohjelman haasteet tulevalla kaudella V Yhteenveto OSA B: OHJELMAN ERI OSIEN TUOTTAMAT TULOKSET - Korkeakoulutus (Erasmus) - Kouluopetus (Comenius) - Kielitaidon edistäminen (Lingua) - Avoin opetus ja etäopetus - Aikuiskoulutus - Koulutusjärjestelmää ja -politiikkaa koskevien tietojen ja kokemusten vaihto - Täydentävät toiminnot TILASTOLIITE TIIVISTELMÄ Sokrates-ohjelma on otettu hyvin vastaan 15 jäsenvaltion ja 3 Efta-Eta -maan muodostamassa koulutusyhteisössä. Vuosina 1995 ja 1996 myönnetty tuki on jo alkanut näkyä merkittävänä kasvuna eurooppalaisessa yhteistyössä, erityisesti sellaisilla alueilla, joilla ei ole perinteisesti juurikaan harjoitettu järjestelmällistä ylikansallista yhteistyötä kuten kouluopetuksessa, aikuiskoulutuksessa ja avoimessa opetuksessa ja etäopetuksessa. Koulujen suhtautuminen eurooppalaiseen yhteistyöhön on muuttunut järjestelmällisemmäksi, ja yhteistyö on saanut entistä enemmän jalansijaa koulujen tulevaisuudensuunnitelmissa. SOKRATES-TUKI VUOSINA 1995 JA 1996 Liikkuvuus ja vaihto-ohjelmat - apurahat, joiden ansiosta jopa 316 000 korkeakouluopiskelijaa saattoivat suorittaa toisessa ohjelmaan osallistuvassa maassa vastavuoroisesti tunnustettuja opintoja - noin 26 000 professorin ja luennoitsijan osallistuminen opettajavaihtoihin - noin 80 000 nuorta osallistui koulutuksen yhteistyöhankkeisiin ja vaihto-ohjelmiin, joiden tarkoitus on motivoida nuoret käyttämään muita eurooppalaisia kieliä - yli 16 000 opettajaa osallistui kieltenopettajien eurooppalaiseen täydennyskoulutukseen Yhteistyöverkostot - 2763 yliopistojen välistä yhteistyöohjelmaa, joihin osallistui 1800 korkeakoulua - 28 laajaa temaattista verkostoa, joiden tarkoitus on kehittää eurooppalaista ulottuvuutta useilla tieteenaloilla ja muilla korkeakoulutukseen erityisesti liittyvillä alueilla. Teemaverkostoihin osallistui 70 oppilaitosta kuhunkin ja yhteensä 85 muuta akateemiseen yhteisöön kuuluvaa eurooppalaista toimijaa - 1620 monenkeskeistä koulujemalista yhteistyösuhdetta, joihin osallistui noin 5000 koulua - noin 3500 yhteistyöhanketta nuorten kielitaidon parantamiseksi, tarkoituksena innostaa nuoria opiskelemaan muita eurooppalaisia kieliä. - yli 600 ylikansallista hanketta, joihin osallistui noin 2700 oppilaitosta ja joiden tarkoitus aikuiskoulutuksen, kulttuurien välisen opetuksen, kielten opetuksen ja opettajien perus-ja täydennyskoulutuksen aloilla. avoimen opetuksen ja etäopetuksen, edistää yhteistyötä on Sokrates-ohjelmasta annetussa päätöksessä määritettyjen keskeisten tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty huomattavasti. Vuosina 1995 ja 1996 ohjelma on erityisesti: - lisännyt opetushenkilöstö- ja opiskelijavaihtojen määrääja parantanut vaihtojen rakenteellista perustaa monella tavalla; - edistänyt osallistuvien maiden oppilaitosten laajaa ja tiivistä yhteistyötä erityisesti monenkeskisten verkostojen kautta. Monet verkostoista ovat jo osoittautuneet pystyvänsä kehittymään kestäviksi yhteistyörakennelmiksi, joiden työllä tulee olemaan myönteisiä seurauksia vielä pitkään sen jälkeen, kun Sokrates-ohjelman tukema erityishanke on päättynyt; - vauhdittanut ulkomailla opintosuoritusten tunnustamista; suoritettujen akateemisten opintokausien ja - edistänyt jatkuvasti unionin vähemmän käytettyjen ja opetettujen kielten opettamista ja oppimista; - korostanut avoimen opetuksen ja etäopetuksen laajempaa käyttöä sekä uusien teknologioiden käyttöönottoa monilla koulutussektoreilla sekä auttanut varmistamaan, että multimediasovellusten kehittämisessä otetaan pedagogiset näkökannat entistä paremmin huomioon; - johtanut laajan ja monipuolisen opetusmateriaalien, opetussuunnitelmien, koulutusohjelmien ja muiden koulutustuotteiden valikoiman tuottamiseen; - tarjonnut uusia mahdollisuuksia laaja-alaiselle tietojen ja kokemusten vaihdolle, ja siten kaikissa levittänyt osallistujamaissa; innovaatiokehitystä asiantuntemusta edistänyt ja - vaikuttanut oleellisesti sen varmistamiseen, että eurooppalainen yhteistyö hyödyttää kaikkia jäsenvaltioita, mukaan lukien ne maat, jotka ovat taloudellisesti heikossa asemassa ja/tai sijaitsevat yhteisön reuna-alueilla; - auttanut huomattavan lisärahoituksen järjestymisessä monista muista lähteistä ja siten lisännyt kokonaispanostusta koulutukselliseen liikkuvuuteen ja yhteistyöhön Euroopassa; - valmistellut maaperää ohjelman laajentamiseksi muualle Eurooppaan perustamispäätöksen ehtojen mukaisesti. Huolimatta niistä lukuisista esteistä, jotka tämän kokoisen ja laajuisen ohjelman aloitusvaiheessa kohdataan, saavutetut tulokset osoittavat, että ohjelma on monin eri tavoin alkanut täyttää Maastrichtin sopimuksessa yhteisölle annettua tehtävää panostaa laatukoulutuksen kehittämiseen kaikilla koulutuksen aloilla useiden yhteistyötoimintojen avulla. Euroopan, kansallisen tason ja oppilaitostason yhteisten ponnistusten ansiosta Sokrates on eurooppalaisesta ulottuvuudesta" mielekästä käsitettä sadoille tuhansille opettajille ja opiskelijoille. luomassa "koulutuksen Mahdollisuus osallistua Sokrates-ohjelmaan on otettu innolla vastaan myös Eurooppa- sopimuksen allekirjoittaneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja Kyproksessa1, mikä vahvistaa EY :n jäsenvaltioista ja sittemmin Efta-Eta -maista saatua käsitystä siitä, että ohjelma on kiinnostava ja tarpeellinen. Jo näin varhaisessa vaiheessa monet ohjelman toiminnot ovat kuitenkin huomattavasti ylikuormitettuja, ja akuutteihin määrärahaongelmiin törmätään jatkuvasti. Tässä asiakirjassa pyritään analysoimaan Sokrates-ohjelman alkuvaiheiden ja aikana. kahden kehittymisen ensimmäisen pääpiirteitä vuoden sen Sokrates-ohjelman perustavassa päätöksessä mainitaan myös mahdollisuus, että sen toiminnat voitaisiin laajentaa koskemaan Maltaa. Neuvotteluja on käyty siitä, että Malta voisi osallistua ohjelmaan niissä puitteissa, että se on hakenut yhteisön jäsenyyttä. Maltan hallitus on kuitenkin päättänyt jäädyttää yhteisön jäsenyyshakemuksensa, ja neuvosto on antanut komissiolle tehtävän aloittaa ennakkotiedustelut, jotta päästäisiin selvyyteen yhteisön ja Maltan tulevista suhteista. Koska vielä ei ole tiedossa, minkä kannan Malta ja yhteisö ottavat, tässä yhteydessä ei viitata myönteisesti eikä kielteisesti siihen, että Maltalla olisi mahdollisuus joskus myöhemmin osallistua ohjelmaan. OSA A: SOKRA 2TS-OHJELMAN TUOTTAMAT KOKONAISTULOKSET I. JOHDANTO Yhteisön koulutusalan toimintaohjelma Sokrates kattaa aikavälin 1995 - 1999, ja siihen voivat osallistua Euroopan yhteisön 15 jäsenmaata ja Eta-maista Islanti, Liechtenstein ja Norja. Lähitulevaisuudessa se laajenee myös Keski- ja Itä-Euroopan maihin jaKyprokseen päätöksen ehtojen mukaisesti. Sokrates-ohjelman yleistavoite on edistää yhteistyötä, lisätä liikkuvuutta ja vahvistaa eurooppalaista ulottuvuutta kaikilla koulutustasoilla. Ohjelmalla tuetaan laadukkaiden inhimillisten voimavarojen kehittämistä vastaamaan niihin tarpeisiin, joita syntyy Euroopan maiden yhtenäisyyden ja keskinäisen riippuvuuden kasvaessa. Tämä on avaintekijöitä kilpailukyvyn ja työllisyyden parantamisessa, paremman taloudellisen kasvun saavuttamisessa ja yhteiskunnallisen vakauden säilyttämisessä koko yhteisön alueella4. Sokrates-ohjelmalla pyritään tukemaan myös ohjelmaan osallistuvien yksilöllisiä tavoitteita ja edistämään kaikenikäisten kansalaisten tunnetta Euroopan yhteisöön kuulumisesta. Ohjelmalla on laaja kohderyhmä. Euroopan yhteisössä on tällä hetkellä noin 117 miljoonaa alle 25-vuotiasta nuorta - kolmannes koko väestöstä. Yhteisön 307 000 koulussa on noin 60 miljoonaa oppilasta, noin 36 miljoonaa näistä on toisen asteen koulutuksessa ja noin 24 miljoonaa perusasteen koulutuksessa. Lisäksi noin 10 miljoonaa lasta on esiasteen koulutuksessa. Koululaisia opettaa yli 4 miljoonaa opettajaa. Yli 5000:ssa korkea-asteen oppilaitoksessa opiskelee noin 11 miljoonaa opiskelijaa, ja miljoonat aikuisopiskelijat osallistuvat koko- tai osa-aikaisille kursseille päivittääkseen ja lisätäkseen tietojaan ja taitojaan. Kaikki edellä mainituista, koulutuksen hallinnon ja johdon henkilökunta sekä muiden alaan liittyvien toimien kuten ohjauksen ja neuvonnan parissa työskentelevät ovat mahdollisia Sokrates- ohjelmaan osallistujia. Sokrates on Euroopan yhteisön tasolla ensimmäinen kattava ohjelma, joka edistää yhteistyötä koko koulutuksen alueella. Se ulottuu aikaisempiin EY:n ohjelmiin kuten Erasmus-ja Lingua-hankkeisiin, laajentaa niiden toiminta-alaa ja -laajuutta ja yhdistää aiemmin niitä uudenlaisiin koulutussektorin toimintoihin, ei ole joita Euroopan parlamentin ja neuvoston 14. 3. 1995 antama päätös n:o 819/95/EY yhteisön toimintaohjelman "Sokrates" perustamiseksi. EYVL n:o L 87/10,20. 4. 1995. Katso alaviite (1). Tätä korostetaan seuraavissa asiakirjoissa: Commission 's Action for Employment in Europe. A Confidence Pact, asiakirja CSF (96) 1 lopull. , Bryssel, 5. 6. 1996; komission Valkoinen kirja koulutuksesta: Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa, Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 1996; komission viimeisin Vihreä kirja innovaatiosta, 20. joulukuuta 1995 (KOM (95) 688) ja sen aikaisempi Valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä (White Paper on Growth, Competitiveness, Employment. The challenges and ways forward into the 21st century), Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 1994. Tämän kappaleen "Avaintietoja koulutuksesta Euroopan unionissa", vuoden 1995 painos, Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 1996. luvut perustuvat Eurydice-tietoverkon raporttiin 8 järjestelmällisesti ollut yhteisön ohjelmissa. Sokrates on myös osa laajempaa suunnitelmaa edistää elinikäisen oppimisen käsitettä. Se toimii läheisessä yhteistyössä muiden eurooppalaisten koulutusohjelmien kanssa, erityisesti mainittakoon tähtäävä Leonardo Da Vinci-ohjelma, ammatillisen koulutuksen kehittämiseen Nuorten Eurooppa - Youth for Europe III, yhteiskuntapolitiikan ohjelmat sekä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljäs puiteohjelma. Jotta Sokrates-ohjelmalla olisi merkittävää vaikutusta, siihen tulee sisältyä sekä valikoima huolellisesti valittuja menetelmiä että taloudellinen perusta, joka kattaa täysin ohjelman tavoitteet. Pitkällisten Euroopan parlamentin ja neuvoston välisten sovittelumenettelyjen tuloksena ohjelman budjetiksi sovittiin lopulta 850 miljoonaa ecua kaudelle 1995 - 1999. Summa ei ollut lähelläkään komission alkuperäistä ehdotusta, joka oli 1005,6 miljoonaa ecua, vaikka määrärahoilla on tarkoitus kattaa 15 jäsenvaltion sekä neuvotteluissa esitellyt laajentuneen Euroopan yhteisön ohjelman lisäosien, erityisesti aikuiskoulutuksen, tarpeet. Euroopan parlamentti myöntyi kompromissisummaan sillä ehdolla, että summa tarkistetaan aikanaan. Neuvottelujen päätteeksi Euroopan parlamentti, neuvostoja komissio sopivat, että: "Kaksi vuotta ohjelman aloittamisen jälkeen Euroopan parlamentti ja neuvosto (arvioivat) ohjelman puitteissa saatuja tuloksia. Komissio antaa niille tätä tarkoitusta varten raportin, jonka liitteenä ovat sen tarkoituksenmukaisiksi katsomat ehdotukset, mukaan lukien lainsäätäjän määräämää rahoitusta koskevat ehdotukset 6. 3. 1995 g annetun yhteisilmoituksen mukaisesti. Euroopan Parlamentti ja neuvosto käsittelevät ehdotukset ensi tilassa. " Komissio on edelliseen perustuen laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan Sokrates-ohjelman kaksi ensimmäistä vuotta (1995 ja 1996). Se esittää, että ohjelma on otettu innokkaasti vastaan koulutusyhteisössä kaikkialla yhteisössä, ja että ohjelma on alkanut lupaavasti päästä niihin tavoitteisiin, jotka on määritetty ohjelmasta annetussa päätöksessä. Näin se täyttää tehokkaasti EY:n perustamissopimuksen 126 artiklassa8 asetetun tehtävän, jonka mukaan yhteisön tulee edistää laatukoulutuksen kehittämistä kansalliset rajat ylittävän yhteistyön avulla. Jo nyt kuitenkin ohjelmasta haetun rahoituksen määrä ylittää käytettävissä olevat varat moninkertaisesti, ja useista syistä johtuen lopullisen tarpeen määrää ei vielä voida edes ennustaa. Komissio on kahden ensimmäisen vuoden analyysin perusteella päätellyt, että taloudellinen perusta ei enää riitä kattamaan ohjelman tarpeita. Niinpä tämän raportin liitteenä on edellä mainitun yhteislausunnon mukaisesti komission ehdotukset taloudellisen perustan uudistamisesta. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission ilmoitus 6. 3. 1995 (95/C 293/03). EYVL n:o C 293/4 8. 11. 1995. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteislausunto koskien Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä 819/95/EC, 14. 3. 1995, neuvoston toimintaohjelman nimeltä "Sokrates" perustamiseksi, EYVL n:o. LI32/18, 16. 6. 1995. EYVL n:oC 224, 31. 8. 1992 II. OHJELMAN ALOITUSTOIMENPITEET Ohjelman aloitusmenetelmät keskittyivät kuuteen alueeseen: 1. Tiedottaminen tarjoamista mahdollisuuksista, Jotta kohderyhmät kuulisivat Sokrates-ohjelman ohjelmasta on tiedotettu monella tavalla. Yleinen Vademecum, toimintoeriytyneet hakuoppaat ja tiedotesarja valmisteltiin kaikilla 11 virallisella EU-kielellä, ja niitä levitettiin laajalti sekä painotuotteina että EUROPA Internet -palvelimen kautta. Virallisessa lehdessä julkaistiin virallinen ilmoitus / ehdotuspyyntö. Jotta kunkin maan tarvitseman informaation yksilöity tarve saataisiin selville, järjestettiin kansallisia Sokrates-tiedonvälityskampanjoita, joihin kuului kansallisia aloituskokouksia, alueellisia ja toimialakohteisia konferensseja ja seminaareja, tuettiin Sokrates- tiedotusasiakirjoja apurahoilla Sokrates-ohjelman rahoitusosatekijöitä korostettiin. Erityisen tiiviit kampanjat järjestettiin Erasmus- ohjelman "korkeakoulukohtaiseen sopimukseen" (vrt. jäljempänä) ja kouluopetuksen toimialueen yhteistyöhön (Comenius) liittyen. julkistamistoimenpiteitä. Kampanjaa Uusia perustamispäätöksen mukaisesti. ja 2. Hallinnollisen infrastruktuurin perustaminen Komission apuna Sokrates-ohjelman toteuttamisessa toimii Sokrates-komitea, johon jokainen jäsenmaa nimittää kaksi jäsentä ja jonka puheenjohtajana toimii komissio. Komitea ja sen kaksi alakomiteaa ovat käsitelleet muun muassa seuraavia korkeakoulutukseen ja kouluopetukseen liittyviä asioita: tuen saamisen ehdot ja ja kriteerit ohjelman eri hajautetuissa toiminnoissa rahoituksen jako maittain; hankkeiden valinta keskitetysti johdetuissa toiminnoissa; tasavertaiset mahdollisuudet ja vammaisten erityistarpeet. Hyvät työskentelysuhteet komission ja kansallisten viranomaisten välillä ovat helpottaneet ohjelman täytäntöönpanoa, ja ne tulevat olemaan avainasemassa ohjelman onnistumiselle pitkällä tähtäimellä. toiminnoissa; määrärahakiintiöinti eri toimintoihin, Euroopan parlamentille on tiedotettu kaikista asioista, joita komitea ja alakomiteat ovat käsitelleet Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 20. 12. 1994 sopiman yhteistoimintatavan mukaisesti. Kansallisilla vastuutahoilla on ollut tärkeä rooli Sokrates-ohjelman aloittamisessa. Niiden velvollisuuksiin kuuluu hankkeiden valinta ja apurahojen jakaminen hajautetuissa taloushallinto, tiedottaminen, avun ja ohjauksen tarjoaminen sopivien yhteistyökumppanien löytämiseksi ja toiminnallisen toiminnoissa, seuranta ja 10 EYVL n:oC 200,4. 8. 1995 Yhteistoimintatapa, 20. 12. 1994, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä koskien toimenpiteitä, joihin on ryhdytty perustamissopimuksen 189 b artiklan määrittämien menettelyjen mukaisesti. EYVL n:o C 293/1, 8. 11. 1995. 10 täydentävyyden varmistaminen kansallisen tason hankkeisiin nähden. Joissain osallistujamaissa kaikille Sokrates-ohjelmille on nimetty yksi kansallinen vastuutaho 11. Joissain maissa eri toimintoja varten on nimetty eri vastuutahot; komissio on kehoittanut osallistujamaita koordinoimaan järjestelyt mahdollisimman tehokkaasti. Kansalliset vastuutahot ovat kokoontuneet kahteen yleisistuntoon ja useampaan toimintokohtaiseen istuntoon. Kokoukset ovat elintärkeitä tehokkaalle ja yhtenäiselle ohjelmasuunnittelulle ja -toteutukselle. Suurin osa kansallisista vastuutahoista on toiminut erittäin tehokkaasti Sokrates-ohjelman alullepanovaiheessa, ja ne ovat pyrkineet vastaamaan ohjelman asettamiin haasteisiin esimerkillisesti. Joitain vaikeuksia on myös ilmennyt, kuten myöhemmin osoitamme. Ohjelman toiminnallisessa hallinnossa komission tukena on Brysselissä sijaitseva Sokrates-toimisto (Socrates and Youth Technical Assistance Office). Tukiorganisaatio valittiin vuoden 1995 alkupuolella avoimen tarjouskilpailun perusteella. Sokrates-ohjelman hallinnollisten organisaatioiden suuren määrän vuoksi sähköisen tiedonvaihdon kehittämistä kansallisten vastuutahojen, komission ja Sokrates- toimiston kesken on pidetty ensiarvoisen tärkeänä. 3. Tuettavien hankkeiden valinta Tuettavien hankkeiden valinta on ollut keskeinen tekijä Sokrates-ohjelman aloitusvaiheessa. Koska ohjelmasta annettu päätös julkaistiin vasta huhtikuun lopussa 1995, 5 artiklan 2 kohtaan tukeutuen sovittiin alkuvaiheen "siirtymäkeinoista". Kaikkien osapuolten joustavan ja yhteistyöhaluisen asenteen ansiosta ohjelma voitiin näillä keinoilla aloittaa kitkattomasti. Ohjelman eri osien kautta myönnetty tuki eritellään tarkemmin myöhemmin. 4. Vastaavuuden varmistaminen muiden yhteisön ohjelmien ja käytäntöjen kanssa. Vaikka Sokrates on yhteisön koulutusyhteistyön pääasiallinen väline, myös monilla muilla yhteisöpolitiikan aloilla on tärkeä koulutuksellinen ulottuvuus tai ne liittyvät läheisesti koulutukseen. 2 Sokrates-ohjelmasta annetun päätöksen 6 artiklan 1 kohdassa taataan lisäksi, että "komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelman ja muiden yhteisön toimintojen välisen johdonmukaisuuden". Näitä sääntöjä on noudatettu solmimalla tiiviit työskentely-yhteydet vastuunalaisiin palveluihin, 12 Tällä toimeksiannolla on joissain tapauksissa perustettu uusia organisaatioita joko yksinomaan Sokrates-ohjelmaa varten tai kansallisten vastuutahojen muihin yhteisön ohjelmiin liittyvissä tehtävissä. Tässä tarkoitettuja muita ohjelmia ovat muun muassa Leonardo da Vinci, Youth for Europe II ja rakennerahastoiden yhteisöaloitteet. Toiminta-aloja ovat muun muassa: ammatillinen koulutus, nuoriso, ulkoiset suhteet, kehitysapu, työttömyys, tietoyhteiskunta, sisämarkkinat, tutkimus ja teknologinen kehitys, energia, alueellinen kehitys, yhteiskuntapolitiikka kuten vammaisten integroituminen ja naisten ja miesten tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistäminen, ympäristö, terveys, kulttuuri, tieto, kuluttajasuoja, tilastotiede. 11 esimerkiksi toimenpiteisiin täysipainoisesti edistämään muita EY:n tavoitteita. valitsemalla hankkeita sen varmistamiseksi, yhdessä, tarpeellisiin että Sokrates omalta osaltaan pyrkii ryhtymällä sekä annettaessa, Kuten Sokrates-päätöksestä ilmenee ja kuten Euroopan parlamentti erityisesti korosti päätöstä tasavertaisten näistä mahdollisuuksien edistäminen ja vammaisten henkilöiden integraatio, eli näiden periaatteiden sisällyttäminen kaikkiin yhteisön käyttämiin menetelmiin, ohjelmiin ja. Tasavertaisten mahdollisuuksien edistämiseksi pyritään lisäämään toimintoihin tavoitteista tärkeimpiä ovat yleistä tietoisuutta eri menetelmin , tuetaan tasavertaisiin mahdollisuuksiin liittyviä AA 15 hankkeita ja varmistetaan, että komission ja kansallisten vastuutahojen valitessa hankkeita ja yksilöitä noudatetaan tarkoin tasavertaisten mahdollisuuksien periaatetta. Vammaisten henkilöiden tarpeet otetaan huomioon monella tavalla, erityisesti toimimalla läheisessä yhteistyössä sellaisten organisaatioiden kanssa, jotka edistävät vammaisten järjestämällä teemaseminaareja, joiden tarkoitus on rohkaista useampia oppilaitoksia kehittämään tasavertaisia mahdollisuuksia, henkilöiden ja 16. Avustusta saavia oppilaitoksia rohkaistaan tarjoamaan hankkeita tällä alueella tehokkaita palveluja vammaisten henkilöiden vastaanottoa, opastusta, pedagogista. Vammaisten henkilöiden koulutustarpeita koskevat apua ja teknistä tukea varten ja hankkeet asetetaan etusijalle, esimerkiksi Comenius-ohjelman toiminnoissa 1 ja 3 Lingua-ohjelman toiminnoissa A ja D. Vammaisille osallistujille voidaan myöntää ylimääräistä taloudellista tukea ohjelman käytössä olevien varojen puitteissa. 19 13 14 15 16 17 18 19 ja toimintaan kaikilla aloilla, 21. 2. 1996. KOM (96)67 Vit. Komission tiedonanto: Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen lopull. ; yhteisön politiikkaan Komission tiedonanto vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista, 30. 7. 1996, KOM (96)406 lopull. ; Neljäs naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskeva keskipitkä toimintaohjelma (1996 - 2000). EYVL n:o. L 335/37, 31. 12. 1995. Esimerkiksi Tukholmassa pidettiin joulukuussa 1995 yhteysseminaari, jonka aihe oli toisen asteen oppilaitosten tasa-arvoa edistävien hankkeiden kehittäminen. Tämä on esimerkiksi yksi tärkeimmistä tukialueista Comenius-ohjelman koulujen yhteistyössä. Esimerkiksi Belgiassa suunnitellaan pidettävän helmikuussa 1997 teemaseminaari, joka on tarkoitettu koulutuspalveluja tarjoaville oppilaitoksille,. lievästi henkisesti vammaisille henkilöille Esimerkiksi 2-osainen julkaisu nimeltään Studying Abroad, jonka Katholike Universiteit Leuven on valmistellut yhdessä HELIOS-ohjelman temaattisen ryhmän numero 13 ja Fedoran (European Forum for Student Guidance) kanssa Euroopan komission tuella. (Voi. 1 : Checklist of needs for students with disabilities; Vol. 2: European guide for sudents with disabilities), [Leuven, 1995-96]. Esimerkiksi joukko ranskalaisia, kreikkalaisia, alankomaalaisia ja brittiläisiä oppilaitoksia on toimintaohjepakettia Comenius-ohjelman normaalien luokkien opettajille, jotka ovat vastuussa erityisiä koulutustarpeita vaativien oppilaiden integroitumisesta. Esimerkiksi erityisen vaikeavammaisten korkeakouluopiskelijoiden tarpeisiin on varattu 5 % komission käytössä olevista osio l:n (Erasmus) toiminto 2:n varoista, jotta tasapuolinen osallistuminen voitaisiin varmistaa. Komissio on ilmoittanut olevansa halukas harkitsemaan, voitaisiinko samaa toteuttaa myös osioihin Ilja III vuodesta 1997 eteenpäin. toiminnon 3 puitteissa laatimassa yhdessä 12 5. Ohjelman seuranta- ja arviointimenetelmien kehittäminen Sokrates-ohjelman seuranta, väliarviointi ja lopullinen arviointi suoritetaan päätöksen 8 artiklan sääntöjen mukaisesti. Niissä otetaan huomioon myös arvioinnin suuntaviivat, jotka komissio on antanut järkevän ja tehokkaan hallinnon (SEM 2000) 20 periaatteen puitteissa. Järjestelyistä sovitaan neuvottelussa Sokrates-komitean kanssa. Valmistaviin toimiin on ryhdytty, erityisesti sen varmistamiseksi, että kaikki seurantaa ja perusarviointia varten tarvittavat välttämättömät tiedot saadaan hankittua. Kansallisten vastuutahojen on suhtauduttava tähän toimintaan hyvin vakavasti, ja niiden on toimittava tiiviissä yhteistyössä komission kanssa. Tämä raportti on yksi osoitus siitä, kuinka tärkeänä komissio pitää perusteellista kausiraportointia ohjelman edistymisestä. 6. Valmistelut Sokrates-ohjelman laajentamiseksi muihin maihin Päätöksen 7 artiklan 3 kohdassa määrätään Sokrates-ohjelman laajentamisesta Keski- ja Itä-Euroopan maihin21, Kyprokseen ja Maltaan 2. Neuvotteluja näiden maiden kanssa on pidetty Sokrates-ohjelman aloittamiskautena ensiarvoisen tärkeinä. Tällä hetkellä näyttää todennäköiseltä, että jotkin maista voivat tulla ohjelmaan mukaan vuodesta 1997 lähtien. Ohjelman laajentamisella on merkittävät seuraukset, etenkin 23 budjetointiin. täysipainoisesti ohjelman eri toimintoihin Käytännön toimenpiteisiin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että heti kun asianmukaiset sopimukset astuvat voimaan, asianomaiset Keski-ja Itä-Euroopan maat voivat osallistua. Valmistelujen helpottamiseksi Pharen budjetista annettiin vuosina 1995 ja 1996 avustuksia yhteensä 4,05 miljoonan ecun arvosta. Erityisesti on kiinnitetty huomiota kansallisten vastuutahojen perustamiseen ja niiden henkilökunnan kouluttamiseen, ohjelmasta tiedottamiseen, vastaavien tietojärjestelmien luomiseen ja viestintäverkostoiden saatavuuteen, kansallisten asiantuntijoiden koulutusseminaareihin hankkeiden arvioimiseksi ja opintokäyntiapurahoihin koulutuksen päätöksentekijöille. 20 21 22 23 SEK (95) 1301/4,22. 7. 1995. Näillä mailla viitataan niihin Keski- ja Itä-Euroopan maihin, jotka ovat allekirjoittaneet Eurooppa-sopimuksen. Sopimuksien tarkoitus on auttaa maita valmistautumaan mahdolliseen tulevaan yhteisön äsenyyteen. Kaikki 10 kyseessä olevaa maata voivat osallistua Sokrates- ohjelmaan heti, kun kaikki ehdot on sovittuja vahvistettu. Katso alaviite (1). Näitä on käsitelty taloudellisessa selvityksessä ja perusteissa, jotka olivat liitteinä komission ehdotuksessa ohjelman taloudellisen pohjan laajentamiseksi. 13 III. OHJELMAN TULOKSET VUOSINA 1995 ja 1996 1. Ohjelman tarjoaman tuen tarve tässä kehitysvaiheessa Sokrates-ohjelma on otettu innokkaasti vastaan eurooppalaisessa koulutusyhteisössä. Jo tarve on ylittänyt budjetin huomattavasti; ensimmäisenä ohjelman aloitusvuotena vuonna 1995 tukea haettiin24 yhteensä yli 500 miljoonan ecun edestä, eli noin kolme kertaa enemmän kuin määrärahoja oli käytettävissä. tuen Useimmissa toiminnoissa apuraha-anomusten määrä kasvoi huimasti vuonna 1996 vuoteen 1995 verrattuna. Näin tapahtui varsinkin uusissa toiminnoissa, jotka ovat saaneet nopeasti jalansijaa. Esimerkiksi koulujen yhteistyöhankkeisiin hakevien koulujen määrä Comenius-ohjelman puitteissa on viisinkertaistunut, ja Lingua- ohjelman apulaisopettajaohjelmassa apurahojen ja apulaisopettajien vastaanottotarve on ollut joissain maissa 5-10 kertaa suurempi vuoteen 1995 verrattuna. "Keskitetyissä" toiminnoissa eli niissä, joissa komissio itse suorittaa valinnan, hakemuksien opetushenkilöstön täydennyskoulutuksen (Comenius, toiminto 3), aikuiskoulutuksen ja avoimen opetuksen ja etäopetuksen aloilla on kasvanut 78 - 112 % edelliseen vuoteen verrattuna. projektien tukeen uusien määrä Määrärahatilanne on jo tuottanut joitain ongelmia. Kuten tilastoliitteen taulukosta 2 näkyy, haetut määrärahat ylittivät monessa toiminnossa käytettävissä olevat määrärahat moninkertaisesti vuosina 1995 ja 1996, myös uusilla yhteisön rahoittamilla Sokrates-ohjelman alueilla. Kaikissa yhteisön ohjelmissa tilanne ei olisi ehkä niin huolestuttava, mutta Sokrates-ohjelman ollessa kyseessä on aihetta huoleen, sillä ohjelman päämäärä on saavuttaa mahdollisimman laaja läpileikkaus kaikilla koulutussektoreilla ja siten edistää yhteisöön tunnetta Euroopan kansalaisissa. kuulumisen Vuosina 1995 ja 1996 tarve oli suuri, mutta vasta vuodesta 1997 eteenpäin voidaan nähdä sen todellinen suuruus. Tämä johtuu erityisesti siitä, että vuodesta 1997 alkaen: - rahoitusta tarvitaan vuosittain sekä uusien aloitteiden rahoittamiseen että vanhojen tukien uusimiseen aiemmin tuettujen monivuotisten hankkeiden 2. ja 3. vuosina. Useimmissa toiminnoissa yli 80 % alunperin tuetuista hankkeista haki lisärahoitusta vuonna 1996; - vuosina 1995 ja 1996 järjestettyjen tiedotuskampanjoiden ja valmisteleviin vierailuihin myönnettyjen apurahojen vaikutus tulee näkymään hanke-ehdotuksina, erityisesti ohjelman toiminnoissa kuten monenkeskisissä koulujen yhteistyöhankkeissa; innovatiivisimmissa 24 Sokrates-tuen kokonaistarpeen laskemiseksi oletetaan, että Erasmus-ohjelman toiminnon 2 puitteissa olevasta enimmäissummasta suhteutettuna ulkomailla vietetyn ajan kestoon kuukausina. tukea hakeneet hakevat noin opiskelijat saatavissa puolta 14 - uusien jäsenvaltioiden ja Efta-Eta -maiden osallistuminen todennäköisesti kasvaa, kun ne tottuvat käyttämään ohjelmia hyödykseen; - jotkin toiminnot tulevat täysipainoisesti käyttöön ensimmäistä kertaa, kuten: Erasmus-ohjelman "korkeakoulukohtainen sopimus"; johon lukuvuodeksi 1997 - 98 saatujen hakemusten kokonaismäärä rahassa mitaten (250 miljoonaa ecua) oli 25 % enemmän verrattuna viimeiseen vuoteen, jolloin rahoituskanavana olivat ICP- hankkeet (Inter-University Cooperation Programme); sekä opettajien apurahat täydennyskoulutusta varten Comenius-ohjelmassa (osio II, toiminto 3. 2); - muiden tekijöiden vaikutus, joka ilmenee Sokrates-ohjelman tuen lisääntyneenä tarpeena. Tällaisia tekijöitä ovat erityisesti Euroopan elinikäisen oppimisen vuosi25 1996 ja Euroopan rasisminvastainen vuosi 1997. 2. Vuosina 1995 ja 1996 myönnetyt apurahat Sokrates-ohjelman kahden ensimmäisen vuoden aikana ohjelman puitteissa 27 Seuraavasta laatikosta myönnettiin apurahoja yhteensä 364,5 miljoona ecua. nähdään, että tukea on myönnetty erittäin monelle hankkeelle ja yksilölle kaikilla koulutusaloilla. Yksityiskohtaisemmat luvut ovat tilastoliitteessä. SOKRATES-TUKI VUOSINA 1995 JA 1996 Liikkuvuus ja vaihto-ohjelmat - opiskelija-apurahat, joiden ansiosta jopa 316 000 korkeakouluopiskelijaa saattoi suorittaa yhteisesti tunnustettavia opintoja toisessa osallistujamaassa - noin 26 000 professorin ja luennoitsijan osallistuminen opettajavaihtoon - noin 80 000 nuorta osallistui nuorten kielitaidon parantamiseksi järjestettyihin yhteistyöhankkeisiin ja vaihto-ohjelmiin, joiden pyrkimys on motivoida nuoria kommunikoimaan muilla eurooppalaisilla kielillä - eurooppalaisiin kieltenopettajien täydennyskoulutuskursseilla oli yli 16 000 osallistujaa 25 26 27 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös n:o 2493/95/EC, annettu 23. 10. 1995, elinikäisen oppimisen teemavuoden järjestämisestä. EYVL n:o. L 256/45,26. 10. 1995. Neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, neuvoston kokous 23. 7. 1996 koskien rasismin vastaisen teemavuoden järjestämistä 1997. EYVL n:o C 237/1, 15. 8. 1996. Vuonna 1995 tähän lukuun sisältyy lisäksi yhteisön määrärahat Efta-Eta -maistaja Sveitsistä (vuosi 1995 oli viimeinen kahdenkeskisessä sopimuksessa, jonka mukaan maa sai osallistua ohjelman Erasmus-osaan) sekä aiemmilta vuosilta kierrätetyt varat. Vuonna 1996 lukuun sisältyy Efta-Eta -maiden määrärahat. 15 Yhteistyöverkostot - 2763 ICP-hanketta (Inter-University Cooperation Programme), joihin osallistui yli 1800 korkeakoulua - 28 laajaa teemaverkostoa, joiden pyrkimys on kehittää eurooppalaista ulottuvuutta monilla tieteenaloilla ja korkeakoulutuksen erityiskohteissa, ja joihin osallistui kuhunkin 70 oppilaitosta sekä yhteensä 85 akateemisessa yhteisössä toimivaa eurooppalaista järjestöä -1620 monenkeskistä koulujen yhteistyöhanketta, joihin osallistui noin 5000 koulu. - noin 3500 yhteistyöhanketta, joiden tarkoitus on lisätä nuorten kiinnostusta käyttämään muita eurooppalaisia kieliä - yli 600 ylikansallista hanketta, joiden pyrkimys on vahvistaa yhteistyötä avoimen etäopetuksen, aikuiskoulutuksen, kulttuurien välisen opetuksen, opetuksen ja kieltenoppimisen ja opetushenkilöstön perus- ja täydennyskoulutuksen aloilla. Hankkeisiin osallistui noin 2700 oppilaitosta Mitä tulee rahoituksen jakamiseen ohjelman eri osien välillä, jo alkuvaiheessa on ollut mahdollista pitäytyä päätöksessä määritetyssä periaatteessa, jonka mukaan koko viisivuotiskauden aikana vuoteen 1999 asti vähintään 55 %, 10 % ja 25 % on käytettävä osioihin I, II ja III tässä järjestyksessä. Ks. taulukko 1 tilastoliitteessä. Tämä vain vahvistaa sitä huomiota, että osioiden II ja III uudet rahoitusalueet on otettu hyvin vastaan. Jotta liian monta hyvää ehdotusta ja hakijaa ei jouduttaisi hylkäämään ohjelman alkuvuosina, komissio on vuosina 1995 ja 1996 pyrkinyt yleensä antamaan vähintään tietyn määrän tukea mahdollisimman monelle hyvälle hankkeelle huolimatta rajoitetuista määrärahoista, kuitenkin niin, että kukin hanke saisi tukea riittävästi. Ensimmäisten kahden vuoden analyysi osoittaa kuitenkin, että joissain ohjelman avainosissa yksittäisten avustusten määrä on jo laskenut kestämättömän alhaiselle 28 tasolle eikä aina ehkä riitä varmistamaan projektin täyttä onnistumista huolestuttava tilanne on seuraavissa kohteissa:. Erityisen - Erasmus, jonka kussakin ICP-hankkeessa vuonna 1996 rahoitusta voitiin myöntää keskimäärin 1000 ecua/oppilaitos. Jos lisäksi kaikille hyväksyttyjen Erasmus -vaihto- ohjelmien piiriin kuuluville opiskelijoille myönnettäisiin apuraha ulkomailla suoritettavan opiskelun taloudelliseksi helpottamiseksi, apuraha matka-avustuksineen ja muine kustannusosineen olisi opiskelijaa kohden vain 750 ecua vuoden opiskelun ajaksi (eli 75 ecua kuussa) - mikä on noin 15 % päätäksessä määrätystä 5000 ecun enimmäismäärästä. Vaikka Erasmus-vaihto-oppilaana olosta ei ole rahallista hyötyä (ulkomailla suoritettujen opintojen täysimääräinen hyväksyminen kotimaiseen tutkintoon, ei lukukausimaksuja ulkomaisessa yliopistossa jne. ), Sokrates-ohjelman Erasmus-osion kahden ensimmäisen vuoden analyysistä voidaan tehdä se johtopäätös, 28 tullut jopa Tietoon on torjuneet apurahatarjouksen, koska eivät ole katsoneet tarjotun summan riittävän kyseessä olevan hankkeen järjestämiseksi. joissa hankkeen koordinaattorit ovat tapauksia, 16 että sekä opiskelijoiden että yliopistojen saaman tuen vähyys on todellinen ja kasvava huolenaihe. Jos sopimuksen alkamisen jälkeen lukuvuonna 1997 - 9829, se saattaa vaikuttaa kielteisesti tämän erittäin tärkeän Sokrates-ohjelman osan suosioon. jatkua korkeakoulukohtaisen tilanteen annetaan jonka apurahan puitteissa Comenius, kullekin yhteistyöhankkeeseen osallistuvalle koululle on yleensä vain 2000 ecua vuodessa (3 000 ecua, jos koulu on yhteistyöhankkeen järjestäjä). Luku on erittäin pieni, ja kansallisen tason koulutusmäärärahatilanne voi vaikuttaa niin, että koulut eivät helposti saa lisärahoitusta muista lähteistä. Joissain maissa Sokrates-apurahaa pidetään riittämättömänä yllykkeenä koulujen osallistumiselle, varsinkin, kun osallistuvien oppilaiden liikkuvuutta ei tueta. enimmäismäärä Kehittyvä tilanne suosii sellaisia henkilöitä ja oppilaitoksia, joilla on muita enemmän taloudellisia mahdollisuuksia käytettävissään. Kokemukset vuosilta 1995 ja 1996 ovat myös osoittaneet, että voimavarojen riittämättömyys saattaa estää joitain kansallisia ikävät seuraukset toimijoita oppilaitoksille ja yksilöille, jotka eivät ole aiemmin osallistuneet eurooppalaiseen yhteistyöhön tarjoamista riittävästi mahdollisuuksista. Tällaiset tekijät vaikeuttavat ohjelman edellytyksiä huolehtia siitä, että päätöksen mukaista tasavertaisten mahdollisuuksien periaatetta noudatetaan. tiedottamasta ohjelmasta laajemmin, mistä on Sokrates-ohjelman eivätkä tiedä 3. Myönnetyn tuen tuottamat tulokset Ohjelman kussakin osiossa saavutetut tulokset vuosina 1995 ja 1996 esitellään tämän raportin osassa B. Yleisesti voidaan todeta, että jopa kohtalaisen lyhyen ajanjakson aikana ohjelma on vaikuttanut eurooppalaisen yhteistyön merkittävään kasvamiseen ja sen laadun paranemiseen erityisesti kouluopetuksessa, aikuiskoulutuksessa ja juuri ole perinteitä avoimessa opetuksessa järjestelmällisestä lisäksi oppilaitoksia suhtautumaan eurooppalaiseen yhteistyöhön määrätietoisemmin ja ottamaan sen aikaisempaa laajemmin huomioon tulevaisuudensuunnitelmissaan. Sokrates on erityisesti: yhteistyöstä. Ohjelma ja etäopetuksessa, ylikansallisesta joilla ei rohkaisee - myötävaikuttanut suuresti opiskelijoiden, nuorten ja opetushenkilöstön vaihtojen määrään ja vaihtojen perusjärjestelyihin; 30 - edistänyt eri osallistujamaiden oppilaitosten välistä laajaa ja tiivistä yhteistyötä erityisesti monenkeskisten verkostojen kautta. Monet verkostoista ovat jo osoittaneet olevansa kestäviä yhteistyörakenteita, jotka tulevat vaikuttamaan myönteisesti vielä 29 30 Katso Erasmus-osiota tämän asiakirjan osassa B. Kansainvälisen liikkuvuuden merkittävimmät esteet esitellään komission vihreässä kirjassa: Koulutus - ammattikoulutus - tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuuden esteet, KOM (96)462 lopull. , 2. 10. 1996. 17 pitkään sen jälkeen, kun Sokrates-tukea saanut hanke on jo päättynyt. Yli 16 000 oppilaitosta kaikilla koulutussektoreilla on osallistunut aktiivisesti Sokrates- ohjelmaan sen kahtena ensimmäisenä vuonna; osallistunut eurooppalaisen koulutussektorilla, erityisesti opetushenkilöstön perus- ja liittyvillä toimilla; ulottuvuuden vahvistamiseen monella täydennyskoulutukseen - edistänyt ulkomailla suoritettujen akateemisten opintojen vastavuoroista hyväksymistä; eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä ECTS on käytössä yli 1000 korkeakoulussa; lisäksi tuetaan hankkeita, jotka ajavat aikuiskoulutuksen sekä avoimen opetuksen ja etäopetuksen pätevyysvaatimusten vastavuoroista tunnustamista; - tukenut väsymättä Euroopan unionissa vähemmän käytettyjen ja opetettujen kielten opettamista ja oppimista; erityisesti ohjelman Lingua- ja Erasmus-osiot; - tarjonnut lähtökohdan avoimen opetuksen ja etäopetuksen laajemmalle käytölle sekä uusien teknologioiden käyttöönotolle eri koulutussektoreilla ja auttanut varmistamaan, että multimedian kehittymisessä myös pedagogiset näkökohdat otetaan huomioon entistä paremmin; - johtanut koulutusohjelmien ja muiden koulutustuotteiden valikoiman tuottamiseen; laajan ja monipuolisen teknisen materiaalin, opintosuunnitelmien, - avannut uusia mahdollisuuksia laaja-alaiselle kokemusten ja tiedon vaihdolle siten levittänyt asiantuntemusta ja tukenut innovaatiokehitystä osallistujamaissa; ja - osaltaan varmistanut, että eurooppalainen yhteistyö hyödyttää kaikkia jäsenvaltioita, myös niitä maita, jotka ovat taloudellisesti heikossa asemassa ja/tai sijaitsevat yhteisön reuna-alueilla. Näin Sokrates-ohjelma on selvästi ja todistettavasti kulkemassa kohti EY:n 32 126 artiklassa määritettyä tavoitetta edistää laatukoulutusta perustamissopimuksen alueella. Yhtä tärkeää on ollut käsitteen "koulutuksen kaikkialla yhteisön eurooppalaisen ulottuvuuden" tekeminen ymmärrettäväksi tuhansille opettajille ja kaikenikäisille oppilaille. Lisäksi on tehty paljon työtä ohjelman hyötyjen leviämiseksi laajemmalle Eurooppaan päätöksen ehtojen mukaisesti. sadoille Ohjelman tukimuodot ovat selvästi helpottaneet rahoituksen saamista myös monista muista lähteistä 33. 31 32 33 Verkostoihin osallistumisen laajuus on suurempi kuin miltä se näyttää ensinäkemältä, sillä monet "yhteistyökumppaneista" ovat Euroopan laajuisia järjestöjä, joihin kuuluu monia jäsenlaitoksia. Tilastoliitteessä on katsaus kunkin maan osallistumisesta Sokrates-ohjelman kansainvälisiin hankkeisiin. EYVL n:oC 224, 31. 8. 1992. Kuten tilastoliitteessä osoitetaan, Sokrates-ohjelman apurahat vuonna 1996 kattoivat alle 40 % hankkeiden kokonaiskustannuksista lähes kaikissa ohjelman keskitetyissä toiminnoissa; 18 4. Kohdattuja ongelmia Kokemukset ohjelman kahdesta ensimmäisestä vuodesta ovat auttaneet näkemään, mitä vastoinkäymisiä ohjelmalla saattaa olla edessään tulevaisuudessa. Tämä pätee etenkin toisen asteen ja perusasteen kouluihin, sillä vain harvalla noiden tai koulutusasteiden oppilaitoksella on perinteitä ylikansallisesta yhteistyöstä käytettävissään kansainvälisten suhteiden verkosto. Vaatimus siitä, että hankkeiden on alusta alkaen oltava monenkeskisiä, aiheuttaa siis huomattavia ongelmia. Muita koulujen kokemia vastoinkäymisiä ovat olleet: - kansalliset, alueelliset tai paikalliset hallintoviranomaiset säätelevät usein tiukasti koulujen ja lukujärjestyksen sisällön suhteen; toimintaa oppilaitoksen hallintosääntöjen, opettajien työolojen - etenkään perusasteen kouluilla ei useinkaan ole lakisääteistä asemaa itsenäisenä organisaationa, minkä vuoksi niiden on joskus vaikea löytää sopivia sopimuksellisia ja taloudellisia puitteita osallistuakseen hankkeisiin; - toimivaltaiset viranomaiset ovat usein olleet haluttomia vähentämään hankkeista lakisääteistä työtaakkaa ja/tai antamaan heille riittävästi vastaavien opettajien tunnustusta projektityöstä; - koulut ja opettajien täydennyskoulutuslaitokset ovat kokeneet, että lisärahoitusta on tai vaikea saada erityisesti sellaisina aikoina, kun kansallisella, alueellisella paikallisella tasolla on vakavia määräraharajoituksia. Aikuiskoulutuksessa haasteiksi ovat osoittautuneet myös aiemman ylikansallisen yhteistyön puute, osallistujamaiden normien keskinäinen vastaamattomuus, kohderyhmän laajuus ja Sokrates-ohjelman tarjoamien mahdollisuuksien uutuus. Kun tieto alkaa levitä alan oppilaitoksiin, monenkeskisen eurooppalaisen yhteistyön lisäarvo alkaa kuitenkin nopeasti näkyä arvokkaiden hankkeiden lisääntymisenä. edeltävässä siirtyminen Korkeakoulutussektorilla suurin ongelma projektin aloituskautena on ollut varmistaa olleesta pehmeä rahoitusjärjestelmästä vaarantamatta mukana olleiden kiinnostusta yliopistojen laitoksilla ja tiedekunnissa. Aiemmin apurahoja myönnettiin monenkeskisiin ICP- hankkeisiin, ja nyt tuki kanavoidaan "korkeakoulukohtaisten sopimusten" kautta, ja se kattaa suurimman osan yliopistojen eurooppalaisista yhteistyötoimista Erasmus-ohjelmassa käytössä Ohjelman Lingua-osiossa aloitusvuorina on myös apulaisopettajaohjelman ilmaantunut moniin koulutussektoreihin liittyviä ongelmia. Hallinnolliset esteet saattavat rajoittaa osallistujien vapaata liikkuvuutta. Osallistujat eivät ole aina henkilökuntaa eivätkä opiskelijoita, ja ongelmia aiheuttavat sellaiset asiat kuin rajoittaa työluvat, vakuutukset ja verotus. Kansalliset säännökset saattavat korkeakoulutuksessa osuus on vieläkin pienempi ja korkeintaan 15 % projektien kokonaiskustannuksista. 19 opettajaharjoittelijoiden liikkuvuutta, kotimaan ja harjoittelumaan elinkustannusten eroista aiheutuu taloudellisia ongelmia, ja lisäksi on muita, esimerkiksi asumiseen liittyviä käytännön ongelmia. Ongelmia ovat joskus aiheuttaneet myös ne olosuhteet, joissa kansallisten vastuutahojen on pitänyt työskennellä. Aluksi tämä johtui osaltaan vastuutahojen perustamisvaikeuksista ja siitä, että monet toiminnot oli aloitettava äärimmäisen tiukoissa aikarajoissa ohjelman viivästymisen johdosta. Joissain osallistujamaissa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten vastuutahoille myöntämien resurssien taso on aiheuttanut ongelmia. Ensimmäisten kahden vuoden kokemusten perusteella voidaan selvästi ennustaa, että jos näin jatkuu, resurssien alamitoitus johtaa moniin vakaviin tiedottamasta ohjelmasta mahdollisimman laajasti ja rajoittaa siten ohjelman täysipainoista toteuttamista, se voi rajoittaa vastuutahojen resursseja tarjota apua yhteistyökumppanien löytämiseksi ja hakijoiden opastamiseksi, se voi haitata vastuutahojen kykyä toimittaa komissiolle ajoissa tietoa ja niiden valmiutta hoitaa sellaisia tehtäviä, joita pidetään tärkeinä mutta ei kiireellisinä, kuten seuranta ja arviointi. se voi estää vastuutahoja seurauksiin: Kuten raportin B-osasta ilmenee, joidenkin mainittujen esteiden poistamisessa on jo edistytty huomattavasti. Vaikka osa ongelmista voi olla vaikeampi ratkaista, kahden vuoden kokemus on osoittanut, että "vastuutahot" ovat halukkaita omaksumaan rakentavan asenteen ja etsimään innovatiivisesti ratkaisuja ongelmiin. Rakenteellisempi huolen aihe ovat kuitenkin määrärahaongelmat, joita on jo koettu ohjelman aikana ja jotka tulevat yhä ilmeisemmiksi vuonna 1997 ja siitä eteenpäin, kun ohjelma kasvaa ja todellinen tarve saadaan tietää. Lisää vaikeuksia on odotettavissa, kun ohjelma allekirjoittaneisiin valtioihin Keski- ja Itä-Euroopassa jaKyprokseen. Sokrates-ohjelman kahdesta ensimmäisestä vuodesta tehdyn analyysin ja sen perusteella tehtyjen tulevia vuosia koskevien ennusteiden perusteella voidaan päätellä, että taloudelliset rajoitukset tulevat muodostamaan sen mahdollisuuksille täyttää päätöksessä asetetut tavoitteet. laajenee Eurooppa-sopimuksen esteet ohjelman kehitykselle suurimmat ja IV. SOKRATES-OHJELMAN HAASTEET TULEVALLA KAUDELLA Raportin kattamana aikana on ilmennyt huomattava joukko haasteita tulevalle kaudelle. Haasteita ovat muun muassa: - Sokrates-ohjelman toiminnoista saatujen tulosten ja kokemusten jakaminen. Tässä suhteessa on jo tehty paljon: hankkeiden omat, tehokkaat tiedotuskeinot ovat yksi avaintekijöistä hankkeiden valinnassa; hankkeiden väliset kokoukset ja temaattiset seminaarit; yhteistyö eurooppalaisten järjestöjen kanssa tiedottamisen välineenä; hyvän käytännön oppaiden laatiminen eri projekteihin; jatkuva yhteydenpito tiedotustoiminnan kehittäminen aikaisempiin osallistujiin. Seuraava vaihe on yhtenäisemmäksi sekä yhteisötasolla että yhteistyössä kansallisten vastuutahojen 20 kanssa ja uusien menetelmien käyttöönotto. Uusia menetelmiä ovat muun muassa hankkeiden tulosten julkaisu luettelona ja lisääntynyt sähköisten viestimien kuten Internetin käyttö hankkeiden tuloksista tiedotettaessa. - Sokrates-toimintojen välisen vuorovaikutuksen parantaminen. Kun Sokrates- ohjelmasta päätettiin, tarkoitus ei ollut luoda raameja, joiden puitteissa puoli-itsenäiset ohjelmat pyrkivät kukin eri tavoitteisiin. Päämääränä oli pikemminkin luoda yhtenäinen ohjelma, jolle oli luonteenomaista luova vuorovaikutus sen ala-ohjelmien välillä kaikilla koulutussektoreilla tai osa-alueilla. Kun kaikki toiminnot on otettu käyttöön, sekä yhteisön että kansallisella tasolla on kiinnitettävä enemmän huomiota eri toimintojen välisen synergian lisäämiseen. - Kansallisten vastuutahojen verkoston vahvistaminen. Tulevan kauden avainhaasteita on varmistaa, että kaikilla vastuutahoilla on mahdollisuus täyttää sen tehtävä, joka niille on annettu perustamispäätöksessä. Lisäksi on pyrittävä entistä paremmin varmistamaan toimintojen vastuutahojen välillä kansallisella tasolla ja Sokrates-ohjelman vastuutahojen ja toimivien välillä. muissa eurooppalaisissa ohjelmissa samanlaisissa Sokrates-ohjelmassa myönnettävien apurahojen ja osallistujamaissa muista lähteistä saatavien apurahojen välistä toiminnallista täydentävyyttä tulisi pitää ensiarvoisen tärkeänä. tehokas yhteistyö Sokrates-ohjelman eri tehtävissä - Ohjelman seuranta- ja arviointimenetelmät. Sokrates-komitea neuvottelee parhaillaan ohjelman väli- ja lopullisen arvioinnin strategiasta, menetelmistä ja käytännön järjestelyistä. - Keski- ja Itä-Euroopan Eurooppa-sopimuksen allekirjoittaneiden valtioiden ja Kyproksen pehmeä lasku ohjelmaan. Tämän haasteen edessä kaikkien Sokrates- ohjelman järjestämisessä mukana olevien organisaatioiden työtaakka kasvaa, ja ne joutuvat käsittelemään uudentyyppisiä tarpeita ja ongelmia. Tarvitaan lisää tietoa, ja etenkin henkilökunnan näkemykset uusien osallistujamaiden koulujärjestelmistä on saatettava ajan tasalle. - Sokrates-ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista tiedottaminen koulutusyhteisölle. Tiedotustoiminnan on jatkuttava erityisesti uusien toimien kuten koulujen välisen yhteistyön ja aikuiskoulutuksen ollessa kyseessä. Tiedottaminen on myös erityisen tärkeää maissa, jotka ovat vasta hiljattain päässeet osallistumaan yhteisön ohjelmiin. - Määrärahojen aiheuttamien rajoitusten edessä haaste ohjelman jatkuvasta etenemisestä ja kasvusta kasvaa jatkuvasti. Useilla sektoreilla erityisen haaste on löytää tasapaino jo olemassa olevien, tehokkaiksi ja onnistuneiksi osoittautuneiden hankkeiden tuen jatkamisen ja verkostojen, hankkeiden ja liikkuvuuden tukemisen välillä. Näiden koko Sokrates-ohjelmaan vaikuttavien haasteiden lisäksi kullakin ohjelman toiminnolla on vielä omat erityishaasteensa. Ne on esitelty jäljempänä olevassa laatikossa. 21 V. YHTEENVETO Viimeisin kertomus osoittaa, että Sokrates on merkittävästi myötävaikuttanut tämän päivän nuorten valmistautumiseen elämään ja työhön huomispäivän Euroopassa. Se on osoittanut ominaisuutensa lisätä koulutuksen laatua, luovuutta ja innovaatiota lisännyt arvostusta tietoyhteiskunnan eurooppalaisen yhteistyön kautta. Se on koulutusalalle avaamia mahdollisuuksia kohtaan, ja ehkä kaikkein tärkeintä, se tukee voimakkaasti eläväksi todellisuudeksi sadoille tuhansille kaikenikäisille Euroopan kansalaisille, esikoulusta aina aikuiskoulutukseen ja korkeakoulutukseen asti. konkreettiseksi, kehittymistä Euroopan yhteisön Analyysistä voidaan kuitenkin nähdä myös se, että ohjelma ei voi ylläpitää tai varmistaa näitä lupaavia tuloksia eikä tukeutua niihin ilman lisärahoitusta. Tämän raportin liitteenä on siten edellä mainitun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen yhteislausunnon mukaisesti ehdotuksia taloudellisten puitteiden vahvistamiseksi. Määrärahoja koskevat yksityiskohtaisesti perusteluissa ja niiden liitteenä olevassa taloudellisessa selvityksessä. Ne voidaan jakaa kolmeen kohtaan, jotka perustuvat kertomuksen tuloksiin: selitykset ovat - ensinnäkin on muistettava, että Sokrates-ohjelman yleinen tavoite on hyödyntää koulutuksen laatua Euroopassa ja lähentää Eurooppaa ja sen kansalaisia toisiinsa. Sen vuoksi on tärkeää, että kunkin ohjelman toiminnon sisällä tuetaan riittävää määrää laatuhankkeita ja toimia. Koska ohjelman kohteena olevat ryhmät ovat suuria, apurahoja on myönnettävä paljon; - toiseksi ohjelma ei voi saavuttaa riittävää määrää hankkeita ja toimia, jos keskimäärin myönnettävää tukea edunsaajaa kohti vähennetään. Esimerkiksi Comenius-ohjelman koulujen yhteistyöhankkeiden saama tuki koulua kohti (2000 ecua) riittää tuskin takaamaan edes vähimmäismäärää opettajakontakteja. Erasmus- ohjelman sisällä myönnetyt opiskelija-apurahat ovat vain 15 % päätöksen sallimasta enimmäismäärästä. Lisäksi julkisen rahoituksen rajoitukset koulutussektorilla ja yksityissektorin koulujen mahdollisuuksia saada merkittävää lisärahoitusta kansallisista lähteistä. vaikeuttavat entisestään kohtaamat vaikeudet - kolmanneksi, kuten uudessa kertomuksessa osoitetaan, ohjelmasta haetun tuen tarve ylittää selvästi käytettävissä olevat taloudelliset resurssit, ja rakenteellisista syistä johtuen tuen tarve kasvaa edelleen. Sokrates-ohjelman kaltaisessa ohjelmassa, jonka päätavoite on lähentää Eurooppaa ja sen kansalaisia, nykyistä suurempi tarve valikoida edes laatuhankkeiden ollessa kyseessä ei ole toivottavaa. Se aiheuttaisi vain turhautumista suuressa osassa kansalaisia juuri silloin, kun yhteisön olisi osoitettava, että se vastaa kansalaisten todellisiin tarpeisiin. 22 SOKRATES-TOIMINTOJEN HAASTEET TULEVALLA KAUDELLA Korkeakoulutus (Erasmus) - eurooppalaisen ulottuvuuden takaaminen kaikille opiskelijoille, ei vain niille, jotka opiskelevat jonkin aikaa ulkomailla - korkeakoulukohtaisen sopimuksen käyttöönotto, eurooppalaisen yhteistyön tuleminen oppilaitosten suunnittelun strategiseksi osatekijäksi, kiinnostuksen säilyminen korkeakoulujen laitoksilla - temaattisten verkostojen tukeminen innovaation ja laadun parantamisen välineenä - opiskelijoiden motivaation säilyminen ulkomailla opiskelua kohtaan ja tasavertaiset mahdollisuudet vaihto-ohjelmissa huolimatta saatavilla olevan taloudellisen tuen vähyydestä Kouluopetus (Comenius) - monenkeskisen koulujen välisen yhteistyön yleistyminen, erityisesti perusasteen ja esiasteen koulujen entistä aktiivisemman osallistumisen tukeminen (Toiminto 1) - heikompiosaisten koulutuksen tuen lisääminen (Toiminto 2) - varmistaa, että osallistujamaiden toimivaltaiset viranomaiset tunnustavat Comenius- ohjelman toiminnon 3 puitteissa tapahtuvan täydennyskoulutuksen täysin oman maan täydennyskoulutusta vastaavaksi - vuorovaikutuksen edistäminen toimintojen välillä, erityisesti täydennyskoulutuksen (toiminto 3) tulosten käyttäminen koulujen välisen yhteistyön (toiminto 1) kehittämisessä. Kieltenopetus (Lingua) - kielten moninaisuuden tukeminen edelleen, erityisesti vähemmän käytettyjen ja opetettujen EU-kielten opettaminen ja opiskeleminen - järjestelmällinen palaute kielenoppimisen tutkimuksesta Lingua-toimintojen kehittämiseksi ja niistä kansallisten koulutusjärjestelmien hyväksi - peruskoulutussektorin laajempi osallistuminen eurooppalaisiin yhteistyöohjelmiin - tehokkaampien yhteyksien edistäminen Lingua-toimintojen välillä ja niiden ja muiden Sokrates-toimintojen kuten kouluopetuksen välisten yhteyksien tukeminen Avoin opetus ja etäopetus (ODL) - muutoksiin sopeutuminen uuden teknologian kehittyessä, ja sen varmistaminen, että ohjelman käytössä korostuu koulutus teknologian sijaan - ODL-välineiden ja -tuotteiden laadun parantaminen - toiminnon entistä suurempi vaikutus vaatimusten ja pätevyyksien yhteiseen tunnustamiseen - koulusektorin laajempi osallistuminen tuettuihin toimintoihin Aikuiskoulutus - toiminnosta tiedottamisen jatkuminen aikuiskoulutussektorin heterogeenisyys ja moninaisuus huomioon ottaen - toiminnan kohdistaminen avainalueisiin ja avainryhmiin, elinikäinen oppiminen ja yhteiskunnallinen syrjäytyminen huomioon ottaen - aiemman empiirisen oppimisen arvioinnin edistäminen 23 - erityyppisten aikuiskoulutusorganisaatioiden välisen yhteistyön tukeminen, siltojen rakentaminen muodollisen ja epämuodollisen aikuiskoulutuksen välille Koulutusjärjestelmiä ja -politiikkaa koskeva tiedon ja kokemusten vaihto - Sokrates-ohjelman osan 3 toiminnon 3. 1. mukaisten hankkeiden aloittaminen; erityisesti ensimmäiset laadunvarmistuksen pilottihankkeet kouluopetuksessa; - Eurydice-verkoston työn tukeminen luotettavien, vertailukelpoisten opintojen ja koulutusyhteistyön avainmerkitsijöiden tuottamisessa yhteisön tasolla - uuden mallin käyttöönotto Arion-opintovierailuissa, opintovierailujen laadun jatkuva parantaminen osallistujien palautteen ja muun arvioinnin perusteella; - Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Kyproksen pehmeä lasku Eurydiceen, Arioniin ja Naric-verkostoon. 24 OSA B: OHJELMAN ERI OSIEN TUOTTAMAT TULOKSET KORKEAKOULUTUS (ERASMUS) Sokrates-ohjelman korkeakoulutusta koskeva osio jatkaa parannetussa ja laajennetussa muodossa aikaisempaa Erasmus-ohjelmaa (1987 - 1994). Sen tarkoitus on tukea korkeakoulutuksen laatua eurooppalaisen yhteistyön avulla. Se tunnetaan parhaiten toiminnosta 2, joka myöntää apurahoja opiskelijavaihtoon tutkintoon hyväksytyn ulkomaanopintojakson kustannusten peittämisen avustamiseksi. Sen jälkeen kun Erasmus yhdistettiin Sokrates-ohjelmaan, on kuitenkin painotettu entistä enemmän toiminnon 1 avulla eurooppalaisen ulottuvuuden lisäämistä korkeakoulujen työssä, mikä antaa opiskelijoille mahdollisuuden hyötyä eurooppalaisesta yhteistyöstä, vaikka he eivät itse suoranaisesti osallistuisikaan vaihto-ohjelmiin. Erasmuksen vaikutusta sekä eurooppalaisen yhteistyön määrään että laatuun on arvioitu riippumattomasti ohjelman perustamisesta alkaen. 34 Määrän perusteella Erasmus on muuttanut ennen sen käyttöönottamista vallinnutta tilannetta ja vaikuttanut enemmän kuin mikään muu yksittäinen tekijä siihen, että korkeakoulut pitävät nykyisin eurooppalaista yhteistyötä huomattavasti tärkeämpänä kuin kymmenen vuotta sitten. Myös sen laadulliset vaikutukset ovat selvästi havaittavissa, kuten vuosien 1995 ja 1996 aikana pidetyt temaattiset konferenssit osoittavat. Korkeakoulujen saamiin etuihin ja kokemuksen yhdistämisen ansiosta kohentuneet opetusstandardit, parempi vieraiden kielten opetuksen taso, tehokkaampi tiedonvälitys, parempi tutkintojen ja opintojaksojen tunnustaminen etenkin kansainvälisen yhteistyön hoitamisessa korkeakoulujen, tiedekuntien ja laitosten lukuisista kontakteista on myös tasolla. Korkeakouluhenkilöstöjen välisistä seurannut uutta tai tehostunutta tutkimusyhteistyötä. Valtaosa Erasmus-opiskelij oista kertoo saaneensa entistä hedelmällisempiä akateemisia kokemuksia säännöllisestä yhteydenpidosta isäntäkorkeakoulun opetushenkilöstön kanssa. Tutkimukset entisistä opiskelijoista osoittavat, että Erasmus-kokemus auttaa valmistuneita hankkimaan työpaikan ja saamaan ja kokemusta. työtehtäviä, joissa vaaditaan kansainvälistä sisäiset hallinnolliset menettelytavat lukeutuvat asiantuntemuksen ja paremmat tietoa Edellä mainitut edut ovat jatkuneet, ja niitä on edelleen laajennettu Sokrates-ohjelman kahtena ensimmäisenä vuonna, jotka kattavat lukuvuodet 1995 - 96 ja 1996 - 97: Jotta korkeakouluille jäisi aikaa sopeutua korkeakoulukohtaiseen sopimusjärjestelyyn (Institutional Contract), entistä, korkeakoulujen välisiin yhteistyöohjelmiin (Inter- university Cooperation Programmes, ICP) perustuvaa rahoitustapaa jatkettiin 34 35 36 Varsinkin Universität-Gesamthochschule Kasselin korkeakoulutuksen ja työn tutkimuskeskus, joka julkaisi joukon määrällisiä ja temaattisia arviointeja koko Erasmus-ohjelman aikana, sekä Price Waterhouse -konsulttiyrityksen arvioinnissa, joka valmistui vuonna 1993. Vrt. Review of the Erasmus Programme: Final Synthesis Report. Price Waterhouse, 1993. Vit. Friedhelm Maiwarm, Wolfgang Steube and Ulrich Teichler, Learning in Europe: the Erasmus Experience. London 1991, ibid. : Experiences of erasmus students 1990/1. Kassel 1993 (- Erasmus Monographs No. 14 ja 17 mainitussa järjestyksessä). 25 yhteistyömuotoja Sokrates-komitean suosituksesta tämän kaksivuotisen siirtymäkauden aikana. ' Vuonna 1995 tuettiin ennätysmäistä 2673:a korkeakoulujen välistä yhteistyöohjelmaa (ICP), joihin kuhunkin osallistui keskimäärin 8 korkeakoulua. Vuosina 1995 ja 1996 anotut tuet, joiden yhteissumma oli noin 400 miljoonaa ecua, ylittivät käytettävissä olevat resurssit kertoimella 9:1. Vuonna 1996 ylimääräisiä tukieriä myönnettiin 2530 ICP-hankkeelle. Samalla kun opiskelijavaihto säilyi keskeisenä kohteena valtaosissa runsaasti. Niinpä ICP-hankkeista, myös muita opetussuunnitelmien kehittämiseen tarkoitetun tuen kysyntä oli jälleen kerran vilkasta, ja intensiivikurssien tuen kysyntä kasvoi edelleen. Intensiivikurssit tarjoavat useiden maiden opiskelijoille ja opettajille arvokkaan mahdollisuuden kokoontua yhteen ja vaihtaa kokemuksia, tietoja ja ideoita tiiviillä kurssilla, ja monet niistä johtavat yhteisen opetusmateriaalin kehittämiseen sekä opetushenkilöstön ja opiskelijoiden yhteisten tuen kysynnän merkitys on myös kasvanut. Sen olennaista arvoa korkea-asteen opetussuunnitelmien ja -menetelmien laadun parantamisessa on selkeästi ryhdytty arvostamaan laajemmalti, samoin kuin sen merkitystä eurooppalaisen ulottuvuuden lisäämisessä niiden opiskelijoiden opintoihin, jotka eivät voi suoranaisesti hyötyä opiskelijavaihdosta. tutkimushankkeiden syntymiseen. Opettajavaihtoon tarkoitetun esiintyi annetaan opetussuunnitelmien kehittämiselle Yhteiselle Sokrates-ohjelmassa huomattava rooli sen tavoitteen mukaisesti, jolla pyritään edistämään ja vahvistamaan eurooppalaista ulottuvuutta yhä useamman opiskelijan kohdalla. Kolmea uutta opetussuunnitelmien kehittämistoimenpidettä ("Masters"-tason kurssit, eurooppalaiset moduulit, integroidut kielikurssit) testataan erittäin rajoitetusti lukuvuonna 1996 - 97 ennen niiden lopullista täytäntöönpanoa korkeakoulukohtaisten sopimusten osana lukuvuodesta 1997 - 98 alkaen. Parhaillaan tuetaan 41 :tä pilottihanketta aiheissa, jotka on komission ja akateemisten ja ammatillisten järjestöjen välisissä neuvotteluissa määritelty Euroopan inhimillisten voimavarojen kehittämisen kannalta keskeisiksi. 39 Eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä (European Credit Transfer System, ECTS) on parhaillaan merkittävässä laajennusvaiheessa. ECTS- järjestelmää on lukuvuosien 1989 - 90 ja 1994 - 95 välisenä aikana käytetty 37 38 39 laskua, kuten ensimmäisen vuoden "korkeakoulukohtaisten Viimeinen täydellinen ICP-valinta tehtiin vuonna 1995, mutta koska yhtään uutta ICP. tä tai uutta toimintoa ei sen jälkeen ole rahoitettu ja koska joidenkin ICP-hankkeiden rahoittaminen lopetettiin, seurauksena on ollut näennäinen kasvun pysähdys lukuvuonna 1996 - 97. Tämä kehitys on siis luotu "keinotekoisesti", eikä se heijasta mitään perustavaa laatua olevaa kysynnän sopimusten" tukihakemukset {vrt. tuonnempana) ovat osoittaneet. Useimmat ulkomaille suuntautuneet opetustoimeksiannot ovat kuitenkin olleet lyhytaikaisia, mikä usein rajoittaa niiden vaikutusta. Vuodesta 1997 alkaen otetaan käyttöön uusi opetushenkilöstövaihtojen tukimuoto, Erasmus -luennoitsija-apurahat (Erasmus Teaching Fellowships). Niihin kuuluu pitempiä, 2 -6 kuukauden mittaisia opetusjaksoja ulkomailla, ja niiden on suunniteltu vaikuttavan pysyvästi opetusmenetelmiin. Lukuvuoden 1996 - 97 pilottihankkeiden aihepiirit ovat: kulttuurin hallinta, terveydenhuollon hallinta, pienten työmarkkinaohjelmat, insinöörijohtajan toimenkuva, uudet materiaalit ja teollisuusteknologia, palvelusektorin uusi teknologia, ja kehittäminen, sosiaali- ja talousmaantieteen muutokset, koulutuspolitiikka, kansainvälinen terveyskasvatus, Euroopan oikeustietokannat, henkinen omaisuus, naisten oikeudellinen asema. ja vesirakennussuunnittelu, kaupunkikehitys, ympäristönsuojelu ja keskisuurten yritysten hallinta, uudet tie- 26 täysimääräisen kurssisuoritusten kokeilupohjalta, ja se on otettu laajalti vastaan tehokkaana järjestelmänä, joka takaa vaihto-oppilaille siirrettävyyden Euroopan korkeakoulujen välillä. Perusteellinen arviointitutkimus korostaa järjestelmän kykyä helpottaa opiskelijavaihtoa ja sen laadun parantamista. 40 Lukuvuoden 1995 - 96 aikana ECTS-järjestelmää laajennettiin kattamaan lähes 1000 laitosta tai tiedekuntaa noin 230 korkeakoulussa, ja kun ECTS tulee kaikkien Euroopan korkeakoulujen käyttöön korkeakoulukohtaisten sopimusjärjestelyjen aloittamisen myötä lukuvuonna 1997 - 98, sitä laajennetaan jälleen kerran. Vuonna 1996 on esitelty uudet temaattiset verkostohankkeet (Thematic Network tukevat akateemisen oppiaineen eurooppalaisen ulottuvuuden Projects), jotka kehittämistä tai muuta yleisesti kiinnostavaa alaa (esim. monitieteellistä opintosuuntaa tai korkeakoulutuksen järjestämisen tai hallinnon osa-aluetta). Hankkeisiin sisältyy lukuisten tiedekuntien välistä yhteistyötä kaikissa tai useimmissa osanottajamaissa sekä akateemisten, ammatillisten ja muiden yhdistysten yhteistyötä. Niiden on tarkoitus vaikuttaa pysyvästi ja laajasti kaikkialla Euroopassa kyseisillä aloilla. Lähes 500 mielenkiinnon ilmausta ja yli 100 valmista hanke-ehdotusta jätettiin, mutta budjetin rajoitusten vuoksi vain 28 voitiin valita yhteisön tuen piiriin. 41 Euroopan korkeakoulujen reaktio temaattisten verkostohankkeiden tarjoamiin mahdollisuuksiin osoittaa, että ne vastaavat akuuttiin tarpeeseen, ja tämä ensimmäinen vuosi osoittaa, laadun että monet verkostot kykenevät myötävaikuttamaan merkittävästi kehittämiseen ja jatkuvaan innovaatioon omilla aloillaan. ja 1996 osanottajamaat ovat pyrkineet rahoittamiseen. Vuosina 1995 Suunnilleen kolme neljäsosaa Erasmuksen budjetista on varattu opiskelijavaihdon tuettiin 316 000:a apurahojen opiskelijavaihtoa, joissa ulkomaisen opintojakson kesto oli keskimäärin 7 kuukautta. Kysyntä on kasvanut tasaisesti nopeammin kuin käytettävissä oleva budjetti, ja vaikka rahoitusta, useat opiskelijavaihdon taloudelliset olosuhteet ovat ajan myötä pahasti heikentyneet. Keskimääräinen apuraha hyväksyttyä opiskelijaa kohti on nyt vain noin 15 % komission päätöksen sallimasta enimmäismäärästä - tämä tilanne aiheuttaa huolta yhä laajemmissa piireissä42. Komission pyrkimykset varmistaa, että maat, jotka sijaitsevat unionin reuna-alueilla, joissa puhutaan harvinaisempia kieliä ja joiden taloudellinen tilanne on epäsuotuisa, otetaan kokonaisvaltaisesti mukaan opiskelijavaihtoon sekä lähettäjinä että vastaanottajina, alkavat nyt selvästi kantaa hedelmää. Vuonna 1996 täydentävää tarjoamaan 40 41 42 43 inhimillisten Evaluation of the Pilot Phase of the European Community Course Credit Transfer System. Coopers & Lybrand, 1993. Temaattiset verkostot kattavat niinkin erilaisia aloja kuin laadunhallinta, bioteknologia, sosiaalityö, urheilu, lääketieteen didaktiikka, taidekasvatus, sähkötekniikka, arkeologia, matkailukoulutus, humanitaarisiin voimavarojen avustustarkoituksiin, tekstiiliteknologia, eläinlääketiede, Euroopan kansalaisten yhtenäinen tulkkaus, fysiikka, kemia ja oikeussuoja, maanviljelys, opettajankoulutus. Tämä käy myös ilmi tiedotusvälineiden äskettäisestä uutisoinnista Erasmuksen siirtyessä Sokrateehen, etenkin Saksassa. Katso esimerkiksi artikkeleita "Hoffhungslos unterdotiert" Deutsche Universitäts-Zeitungissa 3. 5. 1996 ja "Weniger Geld fur den Studentenaustausch", Handelsblatt, 29. 5. 1996. Lukuvuosien 1988 - 89 ja 1995 - 96 välisenä aikana Saksasta, Ranskasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta hyväksyttyjen opiskelijoiden määrä kasvoi seitsenkertaiseksi noin 78 taloustiede, kääntäminen ja kehittäminen 27 perustettiin uusi pilottialoite, jolla eri jäsenmaiden opiskelijat voivat osallistua intensiiviseen kielitaitovalmennukseen portugalin, kreikan, suomen, tanskan ja italian kielillä. Nämä ovat niiden maiden kieliä, jotka ovat kokeneet suurimpia vaikeuksia Erasmus-opiskelij öiden houkuttelemisessa. Sen jälkeen kun Erasmus liitettiin Sokrates-ohjelmaan, korkeakoulujen omien eurooppalaisen yhteistyön strategioiden vahvistamista on painotettu huomattavasti. Lukuvuodesta 1997 - 98 lähtien valtaosa yhteisön suorasta tuesta korkeakouluille kanavoidaankin siksi "korkeakoulukohtaisten sopimusten" kautta. Tämä käsite merkitsee Euroopan komission ja kunkin korkeakoulun välistä sopimusta, jossa esitellään korkeakoulun suunnittelemat eurooppalaiset yhteistyötoimet ja yhteisön antama tuki niiden kehittämiseksi ja toimeenpanemiseksi. Kunkin tällaista sopimusta haluavan korkeakoulun on eurooppalaisen yhteistyön suunnitelma (European Policy Statement), jossa kuvataan sen kansainvälisen yhteistyön strategiaa sen varsinaisten ehdotusten viitekehyksenä. laadittava Komissio on nyt saanut korkeakoulujen ensimmäiset korkeakoulukohtaisia sopimuksia koskevat hakemukset lukuvuodelle 1997 - 98. Sen sijaan että uusien järjestelyjen täytäntöönpano olisi johtanut kiinnostuksen vähenemiseen, kuten jotkut ovat ennustaneet, se on saanut aikaan erittäin huomattavan määrän kasvun sekä joitakin merkittäviä muutoksia eurooppalaisten yhteistyötoimien kysynnän luonteessa. Yhteensä 1582 korkeakoulukohtaista ehdotusta on vastaanotettu lähestulkoon kaikista 18 osanottajamaan keskeisistä korkeakouluista ja miltei kaikista tähän mennessä ICP-hankkeisiin osallistuneista korkeakouluista. Korkeakoulujen Erasmuksen ehdotukset muodostavat noin 250 miljoonan ecun rahoitustarpeen, joka on 25 % enemmän kuin viime vuoden normaali ICP-rahoitus. Ehdotusten keskeiset piirteet ovat seuraavia: Noin 95 % jätetyistä hakemuksista sisältää opiskelijavaihdon. Opiskelijamäärä, jolle apurahoja on pyydetty, on noussut vielä 20 % vuodesta 1995 yli 180 000:een, mikä ilmennyttä opiskelijavaihdon kysynnän jatkaa heti Erasmuksen alkuaikoina säännöllistä nousua. Noin kaksi kolmaosaa kaikista korkeakoulukohtaista sopimusta havittelevista korkeakouluista on myös pyytänyt tukea ECTS:n käyttöönottamiseksi - tämä on nelinkertainen kasvu verrattuna niiden korkeakoulujen määrään, jotka parhaillaan panevat järjestelmää täytäntöön. Opettajavaihdon kysynnän kasvu on sitäkin suurempaa. Peräti 85 % hakemuksista sisältää opettajavaihdon, mikä käsittää yli 31 000 opetustoimeksiantoa ulkomailla verrattuna lukuvuoden 1995 - 96 vaatimattomaan 14 000:een toimeksiantoon. Ehdotettujen intensiivikurssien määrä on miltei kaksinkertaistunut 605:stä lukuvuonna 1995 - 96 aina 1138:aan lukuvuonna 1997 - 98. Tämä saattaa osittain johtua Sokrateen intensiivikurssien uudesta määritelmästä; se antaa sellaisille tieteenaloille tilaisuuden 000:een; kaikista osanottajamaista hyväksyttyjen määrä nousi 14-kertaiseksi saman ajanjakson aikana (alle 6000:sta yli 82 000:een). 28 eurooppalaiseen opiskelijavaihtoon. toimintaan, joilla on perinteisesti ollut vaikeuksia osallistua - 96 Lukuvuodelle 1997 - 98 on ehdotettu yhteensä lähes 1200:aa opintosuunnitelman kehittämishanketta, mikä on reilusti kaksinkertainen määrä verrattuna lukuvuoden 1995 aineopintojen opintosuunnitelmahanketta, 355 ehdotusta jatko-opintojen ("Masters-taso") kurssien kehittämiseksi, 453 eurooppalaista moduulia ja 100 ehdotusta muihin aineisiin integroiduista kielikursseista. lukuun 514. Ne käsittävät 287 perus- ja opiskelijavaihtoon Korkeakoulukohtaiset sopimusehdotukset eivät siis osoita ainoastaan jatkuvaa sitoutumista sisältyvän Erasmuksen kulmakivenä, vaan myös erityisen suurta tuen kysyntää niitä toimintoja varten, jotka on suunniteltu lisäämään eurooppalainen ulottuvuus laajemman opiskelijaväestön opinto-ohjelmiin. Sokrates-ohjelmaan Siirtymä Erasmuksesta Sokrates-ohjelmassa toteutettaviin uusiin järjestelyihin on paljastanut erittäin mielenkiintoisia tulevaisuuden kehitysmahdollisuuksia. Tämä ohjelman osio on kuitenkin parhaillaan joutumassa entistä suurempiin vaikeuksiin, jotka johtuvat tuen kysynnän ja käytettävissä olevien varojen välisestä kuilusta. tukea edelleen Varojen puute vaikeuttaa oleellisesti Erasmuksen kykyä korkealaatuisten keskinäisen ja yhteisymmärryksen lisäämistä Euroopassa. voimavarojen inhimillisten kehittämistä KOULUOPETUS (COMENIUS) Comenius on ensimmäinen kattava väline kaikenlaisten koulujen - esi-, perus- ja toisen asteen - eurooppalaisen yhteistyön tukemiseksi yhteisötasolla. Tämän ohjelmaosion onnistuneeseen toteuttamiseen liittyy erittäin suuria haasteita. Tämä johtuu ensinnäkin jo pelkästä kohdeväestön määrästä. Kuten edellä on mainittu, Sokrates-ohjelman osanottajamaissa on tällä hetkellä huomattavasti yli 300 000 koulua, 4 miljoonaa opettajaa ja noin 70 miljoonaa oppilasta. Tiedon välittäminen kaikille asiasta mahdollisesti kiinnostuneille onkin tehtävä. Koulusektorilla ei myöskään ole lähtökohtana samanlaista kansainvälisen yhteistyön perinnettä kuin korkeakoulutasolla; lisäksi kouluilla on yleensä huomattavasti vähemmän autonomiaa omien asioidensa hoitamisessa kuin korkeakouluilla. siksi valtava Tämän vuoksi Comeniusta on toteutettu vaiheittain. Vuonna 1995 tälle Sokrates- ohjelman osiolle kohdistetut varat olivat suhteellisen vaatimattomat, kun taas vuonna 1996 niitä on lisätty huomattavasti tuen kysynnän alkaessa vaikuttaa. 4 Vain kahden tukivuoden jälkeen on alkanut nopeasti muodostua uusi "yhteistyökulttuuri": Päätökseen sisältyvän määräyksen mukaan vähintään 10 % ohjelman koko viisivuotisesta budjetista on ohjattava tälle osiolle. Sekä komissio että Sokrates-komitea ovat kuitenkin ilmaisseet aikomuksenaan päästä, mikäli mahdollista, tätä suurempaan prosenttiosuuteen. 29 Kun toimintoon 1 kuuluvien koulujen monenkeskisten yhteistyöryhmien kehittämien eurooppalaisten koulutushankkeiden kohdalla edeltävässä pilottitoiminnassa tuettiin vain 10:tä yhteistyöhanketta, vuonna 1995 Comenius-tuen tultua saataville yhteistyöhankkeita aloitettiin välittömästi yli 11-kertainen määrä (462), ja tämä määrä on edelleen lähes nelinkertaistunut vuonna 1996 noin 1620 yhteistyöhankkeeseen. Ohjelmaan osallistuu tällä hetkellä noin 5000 koulua. Tulevina vuosina nämä luvut kasvavat huomattavasti, kun tiedotustoimet ja vuosina 1995 ja 1996 tehdyt hankkeiden valmisteluun liittyvät 4300 vierailua alkavat vaikuttaa kokonaisuudessaan. kontakteja ylikansallisia Koulujen monenkeskiset yhteistyöryhmät alkavat jo lunastaa niitä edeltäneen pilottitoiminnan lupauksia, ja ne antavat tehokkaan viitekehyksen monenlaisille koulujen välisille yhteistyöaloitteille sekä eurooppalaisen ulottuvuuden luomiselle tai tehostamiselle oppitunneilla. Ne alkavat myös osoittaa kykynsä solmia ja ylläpitää eurooppalaisten intensiivisiä opetusmateriaalien kehitykseen perustuvina opettajien innovatiivisen käytännön ja ammatillisen kehityksen lähteinä; niillä on osoittautunut olevan positiivinen vaikutus niihin osallistuvien oppilaiden oppimismotivaatioon. Kun oppilaat työskentelevät yhteisen, yleiseen opetusohjelmaan sisältyvän hankkeen parissa, heille tarjoutuu tilaisuus tutustua tarkemmin elämään ja oppimiseen muissa Euroopan maissa. Uuden tieto- ulkomaisten käyttäminen yhteistyökoulujen kanssa perehdyttää oppilaat tähän nyky-yhteiskunnan keskeiseen alaan. viestintätekniikan yhteydenpidossa uusien toimia ja ja Vuosien 1995 ja 1996 hankkeisiin on ryhdytty lukuisilla temaattisilla aloilla, joita ovat esimerkiksi ympäristö, kulttuuriperintö, koulujen ja elinkeinoelämän väliset yhteydet, alueellinen, paikallinen ja eurooppalainen identiteetti sekä tasapuoliset mahdollisuudet. Moniin hankkeisiin sisältyy monitieteellisiä yhteyksiä koulun ulkopuoliseen yhteisöön. jotta he voisivat Tällaisten projektien lisäksi on myös tuettu 1700:aa opettajavaihtoa, ja apurahoja on myönnetty yli 600 opettajalle, järjestää ylikansallisia harjoittelupaikkoja teollisuuden ja kaupan alalle sekä muihin koulutussektorin ulkopuolisiin järjestöihin ja auttaa näin luomaan selkeämmän yhteyden yrityksiin sekä valmistamaan oppilaita entistä tehokkaammin työelämään. Yli 2300 opintokäynnin avulla koulujen johtajat ovat saaneet tietoja koulunsa hankkeisiin osallistuvista yhteistyötahoista, ja samalla opintokäynnit ovat helpottaneet eri maiden koulujen hallinto-ja johtotapojen kriittistä vertailua. toiminnon 2 (kulttuurien välinen opetus) mahdollisuudet edistää Comeniuksen sosiaalista yhteenkuuluvuutta nykypäivän yhä momkulttuurisemmassa yhteiskunnassa on selvästi nähtävissä vuosina 1995 ja 1996 tuettujen yli 200 hankkeen kirjosta. Ne keskittyvät erityisesti seuraaviin aiheisiin: - maahanmuuttajien kielten opettaminen vieraina kielinä muille oppilaille käytettävän muodollisen opetuksessa - tietoisuuden sanaston (opetuskieli) vaikutuksesta epäedullisista oloista tulevien oppilaiden suoritustasoon - uusien tekniikoiden, etenkin avoimen opetuksen ja etäopetuksen, käyttö romanien lisääminen ja liikkuvan väestön koulutuksessa 30 - kulttuurien välisten menetelmien käyttöön ottaminen valtavirran koulutuksessa erilaisten kulttuurien, uskontojen ja kielten ymmärtämisen edistämiseksi - edellytysten luominen aktiiviselle Euroopan kansalaisuudelle, joka perustuu tai uskonnollisesta ja kulttuurista, rodusta keskinäiseen kunnioitukseen vakaumuksesta riippumattomiin yleisiin ihmisoikeuksiin - keskustakoulujen uudistaminen ja suurkaupunkien levottomilla alueilla sijaitsevien koulujen erityistarpeisiin keskittyvät hankkeet, jotka hyödyntävät integroituja menetelmiä ja oppilaitosten, kaupungin viranomaisten, oppilaiden, vanhempien ja paikallisten yhdistysten välistä yhteistyötä. Tässä toiminnossa on jo päästy tasapainoon eri kohderyhmien välillä, sillä hankkeista 40 % kohdistuu siirtotyöläisten lasten koulutuksen parantamiseen, 30 % keskittyy romanien ja liikkuvassa työssä olevan väestön tarpeisiin ja 30 % koskee kulttuurien välisiä kouluopetukseen yleensä liittyviä asioita. Tuetut eurooppalaiset verkostot alkavat jo nyt osoittautua tehokkaaksi ajatusten, käytännön esimerkkien ja yleisen kulttuurien välisten asioiden viestintä- ja tuottaneet konkreettisia tuloksia, kuten vaihtoväyläksi. Monet niistä ovat jo opetusmateriaalia siirtolaislapsille, romaneille ja liikkuvalle väestölle, kulttuurien välisen koulutuksen opetusmoduuleja ja tietopankkeja, jotka helpottavat ylikansallista yhteistyötä. Näihin lukeutuu tällä alalla aktiivisesti toimiviin järjestöihin ja laitoksiin noin 5000 viitettä sisältävä tietopankki ja kaikenlaista eurooppalaisen kulttuurien välisen koulutuksen opetusmateriaalia varten perustettu tietopankki. Comeniuksen toiminto 3 (opetushenkilöstön täydennyskoulutus) kohdistuu opettajaan avainhenkilönä, joka auttaa muuttamaan nuorten oppimiskokemuksia kouluissa. Tähän mennessä on rahoitettu 128:aa täysin uutta hanketta, joihin osallistuu noin 500 opettajien täydennyskoulutuksessa mukana olevaa laitosta 18 osanottajamaassa. Kysyntä on enemmän kuin kaksinkertaistunut vuosina 1995 ja 1996. Vuoden 1996 osanottomäärät olivat selvässä nousussa kaikissa maissa, ja koordinoijien ja osanottajalaitosten maantieteellinen jakautuma oli entistä tasaisempi. Vuoden 1996 laitostyyppien teemojen hankkeissa monipuolistuminen sekä tasaisempi levittäytyminen eri koulutussektoreille. näkyy myös ja mukana olevien Jo nyt täydennyskoulutustoimintaan myönnetyt apurahat ovat alkaneet tuottaa tulosta. Vaikka vuonna 1995 myönnettiin vain 47 tällaista apurahaa, niiden tuottavuus on ollut sitä luokkaa, että lukuvuonna 1996 - 97 on jo saatavilla peräti 81 eurooppalaista kurssia. Nämä kurssit, joiden yksityiskohtaiset kuvaukset sisältyvät Comeniuksen toiminnon 3 luetteloon, tarjoavat täydennyskoulutusmahdollisuuksia 2200 - 2500 opettajalle elokuuhun 1997 mennessä ja rasittavat siten toiminnossa 3. 2 käytettävissä olevia varoja (yksittäisten opettajien täydennyskoulutuskursseille osallistumiseen suunnatut apurahat) odottamattoman varhaisessa vaiheessa. Koska kurssien valmisteluun ja järjestämiseen osallistuu useita täydennyskoulutuslaitoksia monista maista ja tämän seurauksena kursseille osallistuu opettajia monista eri maista, niistä muodostuu lisäarvoa verrattuna pelkästään yhden maan sisällä kehitettyyn ja tarjottuun täydennyskoulutukseen. todistettavasti 31 Siitä huolimatta, että tällaisen suunnitelman aloittamiseen liittyy luonnostaan lukuisia ongelmia, kaikki kolme Comeniuksen juurtua koulutusyhteisöön, ja sekä toimintojen määrän että niiden laadun perusteella tämän Sokrateen uuden ja kunnianhimoisen osion tulevaisuuden vaikutusmahdollisuudet näyttävät hyviltä. toimintoa ovat alkaneet KIELITAIDON EDISTÄMINEN (LINGUA) Paremman kielitaidon ja etenkin vähemmän käytettyjen ja opetettujen kielten45 osaamisen edistäminen on Sokrates-ohjelman yksi tärkeimpiä tavoitteita. Se ei ole keskeistä ainoastaan Euroopan inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi vaan myös keskinäisen yhteisymmärryksen ja Euroopan kansalaisuuden merkityksen lisäämiseksi kaikkialla yhteisössä. Sokrates-ohjelmassa tuettu toiminta jatkaa Lingua-ohjelmassa (1990 - 94) aloitettuja hankkeita. Myös uusia toimintoja on otettu mukaan, samalla kun mahdollisuus toimia vuorovaikutuksessa muiden Sokrateen osien kanssa on avannut uusia ulottuvuuksia. Mukana ovat kaikki Euroopan unionin 11 virallista kieltä sekä iiri, letzeburg, islanti ja norja. Lingua pyrkii kehittämään kielten opettamisen ja oppimisen laatua ja määrää luomalla ympäristön, jossa kieliä voidaan oppia tehokkaasti, edistämällä kieltenopettajien koulutusta ja kieliin liittyvän materiaalin kehittämistä sekä parantamalla kansalaisten kieltenoppimismotivaatiota ja halua kommunikoida vierailla kielillä ylikansallisten yhteydenpitomahdollisuuksien lisäämisen avulla. laitosta on osallistunut 54:ään Linguan Yli 300 eurooppalaiseen kieltenopettajakoulutuksen yhteistyöohjelmaan (ECP). Mukana ovat lähes kaikki Linguan kohdekielet. Tähän mennessä Sokrates-ohjelmassa tuettuja hankkeita luonnehtii aiheiden ja koulutussektoreiden kasvava monipuolisuus. Samalla painotetaan yhä enemmän innovatiivisia avainalueita, kuten vieraiden kielten varhaisopetusta, multimedian ja muun uuden tekniikan käyttöä sekä avoimen ja etäopiskelun roolia kieltenopettajien koulutuksessa. toiminnon A tukemaan tukevat opettajien Kuten aikaisemmat arviot ovat osoittaneet, ECP-ohjelmilla on merkittävä vaikutus osanottajalaitosten ja muidenkin tarjoamaan kieltenopettajien koulutukseen. Näiden laitosten käynnistämien toimintojen kautta ECP-ohjelmissa kehitetyt moduulit, materiaalit ja opintosuunnitelmat tarjoavat merkittävän keinon tehdä uusia keksintöjä, ja kohdekielen jotka kulttuuriympäristön käyttövarmuuden ymmärtämisen laajentamista sekä teknisen ja metodologisen asiantuntemuksen kehittämistä. Ohjelmissa tärkeän tulevaisuudessa hyödyntää tiedonlevityskanavan, toteuttanut opettajien järjestelmällisesti. Koulutusyhteisö ei ole vielä kehitetyt jonka mahdollisuuksia ja kouluttajien kielellisten kykyjen laitosverkostot muodostavat lisäksi myös kohentamisen kielen täysin tulisi 45 Tätä tarvetta on äskettäin korostettu uudelleen komission oppimista ja opettamista koskevan valkoisen kirjan, Kohti kognitiivista yhteiskuntaa (vrt. edellä) tavoitteessa 4, jossa osoitetaan tarve asettaa vähintään kahden vieraan EU-kielen hyvä taito etusijalle. 32 peruskoulutuksen liittämistä tämän toiminnon kattamaan sektoriin. Kun tietoisuus tästä uudistuksesta leviää, on odotettavissa merkittävää kysynnän kasvua. kielten opettajien Vuosina 1995 ja 1996 yli 16 000 kieltenopettajaa on saanut apurahan Linguan vieraiden annettavaan toisessa täydennyskoulutukseen osallistumista varten myönnettävien apurahojen (toiminto 2) järjestelmässä. Näin ollen voidaan arvioida, että sen edut ovat kyseisenä ajanjaksona saavuttaneet yli miljoona oppilasta. Järjestelmälle on Sokrateen piirissä annettu entistä laajempi ulottuvuus ottamalla mukaan opettajat, jotka haluavat opettaa muita aineita vieraalla kielellä. osanottajamaassa toiminnon tuella on monenlaisia vaikutuksia: se liikkuvuutta, kohentaa kieltenopetuksen lisää Tämän tarjoamalla kieltenopettajien ylikansallista laatua, vahvistaa eurooppalaista ja kulttuuriulottuvuutta kouluopetuksessa, tukee opettajien ammatillisen motivaation kohottamista ja saattaa yhteen kasvavan joukon ihmisiä, jotka kykenevät aloittamaan muita yhteistyömuotoja Sokrates-ohjelmassa niin Linguan piirissä kuin koulujen yhteistyönkin alueella (Comenius-ohjelmassa). Lukuvuosi 1995 - 96 oli pilottivuosi Linguan apulaisopettajaharjoittelulle (toiminto 3), jossa noin 200 tulevalle kielenopettajalle järjestettiin harjoittelupaikkoja EY:n jäsenmaiden ja Efta- ja Eta-maiden kouluissa. Lukuvuonna 1996 - 97 tuetaan 550:tä Linguan apulaisopettajahanoittelua. Jo nyt on olemassa viitteitä siitä, että kysyntä ylittää huomattavasti rajoitetun tarjonnan. Vuonna 1996 jotkin maat ovat raportoineet kymmenkertaisen lisäyksen harjoittelutuen hakemusmäärissä verrattuna vuoteen 1995, ja toisissa maissa on todettu viisinkertainen lisäys apulaisopettajan haluavien koulujen määrässä. Monissa maissa harjoittelun pituutta on rajoitettava, jotta useammat ihmiset voisivat hyötyä niistä. Tällä uudella toiminnolla on merkittävä vaikutus kielten harjoittelupaikkojen tarjonnan laajentamiseen Euroopassa. Ennen sen alkua vain kolmella Sokrates- ohjelman 18 osanottajamaasta oli minkään laajuisia harjoittelujärjestelmiä, ja kyseessä olivat ne maat, joiden väestö on EU:n suurin ja joissa puhutaan EU:ssa yleisimmin puhuttuja kieliä. Lisäksi Linguan apulaisopettajaharjoitteluun liittyy useimpiin kansallisesti rahoitettuihin harjoittelupaikkoihin verrattuna lukuisia "lisäarvopiirteitä", koska ne kohdistuvat ainoastaan tuleviin kieltenopettajiin, painottavat opetusmetodeja pelkän kielitaidon kohentamisen lisäksi ja asettavat vähemmän puhutut EU-kielet etusijalle. Pilotti vuonna on paljastunut, että tällä toiminnolla on mahdollisuuksia auttaa kehittämään kieltenopetuksen laatua ja monipuolisuutta etenkin viimeistelemällä tulevien opettajien opetuskielen tuntemusta, auttamalla uusia kieltenopettajia lisäämään uuden kielen opetuskieliinsä, antamalla uusille opettajille ja jo vakiintuneille ammattilaisille tilaisuus oppia toisiltaan, kehittämällä kouluissa opetettujen Euroopan kielten kirjoa ja rohkaisemalla useampia oppilaita - ja jopa opettajia ja vanhempia - opiskelemaan uutta eurooppalaista kieltä. Muihin etuihin luomiseen ulkomaisten lukeutuu tai paikallisten yritysten kanssa, uusien opetusmateriaalien yhteistyökoulujen käyttäminen yhteyksien apulaisopettajien -kulttuurin ja 33 laatiminen ja Euroopan kielten ja kulttuurien tuominen kielituntien lisäksi muillekin tunneille. Sokrates-ohjelman kahden ensimmäisen vuoden aikana Linguan toiminnossa D on avustettu 84:ää kieltenopetuksen menetelmien ja välineiden kehittämistä koskevaa yhteistyöhanketta (opetussuunnitelmia, materiaaleja, arviointia ja arvostelua, välineitä jne. ). Sokrateen kaksi ensimmäistä vuotta ovat vahvistaneet tämän toiminnon merkityksen innovaatioiden kehittämiselle, etenkin materiaalin tuottamiselle. Vuosien 1995 ja 1996 hankkeissa suunnitellut tuotteet liittyvät varsinkin: - tietotekniikan ja telematiikan käyttäminen, mukaan lukien etenkin CD-romin ja internetin hyödyntäminen kielten opettamisen ja oppimisen tukena - kielten oppimisen kulttuuriulottuvuus - vieraiden kielten varhainen oppiminen - kielitaidon ja kielellisen kompetenssin arviointi - välineet, jotka on suunniteltu antamaan opetuksellisesti epäedullisessa asemassa oleville nuorille paremmat mahdollisuudet osallistua ja hyötyä vaihto-ohjelmista. Useita tuotteita, joiden kehittämistä on tuettu, ei olisi olemassakaan ilman Linguan tukea, ja tämä koskee etenkin niitä tuotteita, jotka liittyvät vähemmän käytettyjen ja opetettujen kielten opettamiseen ja oppimiseen. Kuitenkin myös tässä ohjelman toiminnossa kysyntä ylittää rajusti käytettävissä olevat resurssit. Vuonna 1995 hyväksyttiin vain 20 % uusien hankkeiden hakemuksista, ja lukuisat hanke-ehdotuksia tehneet tahot ovat vetäneet hankkeensa pois, koska ne pitivät komission tarjoamaa avustusta riittämättömänä hankkeen toteuttamiseksi. tarjotaan noin 3500 Lukuvuosina 1995 - 96 ja 1996 - 97 Sokrates-tukea yhteistyöhankkeelle nuorten kielitaidon parantamiseksi (Joint Educational Projects, JEP) Linguan toiminnossa E, joka huipentuu kaksiviikkoisiin vaihto-ohjelmiin yli 80 000 nuorelle kaikkialla osanottajamaissa. JEP-hankkeilla on pitkä ja menestyksekäs ansioluettelo nuorten motivaation ja kielitaidon todellisessa kohentamisessa, etenkin niiden, joilla on tavallista vähemmän kieltenoppimismahdollisuuksia: noin 56 % osanottajista osallistuu tekniselle/ammattikurssille. Vähiten käytetyille tai opetetuille kielille annetun etusijan vaikutus alkaa sekin vähitellen tuntua. Osallistumalla näihin hankkeisiin oppilaat alkavat käsittää, että on olemassa hyvä syy opiskella kieliä, joita he tarvitsevat kommunikoidakseen kumppaneidensa kanssa ennen sitä vaihto-ohjelmaa, johon jokainen JEP huipentuu, sekä sen aikana. Osanottajat saavat käytännön kokemusta kumppaneidensa elämästä ja opinnoista muissa Euroopan maissa ja ymmärtävät sitä kautta entistä paremmin Euroopan moninaisuutta ja yhteisyyttä. Sokrateen tukemat hankkeet kattavat useita erilaisia aiheita, joista kukin tuottaa oppilasvaihtojen lisäksi myös joukon käytännöllisiä ja kouriintuntuvia tuloksia, kuten näyttelyitä, lehtiä, teknisiä sanastoja, kaksikielisiä multimediaohjelmia ja niin edelleen. 46 Tämän toiminnon edelleen jatkuvaa myötävaikutusta kielten tarjonnan monipuolistamiseen osoittaa myös se, että vuonna 1995 tuettiin yhteensä 61:tä tanskan, hollannin, suomen, kreikan, iirin, norjan, portugalin ja ruotsin kieliin liittyvää hanketta ja vain yhtätoista englantiin liittyvää hanketta. 34 Kokemukset Linguan kahdesta ensimmäisestä vuodesta Sokrates-ohjelmassa viittaavat siihen, että Linguan eri toimintojen välille alkaa muodostua entistä enemmän vuorovaikutusta. Esimerkiksi toiminnon B apurahojen myöntämisessä annetaan entistä keskeisempi sija opettajille, jotka osallistuvat toiminnossa A kehitettyyn täydennyskoulutukseen; toiminnossa A kehitetyt kurssit ja toiminnon C toiminnon E apulaisopettajaharjoittelu yhteistyöhankkeita nuorten kielitaidon parantamiseksi. Lisäksi Linguan toiminnoissa tutkitaan mahdollisuuksia lähempään yhteistyöhön Sokrateen muiden osien kanssa. Esimerkiksi opetusmateriaalien ja -ohjelmien suunnittelu, joka tähtää nimenomaan vaihtojen edistämiseen, on nyt etusijalla tukia myönnettäessä, ja samalla paljastuu monenlaisia yhteistyömahdollisuuksia Comeniuksen kanssa. voivat auttaa opettajia kehittämään AVOIN OPETUS JA ETÄOPETUS Avoimen opetuksen ja etäopetuksen (open and distance learning, ODL) kehittäminen, mukaan lukien uuden tieto-, viestintä- ja multimediatekniikan käyttö koulutuksessa, on keskeinen joka antaa kansalaisille mahdollisuuden hyödyntää eurooppalaisen koulutusyhteistyön avointa aluetta, ja sillä on ensiarvoinen rooli koulutuksen saatavuuden ja tason parantamisstrategiassa kaikilla tasoilla läpi koko elämän. tekijä, Sokrates-ohjelman ODL-toiminto ilmaisee kasvavaa, tietoisuutta intensiivisemmän tällä alalla. Tämä on eurooppalaisen yhteistyön edistämisen merkityksestä 47 aikaisemmin ilmennyt komission vuoden 1991 Muistiossa , neuvoston vuoden 1992 sekä 12:ssa sitä seuranneessa kansallisessa raportissa. Äskettäisiin johtopäätöksissä lukeutuvat komission koulutusohjelmistoa kehitystuioksiin käsittelevän työryhmän perustaminen, joka on johtanut usean yhteisöohjelman 50 -multimediaa ja yhteisen ehdotuspyynnön julkaisemiseen , neuvoston toukokuun 1996 tätä alaa 51 koskeva päätöslauselma sekä komission Firenzen Eurooppa-neuvoston kesäkuun 1996 kokouksen jälkeen julkaisema strateginen toimintasuunnitelma "Oppiminen • 52 tietoyhteiskunnassa'. Tässä yhteydessä on myös mainittava kieltenoppimista koskeva hanke, joka muodostaa osan G7-maiden oppimisyhteiskuntaan liittyvästä toiminnasta. 48 Open and distance learning in the European Community. COM (91) 388 final, 12 November 1991. Conclusions of the Council (British Presidency). Official Journal No. 3 92/C 336 of 27 November 1992. Educational software and multimedia. , Final Report, July 1996. SEC(96)1426 final. EYVL n:o C 381/24, 17. 12. 1996. Neuvoston koulutuksen ja opetuksen alan multimediaohjelmistoa koskeva päätöslauselma 6. 5. 1996 (96/C, 195/03), ïïYVL n:o C 195/8, 6. 7. 1996. Oppiminen tietoyhteiskunnassa. Toimintasuunnitelma eurooppalaiselle koulutusaloitteelle (1996-1998). Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja aineiden komitealle 2. 10. 1996. KOM (96) 47! lopull. 35 Tämä toiminto suuntautuu kahteen näkökohtaan: etäopetuspalvelujen tarjonta ja multimediatuotteiden ja -palvelujen käyttö kaikissa nykyisissä ja mahdollisissa uusissa koulutusyhteyksissä. Toiminnossa tuetaan kahdentyyppisiä hankkeita: eurooppalaisia yhteishankkeita, joiden tarkoitus on luoda entistä laajempaa synergiaa, kokemusten vaihtoa sekä voimavarojen ja asiantuntemuksen jakamista Euroopan tasolla erityisten tulosten tuottamisessa tai erityisten avoimen ja etäopetuksen palveluiden tarjoamisessa Euroopassa tutustumishankkeita, joiden tarkoitus on tarjota kattava käsitys jonkin tietyn avoimen ja etäopetuksen osa-alueen kehitystilanteesta, mukaan lukien uuden läpileikkaus Sokrates-ohjelman koulutustekniikan käyttö, ottamalla osanottajamaista. laaja Tämä toiminto vastaa selkeästi niihin tarpeisiin, joihin muut yhteistyöohjelmat eivät vastaa. Tähän mennessä uusien hankkeiden kahdella valintakierroksella on jätetty 241 hakemusta, joista 74 on hyväksytty. Vuosien 1995 ja 1996 välinen jyrkkä nousu viittaa siihen, että kysynnän koko määrä ei ole vielä selvinnyt. Näyttää varmalta, että budjettirajoituksista tulee todellinen este tämän toiminnon kehitykselle vuodesta 1997 lähtien, mikä johtuu alun perin vuosina 1995 ja 1996 tuettujen monivuotisten hankkeiden rahoituksen uudistamistarpeesta sekä todennäköisesti edelleen kasvavasta tuen kysynnästä uusille hankkeille. Sokrateen avoimen opetuksen ja etäopetuksen toiminnon pelkkä olemassaolo on jo huomattavasti lisännyt eurooppalaisen yhteistyön määrää tällä alalla. Se on erityisesti alkanut helpottaa sellaisten erilaisten "toimijoiden" välistä yhteistyötä, joilla ei juurikaan ole aiempaa kokemusta kumppanuudesta tällä alalla: käyttäjät, tarjoajat, ohjelmistojen kehittäjät ja jakelijat, koulutusjärjestelmien johtajat ja niin edelleen. Tähän mennessä tuettuihin verkostoihin kuuluu monia erilaisia järjestöjä, kuten yhdistyksiä ja muita kansalaisjärjestöjä, etäopetuslaitoksia, perinteisiä korkeakouluja (ja jossain määrin myös kouluja ja aikuiskoulutusorganisaatioita), jotka ovat kiinnostuneita uuden etäopetusjärjestelmien käyttöönotosta, sekä opetusmateriaalin julkaisijoita, erityisesti multimedia-alalta. Tällä tavoin toiminto tukee myös ODL:n kasvavaa näkyvyyttä osanottajamaissa. opetusteknologian käytöstä ja Vuosien 1995 ja 1996 hankkeet kattavat laajan keskeisten aiheiden kirjon. Niistä näkyy kasvava tietoisuus tarpeesta tutkia avoimeen ja etäopetukseen perustuvien innovatiivisten menetelmien käyttöönoton seuraamuksia - sekä opettajien/kouluttajn että opetusalan johtajien ollessa kyseessä. Lisäksi niistä voidaan huomata, että vaikka tieto- ja viestintätekniikan roolia ja osuutta pidetään laajalti tämän prosessin keskeisenä elementtinä, on olemassa myös ensiarvoisen tärkeää ryhtyä uudelleen painottamaan sellaisia pedagogisia näkökohtia kuin kurssien suunnittelua ja opettajien/ohjaajien roolia. Huomattavalla sijalla hankkeiden kohteissa ovat myös organisaatioseikat, jotka liittyvät yhteistyöhön opetusohjelmien ja -materiaalien kehittämisessä/soveltamisessa, tieto- ja viestintätekniikan käyttöönottoon erilaisissa opetustilanteissa tukiympäristöjen kehittämiseen opiskelijoille tai aikuisopiskelijoille. tai erityisten palvelujen tai 36 AIKUISKOULUTUS Aikuiskoulutustoiminto on merkittävä innovaatioalue Sokrates-ohjelmassa. Se pyrkii täydentämään Leonardo da Vinci -ohjelman koulutukseen ja taitoihin liittyviä toimia lisäämällä eurooppalaisen ulottuvuuden kaikille aikuiskoulutuksen alueille - yleisille, kulttuurisille ja sosiaalisille. Sitä tulee tarkastella yhteydessä tarpeeseen vahvistaa sekä Euroopan tason että kunkin osanottajamaan elinikäisen oppimisen politiikkaa. Tätä tarkoitusta varten toiminnossa tuetaan eurooppalaisia hankkeita, jotka kehittämään aikuiskoulutuskursseja tuottamaan pyrkivät opiskelumateriaaleja, jotka voivat johtaa Sokrateen osanottajamaiden ja koko Euroopan yhteisön poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten, kulttuuristen ja historiallisten tekijöiden parempaan ymmärtämiseen. Tässä yhteydessä tuetaan myös eurooppalaista kansalaiskasvatusta ja laajemmin aktiivista kansalaisuutta koskevia hankkeita. tai vaalivat aikuiskoulutusta tarjoavien organisaatioiden välistä ylikansallista yhteistyötä, verkostoitumista sekä kokemusten ja tietojen vaihtoa ja vaikuttavat näin osaltaan aikuiskoulutuksen laatuun Euroopassa. Järjestelmällinen ylikansallinen yhteistyö aikuiskoulutuksen alalla on aikaisemmin ollut lapsenkengissä. Sokrateessa kahden ensimmäisen vuoden aikana tuetut 68 eurooppalaishanketta merkitsevätkin alan yhteistyön huomattavaa laajentumista. Erityisen ilahduttavaa on, että kuhunkin hankkeeseen osallistuu keskimäärin lähes 5 yhteistyökumppania (kaikkiaan yli 300), mikä osoittaa, että tämä toiminto on saavuttanut lyhyessä ajassa korkean monenkeskisyyden asteen. Tuen kysyntä kaksinkertaistui vuosien 1995 ja 1996 välisenä aikana. Aikuiskoulutuksen tarjonnan muoto ja määrä vaihtelevat suuresti maasta toiseen, ja Sokrateen aikuiskoulutustoiminnon mahdollisuudet kokemusten ja asiantuntemuksen hedelmällisen vaihdon välineenä alkavat jo nousta esiin. Tähän mennessä tuetut hankkeet kattavat laajan aiheiden ja toimintojen kirjon. Eurooppaa ja aktiivista kansalaisuutta koskevan tietoisuuden ja tietouden edistämiseen keskittyvät hankkeet osallistuvat tavallisesti sellaisten materiaalien ja/tai moduulien kehittämiseen, jotka aikanaan ovat käytettävissä painetussa tai sähköisessä muodossa. Käsiteltyihin aiheisiin lukeutuvat taide, valmiudet käyttää medioita, terveyskasvatus sekä rasismin, ulkomaalaisvihan ja sosiaalisen syrjinnän vastainen taistelu. Hankkeet, jotka painottavat aikuiskoulutuksen kehittämistä eurooppalaisen yhteistyön avulla, ja - keskittyvät uusien opetusmenetelmien, uusien aikuiskoulutusjärjestelmien ohjelmien sekä tietoverkkojen ja -pankkien kehittämiseen ja julkaisujen (käsikirjojen, oppaiden, aikakauslehtien) levittämiseen. Monet hankkeet keskittyvät eläkeläisten, sosiaalisesti syrjittyjen tai syrjäytyneiden ryhmien, vammaisten tai lukutaidottomien henkilöiden sekä työttömien koulutusmahdollisuuksien parantamiseen. Joitakin niistä kehitetään yhteistyössä ammattiyhdistysryhmien kanssa. Ohjelmassa tuetut hankkeet käsittelevät joitakin eurooppalaisen aikuiskoulutuksen liittyvät kysymykset, keskeisiä kysymyksiä. Näihin tietojen arviointi, itseopiskelustrategiat, aikaisemmin omaksuttujen käytännön lukeutuvat menetelmiin 37 aikuiskoulutuksen laadunhallinta, koulutuksen saanti- ja motivaatiokysymykset, epäedullisessa asemassa olevien ryhmien ydintaidot, aikuiskouluttajien ja -ohjaajien kouluttaminen, muodolliseen sopivat tutkintojen ja opintosuoritusten hyväksymisjärjestelmät sekä näiden järjestelmien yhdistämistavat. ja vapaamuotoiseen aikuiskoulutukseen "aikuiskoulutusjärjestelmän" Hankkeisiin osallistuu aktiivisesti erittäin monenlaisia aikuiskoulutuksen tarjoajia kaikilta kuin vapaamuotoisilta, julkisilta kuin yksityisiltä, ammatti- kuin vapaaehtoispohjalta lähteviltä sekä kansallisella ja alueellisella että paikallistasolla. Erityisen rohkaisevaa on ollut se, että valtaosa hakijaorganisaatioista on kansallisia tai paikallisia aikuiskoulutusorganisaatioita tai kansalaisjärjestöjen organisaatioita, mikä viittaa siihen, että tämän toiminnon vaikutukset alkavat tuntua myös ruohonjuuritasolla. niin muodollisilta osa-alueilta, KOULUTUSJÄRJESTELMÄÄ JA -POLITIIKKAA KOSKEVIEN TIETOJEN JA KOKEMUSTEN VAIHTO Euroopan yhteisöstä tehdyn sopimuksen 126 artiklaan sisältyvän tehtävän perusteella yksi Sokrateen tavoitteista on parantaa koulutuksen laatua kannustamalla tietojen ja kokemusten vaihtoa osanottajamaiden välillä. Tätä tarkoitusta silmällä pitäen tuetaan neljänlaista toimintaa: Yleisesti kiinnostavien koulutuspoliittisten kysymysten analysointi Koulutusalan päättäjien välisen perustellun ja syvällisen keskustelun edistämiseksi Sokrates tukee tutkimuksia ja analyysejä, asiantuntijavaihtoja ja opintokäyntejä, tiedonlevitystoimintaa, seminaareja, työryhmiä ja - vuodesta 1997 lähtien - keskeisiä poliittisia kysymyksiä käsitteleviä pilottihankkeita. Nämä yksilöidään tiiviissä yhteistyössä neuvoston koulutusvaliokunnan kanssa. Hanke-ehdotuksia arvioidaan kolmella kriteerillä, joita ovat politiikan olennaisuus, tieteellinen laatu ja selkeän eurooppalaisen ulottuvuuden osoittaminen. tässä lisäarvoksi, joka syntyy, kun aihetta käsitellään vertailevasta näkökulmasta ja/tai eurooppalaisessa yhteydessä erotettuna pelkästään kansallisesta, alueellisesta tai paikallisesta viitekehyksestä. Tarkoitus on pikemminkin tukea rajoitettua joukkoa kattavia analyysejä kuin suurempaa määrää vähemmän laajoja ja/tai syvällisiä tutkimuksia. Jälkimmäinen määritellään Vuosina 1995 ja 1996 aloitetut analyysit täyttävät nämä edellytykset täysin. Ne liittyvät aiheisiin, jotka ovat keskeisiä kaikkien Euroopan maiden koulutusalan päätöksentekijöille, nimittäin koulutuksen rooliin käsiteltäessä niiden nuorten ongelmia, jotka lähtevät koulutusjärjestelmästä ilman kunnollista valmistautumista toiminnon aktiivielämään, sekä kouluopetuksen laadunvarmistukseen. Tämän 53 Tällä tavoin toiminto täydentää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljänteen puiteohjelmaan sisältyvän kohdennetun sosioekonomisen tutkimuksen ohjelman koulutusta koskevan alaohjelman yhteydessä rahoitettuja tutkimuspainotteisempia hankkeita. 38 yhdistää koulutuspoliittisen mahdollisuudet aktiivisten organisaatioiden asiantuntemus ja vilkastuttaa jäsenneltyä vuoropuhelua tutkimuksen ja politiikanteon välillä nousevat esiin nopeasti. Kyky sulauttaa hankkeen tulokset poliittiseen keskusteluun on ensiarvoisen tärkeä. tutkimuksen alalla Euroopan koulutusalan tietoverkko (Eurydice) koostuu Eurydice-tietoverkko toimintoja kansallisista yhteensovittaa Brysselissä sijaitseva Eurooppa-yksikkö, ja sen tarkoitus on tarjota osanottajamaiden ja Euroopan viranomaisille luotettavia vertailutietoja ja -analyyseja koulutusjärjestelmien toimii yhteistyössä Eurostatin, Cedefobin, Euroopan neuvoston, OECD:n ja muiden tahojen kanssa. -politiikan kehityksestä. Verkko yksiköistä, joiden ja Eurydice-verkon Sokrates-ohjelmaan liittämisen jälkeiset kaksi vuotta ovat olleet erityisen hedelmällistä aikaa. Tuloksiin lukeutuvat varsinkin seuraavat: yhdeksän arvovaltaista katsausta, jotka käsittelevät selvärajaisia kiinnostavia aiheita, kuten esi- ja peruskoulun sekä toisen asteen opetuksen tilaa, vanhempien ja neuvoa-antavien tahojen roolia koulutuksessa, opettajankoulutusta, pakollisen kouluopetuksen uudistuksia ja koulunjohtajan roolia EY. n jäsenvaltioiden koulutus- ja perusammattikoulutusjärjestelmiä käsittelevän kattavan käsikirjan toinen painos, joka tuotettiin tiiviissä yhteistyössä Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefob) kanssa54 Avaintietoja koulutuksesta Euroopan unionissa -julkaisun toinen, merkittävästi cc parannettu painos. Tämä Eurostatin kanssa tiiviissä yhteistyössä toimitettu ja nyt vuosittain julkaistava asiakirja valaisee Eurydicen yhä merkittävämpää tukemisessa sekä arvovaltaisen ja entistä roolia päätöksentekoprosessin laajempialaisen tiedon tarjoamisessa. Toinen painos sisältää perusteellisen tietopaketin Euroopan opettajakunnasta. Vuosina 1995 - 96 on kehitetty myös tärkeää Eurybase-tietokantaa. Se sisältää runsaasti tietoa osanottajamaiden koulutusjärjestelmistä kuten tärkeän lainsäädännön, keskeiset kirjallisuusviitteet, laitosluettelon ja terminologiasanaston. Viime vuosina on ponnisteltu huomattavasti Eurydicen toimintojen laajentamiseksi Efta- ja Eta-maihin sekä asteittain niihin maihin, joille Sokrates-ohjelma nyt avautuu, julkaisujen tuottamiseksi yhä useammalla yhteisön kielellä sekä verkon tulosten, kuten tutkimusten ja Eurybase-tietokannan saattamiseksi sekä koulutuspoliittisten päättäjien että laajemman yleisön ulottuville erityisesti internetissä komission EUROPA-palvelimen kautta. Koulutusalan päättäjille tarkoitettu opintokäyntiohjelma (Arion) 54 55 Structures of the Education and Initial Training Systems in the European Union, toinen painos. Luxembourg: Office for Official Publications 1995. Avaintietoja koulutuksesta Euroopan unionissa, vuoden 1995 painos. Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 1996. 39 Lukuvuosina 1995 - 96 ja 1996 - 97 on myönnetty noin 2600 apurahaa Arion- opintokäynneille, joiden tarkoitus on helpottaa tietojen ja kokemusten vaihtoa yleisesti kiinnostavilla aloilla, etenkin perus- tai yleiskoulutuksen, teknisen ja toisen asteen ammatillisen koulutuksen aloilla. Kullekin viikon mittaiselle opintokäynnille osallistuu monikansallinen ryhmä. Vuosittain julkaistava luettelo auttaa kutakin osanottajaa valitsemaan tarpeisiinsa parhaiten soveltuvan opintokäynnin. Arionin laadulliset tulokset ovat jatkuneet Sokrateen ensimmäisenä kahtena vuotena. Tuhansista raporteista ja paikallisten järjestäjien, kansallisten vastuutahojen ja osanottajien välisistä yhteydenpitokokouksista saatu palaute osoittaa, että järjestelmä tarjoaa koulutusalan asiantuntijoille ja päättäjille ainutlaatuisen mahdollisuuden käydä monenkeskisiä keskusteluja heitä kiinnostavista asioista kollegojensa kanssa ja harkita ja muokata ammattiaan eurooppalaisessa viitekehyksessä. Osanottajamaiden koulutusalan avaintehtävissä toimivien henkilöiden välille syntyy kestäviä kontakteja ja verkostoja. Monissa tapauksissa osallistuminen Arioniin lisää edelleen yhteistyötä ja hankkeita Sokrateen muissa toiminnoissa ja muissa EY:n ohjelmissa. Kansalliset vastuutahot määrittelevät Arionin opintokäyntien ensisijaiset aiheet, jotka hyväksytään yhteisön tasolla. Sokrateen ensimmäisinä kahtena vuonna ne ovat keskittyneet koulutusjärjestelmiin ja niiden arvoihin, koulutusprosessin "pelaajiin", opetussuunnitelmaan ja koulua ja kouluympäristöä koskeviin näkökohtiin. Muuttuviin joustavuuden avulla: niinpä koulutuksen tarpeisiin pyritään mukautumaan laadunvarmistusta käsittelevät opintokäynnit otettiin mukaan lokakuun 1995 koulutusneuvoston käsittelyn tuloksena. Aiempina vuosina käytettyä budjetin varojenjakomallia mukautettiin lukuvuonna 1996 - 97 Sokrates-päätöksen ehtojen huomioon ottamiseksi. Tämä on johtanut tuen jakamisessa kullekin maalle, ja uuden mallin merkittäviin muutoksiin seuraamuksia arvioidaan parhaillaan. Järjestelmää laajennetaan parhaillaan Keski- ja Itä-Euroopan Eurooppa-sopimusmaihin. Opintokäyntien tulosten levittämiseen kiinnitetään entistä enemmän huomiota. Opintokäyntejä ja teemaseminaareja järjestetään hankittujen vertailevien oivallusten ajantasaistamiseksi ja asianosaisten henkilöiden verkostojen lujittamiseksi. levitykseen, laajempaan raportteja koskevia annetaan Tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten verkosto (Naric) Kukin osanottajamaa on perustanut kansallisen keskuksen, jonka tehtävä on tukea tutkintojen opiskelija-, opettaja- tunnustamista koskevia tietoja ja neuvoja. Useimmat Naric-keskukset toimivat tunnustamisen tiedotuskeskuksina antamalla akateemisten korkeakoulututkintojen tutkijavaihtoa ammatillisen ja 40 C fi toteuttamisen yhteydessä. "yleisdirektiivin" Komissio verkostoi keskukset varmistaakseen tiiviin yhteistyön ja parhaan mahdollisen tiedonvaihdon. Kahdesti vuodessa järjestetään kokouksia, joista toinen on yhteisistunto Euroopan neuvoston ENIC-verkoston ja Unescon korkeakoulutuskeskuksen CEPES:n kanssa. Lisäksi tuetaan Naric-keskusten välisiä opintokäyntejä ja yhteishankkeiden, etenkin tutkimusten ja yhteenvetoraporttien toimeenpanoa. Verkoston jäsenet ovat laatineet ulkomaisten tutkintotodistusten arviointia käsitteleviä koulutusmoduuleja ja näin helpottaneet hankitun asiantuntemuksen ja tiedon laajempaa levittämistä. Vuosina 1995 ja 1996 on kiinnitetty erityistä huomiota Keski- ja Itä-Euroopan Eurooppa-sopimusmaiden avustamiseen niiden valmistautuessa liittymään verkostoon esimerkiksi antamalla niille mahdollisuus osallistua verkoston kokouksiin, tarjoamalla niille koulutustilaisuuksia, helpottamalla keskeisten asiakirjojen levittämistä ja asettamalla sähköiset viestintäverkot niiden käyttöön. Nykyisin Sokrates-ohjelmaan osallistuvien maiden Naric-keskuksilla on aktiivinen rooli monilla tämän prosessin osa-alueilla. TÄYDENTÄVÄT TOIMINNOT Sokrateen osiossa III tarjotaan tukea täydentäville toimenpiteille, joihin sisältyvät etenkin koulutusalalla toimivien järjestöjen toiminta, kansallisten vastuutahojen tiedotustoiminta, seuranta ja arviointi sekä useat erilaiset valistustoimet. Vuonna 1995 myönnettiin yhteensä 160 apurahaa, joista 23 korkeakoulusektorille, 70 koulu- ja yleisopetuksen alalle ja 13 kieltenopetuksen alalle, kun taas loput myönnettiin ohjelman käynnistämiseen liittyville tiedotustoimille. Tässä osuudessa katetut toimet liittyivät erityisesti konferenssien, seminaarien ja järjestämiseen, tiedotuslehtisten ja muiden julkaisujen julkaisemiseen sekä hankkeiden tulosten, opetusmateriaalien ja innovatiivisten menetelmien levittämiseen. Lisäksi tuettiin "Eurooppa koulussa" -kilpailua, joka järjestettiin yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa. työryhmien Erityisen tärkeää tässä yhteydessä on tuki eurooppalaisille järjestöille, joita on syntynyt viime vuosina yhä nopeammin57. Lukuisilla näistä järjestöistä on ollut ensiarvoisen tärkeä rooli eurooppalaisen koulutusyhteistyön uranuurtamisessa58, ja ne 56 57 58 Council Directive of 21 December 1988 on a general system for the recognition of higher- education diplomas awarded on completion of professional education and training of at least three years' duration (89/48/EEC). OfficialJournal'No. L 19/16 of 24 January 1989. Komissio arvioi, että Euroopan tasolla eri koulutussektoreilla toimivien järjestöjen määrä on yli kaksinkertaistunut viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana. Tällaiset järjestöt ovat erittäin moninaisia. Niihin lukeutuu esimerkiksi jonkin tietyn tieteenalan ja korkeakoulujen tai muiden oppilaitosten rehtoreiden järjestöjä, koulujen johtajien ja ohjaus-ja neuvontatyötä tekevien henkilöiden yhdistyksiä, kieltenopetukseen erikoistuneita järjestöjä tai muiden alojen, kuten ympäristön, terveydenhuollon tai uuden tekniikan, koulutusasioita käsitteleviä järjestöjä, tiettyjen koulutuspalveluja käyttävien ihmisryhmien, kuten vammaisten, tarpeisiin keskittyviä yhdistyksiä sekä tiettyyn koulutussektoriin, kuten perus-, aikuis- tai lisäksi opettajankoulutukseen järjestöjä. Erityisen merkittäviä ja opetushenkilöstön opiskelijajärjestöjä professorien yhdistyksiä, keskittyviä ovat 41 ovat helpottaneet ylikansallisia yhteyksiä ja käynnistäneet laitosten välisiä verkostoja, jotka avustavat hankkeiden suunnittelussa ja valmistelussa ja tarjoavat koulutusta opetushenkilöstölle ja koulutusalan johtajille aidosti eurooppalaisessa kontekstissa. 59 Sokrates onkin tämän vuoksi tukenut aktiivisesti näiden järjestöjen työtä - täydentävien toimenpiteiden osuudessa myönnetyistä apurahoista 53 myönnettiin tällaisille eurooppalaisille organisaatioille tiiviissä yhteistyössä niiden kanssa ohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi. - ja se on työskennellyt Päätöksen 5 artiklan 1 kohdassa sallitaan selvästi neuvottelut tällaisten järjestöjen sekä työmarkkinaosapuolten kanssa. Tätä tarkoitusta varten marraskuussa 1995 pidettiin suuri konferenssi, johon kutsuttiin kaikki asianosaiset järjestöt. Sen jälkeen on käyty useita tarkemmin rajattuja keskusteluja joidenkin asianosaisten järjestöjen kanssa, ja yleiset neuvottelut 16 järjestön ja työmarkkinajärjestön edustajien välillä pidettiin tammikuussa 1997. 59 suurten järjestöjen merkitys yhteyskanavana koulutusyhteisöön työmarkkinaosapuolia Euroopan tasolla edustavien järjestöjen keskuudessa muodostetut ryhmittymät. ja aidon Useiden kerrannaisvaikutuksen saavuttamisessa käy selvästi ilmi joidenkin mukana olevien järjestöjen pelkästä koosta. Esimerkiksi Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön koulutuskomitea (ETUCE) käsittää kolmesta neljään miljoonaa opettajaa jäsenjärjestöissään kaikkialla Euroopassa, ja Euroopan tasolla toimivista vanhempainyhdistysten kattojärjestöistä suurin, Euroopan vanhempainyhdistys, kattaa noin 50 erillistä tahoa, joiden kautta on mahdollisuus tavoittaa yli 135 000 koulua. 42 STATISTICAL ANNEX Version 19/12/96 te Table 1: Number of amplications received within the Centralised A. ions "' in 1995 and 1996 (1) 1995 1996 J] 1995 +1996 New Projects m Renewals Total New Projects Renewals % of eligible projects requesting renewal(6) Total % change from 1995 New Projects Renewals Total Erasmus (Inter-unlv. Coop. Programmes) Erasmus (Thematic networks) Comenius (Intercultural educ. ) Comenius (In-service training) Lingua (Europ. Coop. Programmes) Lingua (Language instruments) Open and Distance Learning Adult Education Studies on education policy 2870 — 221 66 56 162 97 58 37 _ _ _ _ _ _ _ _ - 2870 _ 2530(3) [88 %]<3) 2530(3) ( 31 2870< 3) 2530<3) 5400 _ 109(4) _ _ 109. 221 66 56 162 97 58 37 68 101 22 93 144 89 64 96 39 22 32 29 26 4 60 %(S) 164 -26 %(5) 83% 140 + 112%| 51 %(5) 63 %(5) 8 8% 8 4% 44 m -21 %(5) 125 -23 %l5) 173 + 7 8% 115 + 98 %I 100% 68 + 84 %I 109 289 167 78 255 241 147 97 109 385 206 100 287 270 173 105| 96 39 22 32 29 26 4 (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. (2) In 1995, all projects are defined as "new", since this was the first year of the programme, irrespective of whether they had received support under a previous Community programme or action. (3) Comparison with 1995 is not significant for this Action, since no additional ICPs were allowed in 1996 and many ICPs reached the end of their funding period in 1995. (4) Full applications. These were submitted after preselection among 486 expressions of interest. (5) Comparison with 1995 is not significant for these Actions, since a high proportion of projects supported in 1995 were ones which had reached the end of their funding period that year. In addition, with regard to Comenius (Intercultural education), the criteria for support were changed considerably in 1996 as a result of the SOCRATES Decision (6) There is also one decentralised Action (i. e. where selection is carried out by National Agencies) in which renewal of funding is a systematic feature, namely Comenius Action 1 (European Education Projects within school partnerships). 13 of the 18 participating countries report renewal rates of over 90 %, and for 8 of these the rate was 100 %; the other countries report renewal rates of 84 %, 77%, 75 %, 69 % and 67 %. cs/smith/centra-1 xls 18/02/97 Table 2: Num-. -r of grants awarded in 1995 and 1996 (CentK. sed Actions(l) ) ta 1995 1996 1995 +1996 New Projects(2) (= Total 1995) Acceptance rate New Projects Acceptance rate Renewal grants Acceptance rate Total grants Acceptance rate New Projects Acceptance rate Renewal grants Acceptance rate Total grants Acceptance rate Erasmus (Inter-univ. Coop. Programmes) Erasmus (Thematic networks) Comenius (Intercultural educ. ) Comenius (In-service training) Lingua (Europ. Coop. Programmes) Lingua(Language instruments) Open and Distance Learning Adult Education Studies on education policy S 2673 93%. 2504(3) 99% 2504 99% 2673 93% 2504 99% 5177(5> 96%. _ 160 47 43 51 33 31 4 72% 71% 77% 32% 34% 53% 11% 28 42 81 11 33 41 37 9 26 %(4> _. 62% 80% 50% 35% 28% 42% 14% 70 34 20 24 29 20 4 73% 87% 9 1% 75% 100% 77% 100% 28 112 115 31 57 70 57 13 26 %( 4| 68% 82% 70% 46% 4 1% 50% 19% 28 202 128 54 84 74 68 13 26 %w. 28 26 %(4i 70% 77% 69% 33% 3 1% 46% 13% 70 34 20 24 29 20 4 73% 87% 91% 75% 100% 77% 100% 272 162 74 108 103 88 17 71% 79% 74% 38% 38% 51% 16% (1 ) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. (2) In 1995, all projects are defined as "new", since this was the first year of the programme, irrespective of whether they had received support under a previous Community programme or action. (3) Comparison with 1995 is not significant for this Action, since no additional ICPs were allowed in 1996 and many ICPs reached the end of their funding period in 1995. (4) 6 %, if measured against the initial expressions of interest. (5) Within these ICPs, it is estimated that a total of 26,641 staff members have received support for teaching assignments abroad. 646 Intensive programmes were also supported (acceptance rate 70 %) as well as 383 curriculum development projects (acceptance rate 52 %). cs/smilh/centra-2 xls 18/02/97 Table 3: Participation of each country in projects supported under the Centralised Actions(l) in 1995 and 1996 (number of partners(2) including numbers of coordinators) ^ \ C o u n t ry Actions ^\ Erasmus (Inter-univ. Coop. Programmes)(3) Erasmus (Thematic networks) Comenius (Intercultural educ. ) Comenius (In-service training) Lingua (Europ. Coop. Programmes) Lingua (Language instruments) Open and Distance Learning 5^ BE DK DE GR ES FR IE IT LU NL AT PT Fl SV UK IS LI NO EUR Total 1060 559 2869 763 2374 3128 643 1998 15 1162 436 835 664 606 3347 38 1 368 3 107 67 166 81 135 173 60 178 9 99 59 79 86 91 301 9 32 85 20869 1817 594 304 352 469 374 4 0 2 2 1 1 0 0 8 3 5 0 24 1 6 0 0 2 0 2 31 28 46 19 60 67 32 55 5 31 17 34 26 25 105 13 10 36 11 33 44 8 35 26 15 29 42 27 30 13 39 3 3 11 6 17 12 9 53 27 1 18 8 7 58 30 17 35 30 40 46 20 54 1 23 Adult Education 26 22 34 16 38 32 19 33 2 31 6 9 28 18 23 72 8 17 21 56 (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. This table does not include the Studies on educational policy as in this case the number of partners is not considered relevant. (2) The number of "partners" is not necessarily identical with the number of "participating institutions", since an institution may be participating in more than one project. (3) 1995 only (no new projects were accepted in 1996). cs/smith/centra-3 xls 18 '02/97 Table 4: Financial aspects of the app. carions for support under the Centralised é t i o n s( l) in 1995 and 1996 (in MioECU) 1995 All projects N ew p r o j e c ts Total cost Amount requested from SOCRATES Request from SOCRATES as % of cost Total cost Amount requested from SOCRATES % Total cost 1996 R e n e w a ls Amount requested f r om SOCRATES T o t al 1996 Amount requested from SOCRATES % Total cost N ew p r o j e c ts 1995 + 1996 R e n e w a ls % Total cost Amount requested from SOCRATES % Total cost Amount requested f r om SOCRATES % Total cost T o t al Amount requested from SOCRATES % Erasmus (Inter-univ. Coop. Programmes) Erasmus (Thematic networks) Comenius (Intercultural educ. ) Comenius (In-service training) Lingua (Europ. Coop. Programmes) Lingua (Language instruments) Open and Distance Learning Adult Education Studies on education policy n/a 200. 0 n/a. - - n/a 200. 0 m n/a n/a 200. 0 m n/a n/a 200. 0 n/a n/a 200. 0 n/a n/a 4 0 00 n/a _ 17. 3 5. 3 11. 4 38. 6 27. 4 99 4. 9. 9. 1 2. 5 4. 9 18. 5 16. 1 6. 5 2. 8 1 3 21 15. 3 48% -. - 32. 1 15. 3 48% 32. 1 15. 3 48%. _ _ 3 21 1 53 48% 53%l 7. 8 3. 8 49% 10. 0 4. 9 49% 17. 8 8. 7 49% 25. 1 12. 9 5 1% 10. 0 4. 9 49% 35. 1 1 78 5 1% 47%l 6. 4 2. 6 4 1% 2. 4 1. 0 42% 8. 8 3. 6 4 1% 11. 7 5. 1 44% 2. 4 1. 0 42% 14. 1 6 1 43% 43%I 4. 1 1. 7 4 1% 62 27 44% 10. 3 4. 4 43% 15. 5 6. 6 43% 6. 2 2. 7 44% 21. 7 93 43% 48% 17. 0 8. 8 52% 1 19 4. 0 34% 28. 9 12. 6 44% 55. 6 27. 3 49% 11. 9 4. 0 34% 67. 5 31. 3 46% 59% 36. 5 22. 3 6 1% 8. 6 4. 5 52% 45. 1 2 68 59% 63. 9 38. 4 60% 8. 6 4. 5 52% 72. 5 4 29 59% 66% 16. 4 10. 4 63% 5. 7 3. 8 67% 22. 1 14. 2 64% 26 3 16. 9 64% 5. 7 3. 8 67% 32. 0 2 07 65% 57% 8. 4 5. 0 60% 0. 8 0. 6 75% 9. 2 56 6 1% 13. 6 7. 8 57% 0. 8 06 75% 1 44 84 58% (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. (2) Inaease in demand was structurally excluded by the nature of the transitional measures for this Action. The figure has increased to around 250 MioECU for 1997. cs/smith/centra-4 xls 18 02 *7 Table 5 : Financial aspects of projects supported under the Centralised Actions(l) in 1995 and 1996(2) 1995 All projects New projects 1996 Renewals All projects Total budget of accepted projects (MioECU) Amount swarded by SOCRATES (MioECU) SOCRATES grants as a % of tout project budgets Average grant awarded (ECU) Total budget of accepted projects Amount awarded by SOCRATES (MioECU) SOCRATES grants as a % of total project budgets Average grant awarded (ECU) Total budget of accepted projects Amount awarded by SOCRATES (MioECU) SOCRATES grants as a % of total project budgets Average grant awarded (ECU) Total budget of accepted projects Amount awarded by SOCRATES (MioECU) SOCRATES grants as a % of total project budgets Average grant awarded (ECU) 15. 2 2. 3 15% 82. 100. 15. 2 13. 2 4. 4 9. 9 13. 3 9. 8 4. 6 4. 9 5. 4 1. 1 3. 0 4. 2 4. 1 2. 9 0. 5 41% 33,500 25% 23. 400 30% 69. 100 32% 82. 200 4. 6 50 2. 2 5. 9 1. 6 1. 9 35% 39,000 (3) 38% 23. 500 0. 8 4 1% 77. 000™ 3. 1 53% 97. 000 42% 123,800 10. 4 42 40% 102,200 63% 94,800 10% 125. 000 6. 7 1. 3 3. 0 45% 80. 600 07 52% 75. 600 8. 3 20 56 6. 7 86 5. 0 0. 8 3. 2 0. 8 2. 1 2. 3 3. 0 2. 1 0. 6 39% 46. 100 12. 9 40% 24,500 38% 102. 800 7. 0 7. 7 2. 3 4. 8 2. 7 2. 9 15% 82. 100 37% 42,900(3' 39% 23,500 38% 93,500<4' 34% 94,100 12. 6 5. 4 43% 94. 700 35% 104,800 19. 2 42% 106,100 11. 7 73% 142,500 2. 1 7. 2 5. 1 1. 3 38% 102. 900 44% 89. 500 62% 1 103,700 Erasmus (Thematic networks) Comenius (Intercultural educ. ) Comenius (In-service training) Lingua (Europ. Coop. Programmes) Lingua (Language instruments) Open and Distance Learning Adult Education Studies on education policy «* (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. Including contributions from, and grants to projects involving, EFTA-EEA countries. (2) The figures for 1996 are provisional, as the final data for 1996 were not available at the time of completing the present document. (3) The average grant rose in 1996 due to the new requirements concerning the profile of projects (at least 2 institutions from each of at least 3 participating countries). (4) The average grant rose in 1996 due to the process of concentration within projecu (fewer projects, more institutions within each project) actively encouraged by the Commission. cs/smith/cenira-5 xls I8'02'97 Table 6 : Amount requested and grants awarded under each of the SOCRATES Actions (total for 1995 and 1996) (in ECU) ( ,) Action 1: European Dimension of universities Action 2: Student mobility Action 1: School partnerships/European Projects Action 2: intercultural education Action 3: In-service training of teachers Action 1: Promotion of language-learning (Lingua) Action 2: Open and distance learning Action 3: Exchange of information and experience fTotal SOCRATES (1) Provisional figures, as the final data for 1996 were not available at the time of completing the present document. (2) For the purpose of calculating the amount requested for student grants, it is assumed that students request only 50 % of the maximum grant allowable under the Decision, modulated downwards by the number of months to be spent abroad compared with a full academic year, rather than the maximum grant as such. cs/smith/centra-6. xli 8» Chart I: Overall utilisation of funds in 1995 and 1996 Categories to be used A - Erasmus (universities) B - Erasmus (student grants) C - Comenius D - Lingua E - Open and distance learning F - Adult Education G - Exchange of information on education systems and policy H - Complementary measures (including information activities of National Agencies) Total allocation Chapter!: 56. 9% Chapter II: 13. 2 % Chapter III: 29. 9% B 41,21% cs/smith/chart-l. xls I8'02,97 Chart 2: SOCRATES budget, relative to (a) total project costs and (b) amounts requested under the Centralised Actions (l) and Erasmus student grants (total for 1995<2) and 1996 (3)) (expressed as an index, whereby SOCRATES budget = 1) O Total project cost • Total amount requestec D Total budget available Index 14 12 10 (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. (2) In 1995 also including contributions from EFTA-EEA countries and Switzerland, as well as funds recycled from previous years. (3) Including contributions from EFTA-EEA countries. (4) Budget - All Action 1 expenditure except Thematic networks. Total project cost is not available for ICPs. (5) For the purpose of calculating the amount requested for student grants, it is assumed that students request only 50 % of the maximum grant allowable under the Decision, modulated downwards by the number of months to be spent abroad compared with a full academic year, rather than the maximum grant as such. <o1 Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön SOKRATES-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY muuttamisesta St PERUSTELUT I. JOHDANTO SOKRATES1, joka on yhteisön toimintaohjelma koulutuksen alalla, ulottuu vuosille 1995-1999, ja sitä sovelletaan 15 jäsenvaltioon sekä yhteistyökumppaneina oleviin Euroopan talousalueen maihin. Ohjelman yleinen tavoite on parantaa laatua lisäämällä liikkuvuutta, edistämällä yhteistyötä ja vahvistamalla eurooppalaista ulottuvuutta kaikilla koulutusaloilla. Ohjelma myötävaikuttaa Euroopan yhteisön tulevaan kehitykseen kolmella tavalla: • SOKRATES on yhtenä kulmakivenä politiikassa, jolla Euroopan yhteisöä tuodaan lähemmäksi sen kansalaisia. Yhteisössä on noin 60 miljoonaa nuorta ja yli neljä miljoonaa opettajaa. Opiskelijoita on noin 11 miljoonaa, korkea-asteen oppilaitoksia yli 5 000, ja miljoonat aikuisopiskelijat osallistuvat koko- tai osapäiväiseen opetukseen. SOKRATES-ohjelman mahdollisuudet kannustaa positiivista samastumista Euroopan rakentamiseen ovat mittavat. • SOKRATES-ohjelma osassa korkealaatuisia avaintekijänä edistämisessä, kilpailukyvyn vahvistamisessa ja suuremman kasvun saavuttamisessa. inhimillisiä voimavaroja tärkeässä ja ensisijaisen on kehitettäessä työllisyyden taloudellisen • SOKRATES on keskeisessä asemassa laajennettaessa yhteisöä laajempaan Eurooppaan ulottamalla strategisesti tärkeät ohjelmat Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneisiin maihin ja Kyprokseen2 ennen maiden liittymistä unioniin. Kaikki tämä saavutetaan äärimmäisen alhaisilla kustannuksilla. Kun otetaan huomioon komission nyt esittämissä ehdotuksissa tarkoitettu rahoituspuitteiden korotus, SOKRATES-ohjelman osuus yhteisön talousarviosta vuonna 1998 on noin 0,2 prosenttia. SOKRATES-ohjelmassa on tukeuduttu yhteisön aikaisempiin ohjelmiin, kuten erittäin onnistuneisiin Erasmus- ja Lingua-ohjelmiin, ja laajennettu ohjelmia koko Yhteisön SOKRATES-toimintaohjelman vahvistamisesta 14 päivänä maaliskuuta 1995 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 819/95/EY, EYVL N:o L 87,20. 4. 1995, s. 10 2 SOKRATES-ohjelman vahvistamista koskevassa päätöksessä mainitaan myös mahdollisuus ulottaa ohjelma Maltaan. Asiasta on neuvoteltu, jotta Malta voisi osallistua ohjelmaan ennen yhteisöön liittymistä. Koska Maltan hallitus on kuitenkin äskettäin päättänyt keskeyttää jäsenyyshakemuksen käsittelyn, neuvosto on antanut komissiolle valtuudet ottaa alustavasti yhteyttä Maltaan yhteisön ja Maltan välisten suhteiden selvittämiseksi. Maltan ja yhteisön lopullinen kanta ei ole tällä hetkellä tiedossa, minkä vuoksi tässä tekstissä ei viitata - myönteisesti eikä kielteisesti - ohjelman mahdolliseen laajentamiseen Maltaan myöhempänä ajankohtana. « kohdennettuja koulutusalalle. SOKRATES-ohjelma käsittää kutakin koulutussektoria varten vaikeuksitta huolellisesti yhteisymmärrykseen ohjelman vahvistamista koskevissa neuvotteluissa. Sekä Euroopan parlamentti että neuvosto korostivat toistuvasti ohjelman vahvistamisen tärkeyttä. toimenpiteitä, päästiin joista Jotta ohjelmalla voisi olla merkittäviä vaikutuksia, sen rahoituspuitteiden on oltava täysin yhdenmukaisia päätöksessä esitettyjen tavoitteiden kanssa. Rahoituspuitteet olivat Euroopan parlamentin ja neuvoston välisen sovittelumenettelyn aiheena. 850 miljoonaa ecua vuosille 1995-1999, ei vastannut Vahvistettu summa, läheskään komission alkuperäistä ehdotusta, 1 005,6 miljoonaa ecua, vaikka summasta on katettava 15 jäsenvaltion laajentuneen Euroopan unionin tarpeet, kun komission ehdotus perustui 12 jäsenvaltion tarpeisiin, sekä ne ohjelmaan kuuluvat lisätoimenpiteet, joita esitettiin neuvottelujen aikana. Euroopan parlamentti myöntyi tähän kompromissiin ainoastaan sillä ehdolla, että ohjelmaa arvioitaisiin sen puolivälissä. Tämän mukaisesti Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat sovittelumenettelyn lopulla seuraavaa: '^Euroopan parlamentti ja neuvosto arvioivat ohjelmalla saavutettuja tuloksia kahden vuoden kuluttua ohjelman käynnistymisestä. Tätä tarkoitusta varten komissio jättää niille kertomuksen, jonka liitteenä ovat komission aiheellisina pitämät ehdotukset, mukaan lukien 6. maaliskuuta 1995 annetun yhteisen julistuksen3 tarkoittamia lainsäätäjän vahvistamia rahoituspuitteita koskevat ehdotukset. Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät päätöksensä näiden ehdotusten osalta mahdollisimman nopeasti. " 4 Komissio laati yhteisessä julistuksessa annetun tehtävän mukaisesti kertomuksen, jossa analysoitiin SOKRATES-ohjelman kahta ensimmäistä vuotta (1995 ja 1996)5, ja ohjelman tässä rahoituspuitteiden muuttamisesta. päätösehdotus kertomuksen liitteenä esitetty oli II. SOKRATES-OHJELMALLA VUOSINA 1995 JA 1996 SAAVUTETUT TULOKSET Sokrates-ohjelma on saanut koulutusyhteisön innokkaan vastaanoton koko yhteisössä. Ohjelma on johtanut eurooppalaisen yhteistyön määrän huomattavaan kasvuun ja laadun paranemiseen erityisesti mm. kouluopetuksen, aikuisopetuksen ja avoimen ja etäopetuksen aloilla, joilla ei juuri ole aiempia perinteitä rakenteellisesta yhteistyöstä ylikansallisella tasolla. Erityisesti ohjelma on: 3 4 6 päivänä maaliskuuta 1995 annettu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission julistus, (95/C 293/03), EYVL N:o C 293, 8. 11. 1995 Euroopan parlamentin ja neuvoston 14 päivänä maaliskuuta 1995 tekemää päätöstä N:o 819/95/EY yhteisön SOKRATES-toimintaohjelmasta koskeva Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus, EYVL N:o L 132,16. 6. 1995, s. 18 5 Asiakirja KOM(97) [. ] lopullinen 5<f • vaikuttanut huomattavasti opiskelijoiden, nuorten ja opetushenkilökunnan liikkuvuuteen sekä vaihdon määrän että vaihdon organisatoristen puitteiden laadun suhteen. Korkea-asteen koulutuksessa on myönnetty apurahoja, joiden ansiosta 316 000 opiskelijaa ja 26 000 opetushenkilöä on voinut opiskella tai opettaa jossakin toisessa jäsenvaltiossa osana rakenteellista ohjelmaa6; • edistänyt laajaa ja tiivistä yhteistyötä eri osallistujamaiden oppilaitosten välillä erityisesti siten, että ohjelmalla on perustettu noin 2 600 korkeakoulujen välistä yhteistyöohjelmaa ja yli 600 muiden koulutusalojen ylikansallista hanketta. Tähän mennessä ohjelmaan on osallistunut yli 16 000 oppilaitosta; • antanut uutta painoarvoa ulkomailla suoritettujen opiskelujaksojen ja tutkintojen tunnustamiseen. Korkea-asteen koulutuksen alalla hyvin akateemiseen onnistunutta eurooppalaista opintosuoritusten ja arvosanojensiirtojärjestelmää (European Credit Transfer System, ECTS) ollaan laajentamassa yli 1 000 oppilaitokseen; • myötävaikuttanut koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseen erityisesti peruskoulutuksessa ja opettajien ammatillisessa jatkokoulutuksessa; • jatkanut unionin harvemmin käytettyjen ja opetettujen kielten opetuksen ja oppimisen edistämistä; • antanut keskeisen sijan laaja-alaisemmalle ja teknisen osaamisen sijaan pedagogisemmalle avoimen opetuksen ja etäopetuksen ja multimedioiden käytölle monilla koulutuksen aloilla ja johtanut siihen, että on tuotettu paljon erilaisia opetusmateriaaleja, opetussuunnitelmia, koulutusohjelmia ja muita koulutusalan tuotteita; • antanut uusia mahdollisuuksia vaihtoon ja siten levittänyt erityisosaamista ja kannustanut osallistujamaissa; laajalle ulottuvaan tietojen ja kokemusten innovaatioita • myötävaikuttanut sen varmistamiseen, että eurooppalainen yhteistyö hyödyttää ja/tai maantieteellisesti kaikkia epäsuotuisammassa asemassa oleville maille paremmat yhteistyömahdollisuudet kuin mitä niillä muuten olisi ollut; jäsenvaltioita antamalla taloudellisesti • auttanut saamaan merkittävää lisärahoitusta monista muista lähteistä ja siten suunnattua eurooppalaista liikkuvuuteen yhteistyöhön ja lisännyt rahoitustoimintaa. Kaikilla näillä tavoin SOKRATES-ohjelmalla edetään selvästi ja havaittavasti kohti EY:n perustamissopimuksen7 126 artiklassa esitettyä tavoitetta korkealaatuisen 6 Euroopan yhteisön sisällä tapahtuvan kansainvälisen liikkuvuuden pääasiallisia esteitä on viime tarkasteltu komission vihreässä kirjassa "Koulutus - Ammattikoulutus - Tutkimus: aikoina Kansainvälisen liikkuvuuden esteet", KOM(96) 462 lopullinen, 2. 10. 1996 7 EYVL N:oC 224, 31. 8. 1992 55 koulutuksen kehittämiseen myötävaikuttamisesta koko yhteisössä. Yhtä tärkeätä edellä esitetyn kanssa on, että ohjelma edistää sitä, että "eurooppalainen ulottuvuus koulutuksessa" on merkityksellinen käsite sadoille tuhansille kaiken ikäisille opiskelijoille ja heidän opettajilleen. Huomattavaa edistystä on saavutettu valmisteltaessa ohjelman etujen laajentamisen perusteita päätöksen mukaisesti myös laajempaan Eurooppaan. III. TARVE KOROTTAA SOKRATES-OHJELMAN RAHOITUSPUITTEITA Vuodesta 1997 lähtien SOKRATES-ohjelmaan sijoitetut varat eivät enää riitä saavuttamaan päätöksessä asetettuja tavoitteita. Tämä selvä johtopäätös voidaan tehdä ohjelman kahta ensimmäistä vuotta koskevasta analyysistä sekä analyysin tuloksina saaduista tulevia vuosia koskevista yksityiskohtaisista arvioista. Tämän vuoksi komissio ehdottaa ohjelman yleisten rahoituspuitteiden korottamista 50 miljoonalla eculla (eli 5,9 prosenttia) ohjelman ensimmäisen viisivuotiskauden kahden viimeisen vuoden (1998 ja 1999) ajaksi. Muita muutoksia päätökseen ei pidetä tarpeellisina tähän mennessä saatujen kokemusten perusteella. Syyt, joiden vuoksi komissio on ehdottanut rahoituspuitteiden korottamista, ovat seuraavat: 1. Tarve saavuttaa kohdeväestön kriittinen massa SKRATES-ohjelman hallitsevina tavoitteina on myötävaikuttaa korkealaatuiseen koulutukseen Euroopassa ja tuoda Eurooppa lähemmäksi kansalaisia. Tämän tuetaan vuoksi on olennaisen tärkeää, että ohjelman kaikissa toiminnoissa laadukkaiden hankkeiden ja toimintojen kriittistä massaa. Koska ohjelman kohderyhmät ovat kooltaan erittäin suuria, myös myönnettäviä apurahoja on oltava paljon. Kuten jäljempänä kohdassa 3 todetaan, ohjelman etenemistä kohti tämän kriittisen massan saavuttamista ei voida pitää yllä pienentämällä entisestään edunsaajille keskimäärin myönnettävää tukea. Vaihtoehto, jossa valinta olisi nykyistäkin tiukentamisesta olisi seurauksena hyvin suuren kansalaisryhmän turhautuminen hetkellä, jolloin yhteisön on ratkaisevan tärkeä osoittaa voivansa vastata todellisiin huolen aiheisiin. tiukempaa, on epätoivottava. Valinnan 2. Olemassa olevan rahoitustarpeen suuruus Ohjelman ensimmäisenä toimintavuotena, vuonna 1995, ohjelman yli 500 miljoonan ecun kokonaisrahoitustarve oli noin kolme kertaa suurempi kuin käytettävissä oleva talousarvio. Vuonna 1996 tukihakemusten määrä kasvoi jyrkästi vielä 1995 vuodenkin määrästä. Esimerkkinä voidaan mainita, että koulujen väliseen yhteistyöhön haluavien koulujen määrän kasvun kerroin on 5, ja että hakemusten määrä on kaksinkertaistunut muilla uusilla ohjelman aloilla, joita ovat muun muassa aikuiskoulutus ja avoin ja etäopiskelu. Tietyissä ohjelman osissa haetun rahoituksen määrä on noin yhdeksän kertaa suurempi kuin käytettävissä oleva vuosittainen talousarvio. Haetun rahoituksen määrä nousi vuonna 1996 700 miljoonaan ecuun, kun käytettävissä oli 173 miljoonaa ecua. 3. Riittämättömistä varoista aiheutuvat ongelmat Varojen kysynnän ja tarjonnan epätasapaino aiheuttaa todellisen ongelman SOKRATES-ohjelman kaltaisella ohjelmalle, joka mahdollistaa eurooppalaisen S yhteistyön etujen saattamisen hyvin laajojen kohderyhmien ulottuville. Erityisesti seuraavia ongelmia aiheutuu ohjelman yhä riittämättömämmistä rahoituspuitteista: • Rahoituksen rajoitteiden vuoksi ohjelman tiettyissä keskeisissä osissa myönnettyjen tukien taso on jo laskemassa kohtuuttoman alhaalle. Erasmus-ohjelma on ollut yksi yhteisön rahoituksen suurimmista menestyksistä. Nykyisenä SOKRATES-ohjelman osana se on edelleen keskeinen tekijä ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa. Koko SOKRATES-ohjelmaan vaikuttava rahoituksen vähyys kuitenkin vaarantaa Erasmuksen kehittämisen edelleen. Tämä koskee sekä opiskelijoiden liikkuvuutta tukevien apurahojen myöntämistä että eurooppalaisen ulottuvuuden tukemista niiden opiskelijoiden tapauksessa, jotka eivät suoraan ole osallisina liikkuvuushankkeissa. liikkuvuutta tukevien apurahojen myöntäminen on luultavasti Opiskelijoiden Erasmus-ohjelman tunnetuin pilari, mutta apurahojen tehokkuutta uhataan. Enimmäisapuraha on 5 000 ecua opiskelijaa kohden, mutta mikäli kaikki hyväksyttyihin Erasmus-vaihto-ohjelmiin hakumahdollisuuden saaneet opiskelijat saisivat apurahan, apuraha opiskelijaa kohden olisi koko lukuvuodelta ainoastaan noin 750 ecua, mikä vastaa ainoastaan 15:ttä prosenttia sallitusta enimmäismäärästä ja on riittämätön muille kuin huomattavaa lisärahoitusta saaville opiskelijoille. SOKRATES-ohjelmaan Tästä lähtien kullakin yliopistolla on yksi ainoa korkeakoulukohtainen sopimus (Institutional Contract) komission kanssa kaikista eurooppalaista ulottuvuutta laitoksia toiminnoistaan. Tällä- on huomattava vaikutus, kun koskevista kannustetaan vahvistamaan eurooppalaista yhteistyötä koskeva kanta, ja se varmistaa pitkäaikaistuoton. Yliopistojen reaktio on ollut erittäin rohkaiseva. Koko yhteisön alueella lähes 1 600 laitosta on jättänyt sopimushakemuksen lukuvuodesta 1997/98. Kaikkiaan tukea on haettu 250 miljoonaa ecua. Näiden lukujen perusteella kunkin yliopiston saaman tuen määrä olisi suuruusluokaltaan vain 10 000—50 000 ecua, vaikka tuki olisi tarkoitettu käytettäväksi yliopiston kaikkiin eurooppalaista ulottuvuutta koskeviin toimintoihin. Tämä vaarantaisi kokonaisuudessaan yhteisön yliopistojen välistä yhteistyötä koskevan uuden strategisen lähestymistavan. sijoitettujen varojen Samankaltainen tilanne on kohdannut Comenius-ohjelmaa, joka koskee koulujen yhteistyötä ja joka yhtenä SOKRATES-ohjelman keskeisimpänä innovaationa tuo koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden entistä laajemmille kohderyhmille. Ohjelman ydin on koulujen monenvälinen yhteistyö, joka yhdistää eri jäsenmaiden kouluja. Euroopan koulut ovat innolla odottaneet tätä uutta mahdollisuutta, mutta kahden ensimmäisen vuoden aikana enimmäistuki kullekin osallistuvalle koululle on tavallisesti ollut ainoastaan 2 000 ecua vuodessa (3 000 ecua koordinoiville kouluille). Määrä on erittäin pieni, ja yhteisön jäsenvaltioiden kansallisiin koulutustalousarvioihin kohdistuvat paineet aiheuttavat sen, että koulujen on rahoitusta muista erityisen rahoituslähteistä. saada merkittävää täydentävää vaikeata • Yhteisön rahoituksen maksimaalinen tuottavuus edellyttää kolmea tekijää: luomista rahoituksen tietynlaista jatkuvuutta kestävien yhteistyöverkostojen varten, "uutta verta" tuovien osallistujien säännöllistä mukaan tulemista ja S tulosten Alirahoittaminen vaarantaisi tämän lähestymistavan. tiedottamista ohjelmien ulkopuolisille laitoksille ja henkilöille. • Varojen riittämättömyys kattamaan edes olemassa olevaa tarvetta näyttää jo saavan kansallisia toimistoja pidättymään ohjelman laajasta tiedottamisesta. Tämä johtaa siihen, että ohjelmasta suljetaan pois tiettyjä sellaisia laitoksia ja epäsuotuisammassa asemassa olevia alueita sekä ihmisryhmiä, jotka eivät ole aiemmin osallistuneet eurooppalaiseen yhteistyöhön. Yhdessä ohjelman tietyissä osissa myönnettyjen tukien pienuuden kanssa tämä vaikuttaa haitallisesti ohjelman mahdollisuuksiin noudattaa päätöksessä vahvistettua yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta, jota varsinkin Euroopan parlamentti piti erittäin tärkeänä ohjelman vahvistamista koskevissa neuvotteluissa. 4. Viisivuotiskauden lopun kasvavat talousarvio-ongelmat Vaikka tarve on ollut suurta jo vuosina 1995 ja 1996, se on suurimmillaan vasta vuodesta 1997 ja varsinkin vuodesta 1998 lähtien, koska: • rahoitusta ei tarvita ainoastaan uusiin aloitteisiin, vaan myös useimmissa SOKRATES-ohjelman osissa kannustettujen monivuotisten hankkeiden tukien uusimiseen hankkeiden toiseksi ja kolmanneksi vuodeksi; • uusien hankkeiden tukemista koskevien hakemusten määrä kasvaa merkittävästi, kun vuosien 1995 ja 1996 tiedotuskampanjoiden täysi vaikutus muuttuu hanke- tiettyihin ehdotuksiksi. Myös kolmen uuden jäsenvaltion osallistuminen toimintoihin aiheuttanee merkittävää kasvua; • ohjelman tietyt toiminnot tulevat käyttöön ensimmäistä kertaa, erityisesti: - Erasmuksen korkeakoulukohtaiset sopimukset. Kuten edellä esitettiin, toiminnan rahoitustarve vuonna 1997 tiedetään jo. Tarve on noin 250 miljoonaa ecua (+ 25 prosenttia verrattuna vuoteen 1996); - tuki opettajien osallistumiseen työpaikkakoulutukseen (Comenius). Tuki on keskeinen keino sen varmistamiseksi, että opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämistä koskevien hankkeiden innovaatiopotentiaali siirtyy myös luokkahuoneisiin; • tiettyjen muiden politiikkojen, kuten erityisesti Euroopan elinikäisen oppimisen vuoden 19968 ja Euroopan rasismin vastaisen vuoden 19979, vaikutukset näkyvät SOKRATES-ohjelman nojalla myönnetyn tuen kasvavana kysyntänä. 8 9 "Euroopan elinikäisen oppimisen vuoden" vahvistamisesta 23 päivänä lokakuuta 1995 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2493/95/EY, EYVL N:o L 256,26. 10. 1995, s. 45 Euroopan rasismin vastaisesta vuodesta (1997) 23 päivänä heinäkuuta 1996 annettu neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien päätöslauselma, EYVL N:o C 273, 15. 8. 1996, s. 1 S Komission ehdottama talousarvion korottaminen on näin ollen perusteltua laajuus huomioon ottaen. ohjelman nykyinen muoto ja maantieteellinen Korotetussakaan talousarviossa ei ole varauduttu talousarvioon lähitulevaisuudessa kohdistuviin paineisiin, joita SOKRATES-ohjelman laajentamisen kymmeneen Keski-ja Itä-Euroopan assosioituneeseen maahan ja Kyprokseen aiheuttaa. 10 IV. JOHTOPÄÄTÖKSET SOKRATES-ohjelman saavutukset sen kahden ensimmäisen toimintavuoden aikana ovat huomattavat. Toiminta-ajalta saadut kokemukset kuitenkin ovat osoittaneet, että ohjelman avulla ei kyetä ylläpitämään ja vahvistamaan näitä lupaavia aikaisia tuloksia eikä rakentamaan niiden varaan ilman ohjelman ensimmäisen viisivuotiskauden kahden viimeisen vuoden (1998 ja 1999) aikana toteutettavaa ohjelman yleisten rahoituspuitteiden huomattavaa korottamista. Jos yleinen talousarviotilanne olisi suotuisampi, komissio ei epäröisi ehdottaa tässä täysin esitettyä korotusta huomattavasti suurempaa korotusta. Tämä olisi perusteltua kysymyksessä olevan ja osoitetun lisävarojen tarpeen nojalla. toiminnan kustannustehokkuussuhteen Nyt ehdotettua 900 miljoonan ecun summaa, joka vastaa noin kuuden prosentin korotusta, pidetään vähimmäismääränä, jotta SOKRATES-ohjelmalla voitaisiin toteuttaa sen suomat mahdollisuudet toimia keinona siirtymisessä kohti aidosti jotta vältettäisiin pettymyksen avointa koulutusyhteistyötä yhteisössä tuottaminen laajalle ja vaikutusvaltaiselle Euroopan kansalaisten ryhmälle yhteisön tulevan kehityksen kannalta ratkaisevalla hetkellä. ja 10 Toimintakustannukset (apurahat), jotka liittyvät suoraan uusien osallistujamaiden kansalaisten ja laitosten osallistumiseen, katetaan kyseisten maiden antamasta rahoituksesta joko käyttämällä pelkästään kyseisen valtion budjetista saatavia varoja tai käyttämällä osaksi kansallisia varoja ja osaksi kyseisen valtion PHARE-määrärahaa (josta tähän tarkoitukseen voidaan käyttää enintään 10 prosenttia). Uusien maiden kanssa tehtävä yhteistyö aiheuttaa kuitenkin huomattavia kustannuksia myös SOKRATES-ohjelman nykyisten maiden elimille. 51 Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön SOKRATES-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY1 muuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 126 ja 127 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen2, ottavat huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon3, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon4, noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä5, sekä katsovat, että 14 päivänä maaliskuuta 1995 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 819/95/EY vahvistetaan yhteisön SOKRATES-toimintaohjelma, kyseisen päätöksen 7 artiklassa vahvistetaan ohjelman täytäntöönpanon rahoituspuitteet ajanjaksolle 1. 1. 1995 - 31. 12. 1999, edellä mainittua 14 päivänä maaliskuuta 1995 tehtyä päätöstä koskevassa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisessä julistuksessa säädetään, että Euroopan parlamentti ja neuvosto arvioivat ohjelmalla saavutettuja tuloksia kahden vuoden kuluttua ohjelman käynnistymisestä; tätä tarkoitusta varten komissio jättää niille kertomuksen, jonka liitteenä ovat komission aiheellisina pitämät ehdotukset mukaan lukien 6. maaliskuuta 1995 annetussa yhteisessä julistuksessa6 tarkoitetut lainsäätäjän 1 EYVL N:o L 87,20. 4. 1995, s. 10 2 3 4 5 6 Varainhoitoa koskevien säännösten sisällyttämisestä säädöksiin 6 päivänä maaliskuuta 1995 annettu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission julistus (95/C 293/03), EYVL N:o C 293, 8. 11. 1995, s. 4 (o vahvistamia rahoituspuitteita koskevat ehdotukset; Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät päätöksensä näiden ehdotusten osalta mahdollisimman nopeasti7, edellä mainitun yhteisen julistuksen nojalla jätetyssä komission kertomuksessa8 esitetään erinomaiset tulokset, joita ohjelmalla on saavutettu ensimmäisen kahden vuoden aikana sen käynnistymisestä, ohjelma on saanut erityisen hyvän vastaanoton koulutusyhteisössä, ja sen eteenpäin pyrkivää suuntausta on edelleen edistettävä kohti asetettujen tavoitteiden saavuttamista, tuen tarve on jo monta kertaa käytettävissä olevia varoja suurempi ja jatkaa edelleen kasvuaan, on tarpeen varmistaa, että rahoituksen kriittinen massa säilytetään ja että samalla varmistetaan, että tuettavien yhteistyötoimintojen laatu ei heikkene, hankkeille on myönnettävän tuen jatkuvuus on taattava hankkeiden kehittämisvaiheessa, ja samalla on kuitenkin varattava riittävästi varoja uusien hankkeiden ja toimintojen tukemiseen ja siten turvattava ohjelman mahdollisuudet vaikuttaa innovatiiviseen toimintaan, ja tämän vuoksi on tarpeen mukauttaa ohjelman rahoituspuitteita, jotta ohjelman avulla kyettäisiin edelleen täyttämään ohjelman vahvistamispäätöksessä esitetyt tavoitteet, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: / artikla Korvataan 14 päivänä maaliskuuta 1995 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 819/95/EY 7 artiklan 1 kohta seuraavasti: "Tämän ohjelman toteuttamiseen myönnetyt rahoituspuitteet 1 artiklassa tarkoitetulle kaudelle vahvistetaan 900 miljoonaksi ecuksi. " 2 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 7 EYVL N:o L 132, 16. 6. 1995, s. 18 8 KOM(97)[. ] M RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI 14 päivänä maaliskuuta 1995 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 819/95/EY1 perustetun yhteisön Sokrates-toimintaohjelman muuttaminen 2. BUDJETTIKOHTA B3-1001 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA EY:n perustamissopimuksen 126 ja 127 artikla 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite Tämän ohjelman päätavoitteena on myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen edistämällä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Ohjelmalla pyritään edistämään avoimen eurooppalaisen koulutusalueen asteittaista kehittämällä koulutuksen kykyä sopeutua poliittisiin, sosiaalisiin, muodostamista taloudellisiin ja teknisiin muutoksiin ja ennakoida niitä, jotta nuoret ja aikuisopiskelijat saisivat sellaisen koulutuksen, jonka avulla he voivat elää ja työskennellä Euroopan yhteisön uusissa puitteissa. Ohjelmalla on seuraavat erityiset tavoitteet: - - - - eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen kaikentasoisissa opinnoissa, jotta eurooppalaista jokaisen jäsenvaltion kulttuuriperintöön, identiteettiä saataisiin vahvistetuksi tukeutumalla laadullisen myötävaikuttaminen Euroopan unionin kielten määrällisen ja tuntemuksen parantamiseen, erityisesti vähiten käytettyjen ja opetettujen kielten, jotta vahvistettaisiin unionin muodostavien kansojen välistä ymmärtämystä ja yhteisvastuuta, ja lisäksi opetuksen kulttuurien välisen ulottuvuuden edistäminen, jäsenvaltioissa laajan ja tiiviin yhteistyön edistäminen kaikilla koulutuksen tasoilla ottaen huomioon koulutuslaitosten älylliset ja pedagogiset voimavarat, opetushenkilöstön liikkuvuuden edistäminen eurooppalaisen ulottuvuuden viemiseksi opintoihin sekä myötävaikuttaminen opetushenkilöstön ammattitaidon laadulliseen parantamiseen, EYVL N:o L 87, 20. 4. 1995, s. 10. a opiskelijoiden liikkuvuuden edistäminen sallimalla heidän suorittaa osan opinnoistaan toisessa jäsenvaltiossa eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamiseksi koulutuksessa, oppilaiden välisten yhteyksien edistäminen Euroopan yhteisön tasolla edistämällä samalla eurooppalaista ulottuvuutta opetuksessa, korkeakoulututkintojen, opintojaksojen ja muun kelpoisuuden vastavuoroisen tunnustamisen edistäminen yhteistyölle avoimen eurooppalaisen koulutusalueen kehittämiseksi, - avoimen ja etäopiskelun edistäminen tämän ohjelman yhteydessä, ja kokemusten tietojen jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien monimuotoisuudesta ja ominaislaadusta tulee rikkauden ja keskinäisten virikkeiden lähde. edistäminen, vaihdon jotta 4. 2 Toimenpiteen kestoaika ja sen uudistamista koskevat yksityiskohtaisetsäännöt Toimenpiteen kestoaika on viisi vuotta (1995-1999). Uudistaminen tehdään ohjelman osa-arvioinnin tulosten perusteella. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot 5. 1 5. 2 Jaksotetut määrärahat 5. 3 Oletettu tulolaji: ei ole 6. MENO-/TULOLAJI - tai tasolla julkisen riippumattomat Yleinen periaate on yhteisrahoitus muiden yksityisen sektorin rahoituslähteiden kanssa (toimiin osallistuvat instituutiot: yliopistot ja koulut, kansallisella järjestöt, toimivat yhdistykset, valtiosta tai Euroopan aikuiskoulutuslaitokset, paikalliset yhteisöt, yksityiset aloitteentekijät, yritykset jne. ). Yhteisön maksuosuus voi olla tavanomaista suurempi, jopa 75 %, seuraavissa tapauksissa: Euroopan tasolla toteutettava hanke uudella toiminta-alalla, jolla eurooppalainen - yhteistyö on toistaiseksi ollut hyvin vähäistä ja jossa yhteisöllä on erityistä kiinnostusta edistää yhteistyötä hanke, jossa on mukana sellainen organisaatio, jolla olisi asemansa tai luonteensa puolesta ilmeisiä vaikeuksia saada hankittua yhteisön rahoitusta vastaavaa osuutta (esimerkiksi hyväntekeväisyysjärjestöt tai järjestöt, joissa jäsenten vapaaehtoistyön osuus on merkittävä, tai joka ei aiemmin ole merkittävässä määrin osallistunut eurooppalaiseen yhteistyöhön hanke, jossa yhteisöllä on erityistä kiinnostusta lisätä valtioiden rajat ylittävä ulottuvuus aiemmin pelkästään kansalliseen toimintaan hanke, jossa on mukana sellaisia jäsenvaltioita, joissa kyseinen ala ei ole kovin kehittynyt hanke, jonka tuotos tai tulos on sellainen, että yhteisön kannalta on erityisen tärkeää pyrkiä levittämään sen vaikutuksia. - - - Rahoitusosuus voi olla 100 % ainoastaan kolmansien osapuolien suorittamille tutkimuksille ja analyyseille tai muissa poikkeustapauksissa, jotka edellyttävät tarkkoja perusteluja. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) 7. 1. 1 Yleistä Sovittelumenettelyn tuloksena Sokrates-ohjelmalle varattu summa on 850 miljoonaa ecua vuosiksi 1995 - 1999. Tämä summa ei vastaa läheskään komission ehdotusta, 1005,6 miljoonaa ecua, vaikka summasta on katettava 15 jäsenvaltiota käsittävän laajentuneen Euroopan yhteisön tarpeet (komission alkuperäinen ehdotus perustui 12 jäsenvaltion tarpeisiin) sekä ne uudet toimenpiteet, erityisesti aikuiskoulutus, jotka lisättiin ohjelmaan neuvottelujen aikana. Komission alkuperäiset budjettiennusteet on laajalti vahvistettu realistisiksi. Ohjelman ensimmäisenä toimintavuotena, vuonna 1995, ohjelman yli 500 miljoonan ecun kokonaisrahoitustanne oli jo noin kolme kertaa suurempi kuin käytettävissä oleva talousarvio. Vuonna 1996 tarve kasvoi edelleen vuoteen 1995 verrattuna. Esimerkiksi niiden koulujen määrä, jotka halusivat osallistua Comenius-ohjelman koulujen välisiin kumppanuussuhteisiin, viisinkertaistui yhdessä vuodessa, ja haetun rahoituksen määrä on ylittänyt moninkertaisesti vuosina 1995 ja 1996 käytettävissä olevan talousarvion monissa ohjelman osissa, mukaan lukien uudet yhteisön rahoittamat alat. Tilanne on sitäkin Sokrates-ohjelma huolestuttavampi, kun otetaan huomioon mahdollisimman laajojen kohderyhmien ulottuville kaikilla koulutusaloilla ja vahvistaa siten eurooppalaista identiteettiä kansalaisten keskuudessa. tavoite saattaa Monesta syystä tuen tarpeen kokonaisvaikutus ei vielä ole tullut esiin. Vuodesta 1997 lähtien, ja etenkin vuonna 1998, tarve lisääntyy uudelleen erityisesti seuraavista syistä: - - - - Monivuotisten hankkeiden vaikutukset tulevat täysin näkyviin: vuosittaisen talousarvion on katettava uusien hankkeiden lisäksi myös ohjelman eri aloihin liittyvien kolmivuotisten hankkeiden toisen ja kolmannen vuoden kustannukset. Uusien hankkeiden tukemista koskevien hakemusten määrä lisääntyy, kun vuosien 1995, 1996 ja 1997 tiedotuskampanjoiden ja valmistavien vierailujen vaikutus on täysin nähtävissä. Myös uusien jäsenvaltioiden osallistuminen toimintaan kasvanee merkittävästi. Ohjelman tietyt uudet toiminnat toteutuvat kokonaan, erityisesti - korkeakoulukohtaiset sopimukset, I luku (Korkeakoulutus - Erasmus), 1. toimintamuoto; tämän toiminnan rahoitustarve vuonna 1997 kasvaa 25 % verrattuna edellisen vuoden rahoitusjärjestelmään ja on pelkästään tämän toiminnan osalta jopa 250 miljoonaa ecua, O - apurahat opettajille täydennyskoulutukseen osallistumista varten, II luku (Kouluopetus - Comenius), 3. toimintamuodon 2. kohta, Tiettyjen muiden yhteisön toimenpiteiden vaikutukset tulevat täysin näkyviin, erityisesti Euroopan elinikäisen oppimisen vuoteen 1996 ja Euroopan rasismin vastaiseen vuoteen 1997 liittyvät toimet. Komissio ehdottaa ohjelman kokonaismäärärahan korottamista 50 miljoonalla eculla (eli 5,9 prosentilla nykyisestä). Tätä summaa pidetään vähimmäismääränä ohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi. Jos yleinen talousarviotilanne olisi suotuisampi, komissio ei epäröisi ehdottaa huomattavasti suurempaa korotusta, vähintään alkuperäisessä ehdotuksessa esittämäänsä summaan asti. On huomattava, että tämä korottaminen on takia. perusteltua ohjelman kehittymisen ja nykyisen maantieteellinen Korotetussakaan talousarviossa ei ole varauduttu talousarvioon lähitulevaisuudessa kohdistuviin huomattaviin paineisiin, jotka aiheutuvat Sokrates-ohjelman laajentamisesta kymmeneen Keski- ja Itä-Euroopan assosioituun maahan sekä Kyprokseen2, mikä on myös otettava huomioon kyseisenä ajanjaksona. 3 laajuuden 7. 1. 2. Laskentatapa toimenpiteen Edellä mainitun päätöksen liitteeseen sisältyvien määräysten mukaisesti kokonaiskustannusten laskentatavassa otetaan huomioon toisaalta yksikön saama rahamäärä, joka katsotaan sopivaksi kattamaan erityyppiset tuetut toimet niiden erityislaadun mukaisesti, ja toisaalta toimien yleisyys (valintamenettelyn vuosirytmi) ja hankkeiden sekä kuhunkin toimeen osallistuvien henkilöiden kriittinen massa. On myös otettava huomioon tarve varmistaa tuen uusiminen sopivan pituiseksi kaudeksi, joka ei yleensä ylitä yhteensä kolmea vuotta, sekä uusien hankkeiden riittävä määrä ohjelman uudistavan vaikutuksen varmistamiseksi. Yksikkökustannusten laskemiseksi ja tukea saavien lukumäärän arvioimiseksi on otettu tarkkaan huomioon ohjelman kahtena ensimmäisenä toimintavuotena saadut kokemukset. Nämä liittyvät muun muassa seuraaviin avaintekijöihin: Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyssä päätöksessä mainitaan myös mahdollisuus ulottaa ohjelma koskemaan Maltaa. On käyty neuvotteluja siitä, että Malta voisi osallistua ohjelmaan osana yhteisöön liittymistään edeltävää vaihetta. Maltan hallitus teki kuitenkin hiljattain päätöksen jäädyttää liittymistä koskevan hakemuksensa, jonka seurauksena neuvosto valtuutti komission ottamaan teknisellä tasolla alustavasti yhteyttä Maltaan yhteisön ja Maltan välisten tulevien suhteiden tarkentamiseksi. Koska tällä hetkellä ei ole tiedossa Maltan ja yhteisön lopullista kantaa tästä kysymyksestä, tässä tekstissä ei viitata millään tavalla Maltan mahdollisuuteen osallistua ohjelmaan tulevaisuudessa. Ohjelmaan liittyneistä uusista valtioista tulevien henkilöiden tai laitosten osallistumisesta suoraan aiheutuvat toimintakustannukset katetaan näiden valtioiden rahoitusosuuksillajoko niin, että ne maksetaan kokonaisuudessaan kansallisesta talousarviosta, tai niin, että ne maksetaan osittain kansallisesta talousarviosta ja osittain kyseiselle maalle myönnetystä Phare-talousarviosta (tähän tarkoitukseen voidaan käyttää enintään 10 prosenttia Pharen kansallisesta kokonaismäärärahasta). Yhteistyö uusien valtioiden kanssa aiheuttaa kuitenkin huomattavia kustannuksia myös Sokrates-ohjelmaan tällä hetkellä osallistuvien 18 valtion toimielimille. Jos kustannuksia ei rahoiteta täydentävistä varoista, ei pystytä säilyttämään tähänastisia yhteisön aikaansaannoksia jäsenvaltioiden välisen yhteistyön määrän suhteen. (4 - - - toimenpiteen prosentuaalinen osuus, tuesta saadun hyödyn säilyttämiseksi tarvittava vähimmäissumma, niiden monivuotisiin toimiin liittyvien hankkeiden prosentuaalinen osuus, joille myönnetty tuki on uusittava, niiden hankkeiden tai henkilöiden lukumäärä, jotka muodostavat kunkin toiminnan kriittisen massan. Arvioitu tuen saajien määrä samoin kuin eri toiminnoille vuodeksi 1998 varatut keskimääräiset summat ovat seuraavat: I luku (Erasmus) - 1. toimintamuoto (korkeakoulukohtaiset sopimukset) : tuki vaihtelee yleensä 10 000 ecusta 50 000 ecuun, ja kukin korkeakoulu saa keskimäärin 17 000 ecua kaikkia eurooppalaiseen ulottuvuuteen liittyviä toimintojaan varten. Tukea saa noin 1 586 korkeakoulua. 1. toimintamuoto (aihekohtaiset verkot): kukin verkko saa keskimäärin 70 000 ecua. Näin voidaan jatkaa vuosina 1996 ja 1997 valittujen 30 hankkeen rahoitusta ja säilyttää mahdollisuus viiden uuden verkoston rahoittamiseen. 2. toimintamuoto ( opiskelijoiden liikkuvuuteen liittyvät apurahat): Kun oletetaan, että hakemusten määrä kasvaa erittäin vähän, eli ainoastaan 1 % - tämä luku on saavien selvästi edellisten vuosien kasvulukuja alhaisempi opiskelijoiden enimmäismäärä on noin 182 0004. Jos jokainen Erasmus-ohjelmaan hyväksytty opiskelija saa apurahan ulkomailla opiskelua varten, summa on keskimäärin 400 ecua tavallisesti seitsemän kuukautta kestävää opiskelua varten (57 ecua kuukaudessa). apurahan - II luku (Comenius) - / toimintamuoto tähän tehtävään eurooppalaiset (koulujenväliset kumppanuussuhteet 1. koulutushankkeet): kukin hankkeeseen osallistuva koulu saa keskimäärin 2 000 toimintaa koordinoiva koulu saa lisäksi 1 000 ecua ecua vuodessa, ja korvaukseksi liittyvästä ylimääräisestä työstä. Ennakoitu kokonaistuki riittää 8 500 koululle, millä edetään kohti komission asettamaa määrällistä tavoitetta liittää lähitulevaisuudessa 10 000 koulua tähän toimintaan. Koulujenvälisiä kumppanuussuhteita varten varatun 19,7 miljoonan ecun summan lisäksi varataan 5 miljoonaa ecua arviolta 10 000 opettajan ja rehtorin osallistumiseen henkilövaihtoihin ja vierailuihin. 2. toimintamuoto myönnetään keskimäärin hankkeelle, joista uusia hankkeita 46 ja uudistettavia 78. 3. toimintamuoto (3. 1: täydennyskoulutushankkeet): kullekin hankkeelle myönnetään keskimäärin 20 000 ecua. Yhteensä tuetaan 128 hanketta, joista uusia hankkeita 28 ja uudistettavia 100. 3. toimintamuoto (3. 2: apurahat): kukin hankkeisiin osallistuva opettaja saa keskimäärin 1 000 ecun suuruisen apurahan. Apurahan saavien osallistujien kokonaismäärä on arviolta noin 1 900. jokaiseen hankkeeseen 40 000 ecua. Yhteensä suunnitellaan tukea 124 (kulttuurienvälinen koulutus): - - - - - - Nyt kun Erasmus on liitetty Sokrates-ohjelmaan, Erasmus-opiskelijoita on kahdenlaisia: niitä, jotka saavat liikkuvuuteen tarkoitetun (osittaisen) apurahan, ja niitä, jotka eivät saa apurahaa. Apuraha annetaan sitä eniten tarvitseville opiskelijoille. t5 III luku (Laaja-alaiset toimintamuodot) - 1. toimintamuoto (kohta 2a: Euroopan yhteistyöohjelmat): kullekin ohjelmalle myönnetään keskimäärin 75 000 ecua. Yhteensä tuetaan 36 ohjelmaa, joista 14 uusia ja 22 uudistettavia. 1. toimintamuoto (kohta 2b: täydennyskoulutus): kukin täydennyskoulutukseen osallistuva opettaja saa keskimäärin 1 000 ecun suuruisen apurahan. Osallistujien kokonaismääräksi arvioidaan noin 6 900. 1. toimintamuoto (kohta 2c: tulevien kielten opettajien toimiminen avustajina): ohjelma on tarkoitettu 500 avustajalle, joista kukin saa keskimäärin 5 300 ecun suuruisen apurahan yhdeksi kokonaiseksi kouluvuodeksi. 1. toimintamuoto (kohta 2d: välineet ja kielitaidon mittaaminen): kullekin hankkeelle myönnetään keskimäärin 85 000 ecua. Yhteensä tuetaan 35 hanketta, joista 10 uusia ja 25 uudistettavia. 1. tarkoitetut oppilaitosten yhteiset koulutushankkeet): kullekin hankkeelle myönnetään keskimäärin 6 000 ecua. Yhteensä tuetaan noin 1 770 hanketta; vaihtoihin osallistuu noin 33 000 nuorta ja 3 300 opettajaa. 2. toimintamuoto: kullekin hankkeelle myönnetään keskimäärin 77 000 ecua. Yhteensä tuetaan 85 hanketta, joista uusia hankkeita 20 ja uusittavia 65. 3. toimintamuoto: tähän kuuluu erittäin vaihtelevia toimintoja, esimerkiksi • (kohta 2e: nuorille toimintamuoto tarkoitettujen tuki korkeakoulututkintojen vastavuoroisen tuen myöntäminen noin 20:lle valtioiden rajat ylittävälle erilaajuiselle toiminnalle (vertailevat analyysit, opinto vierailut, asiantuntijavaihdot, kokoukset, jotka koskevat yleisesti seminaarit, pilottihankkeet), kiinnostavia koulutuspoliittisia kysymyksiä, keskimäärin 1000 ecun suuruiset apurahat noin 1 150:11e koulutusalan päättäjälle Arion-ohjelmassa opinto vierailujen toteuttamiseksi, yhteisön tunnustamisen kansallisille tiedotuskeskuksille (Naric), joista kukin saa keskimäärin 13 000 ecua, keskimäärin 72 000 ecun suuruinen tuki aikuiskoulutuksen alueella; yhteensä tuetaan 75 hanketta, joista uusia hankkeita 30 ja uusittavia 45, noin 300:n, keskimäärin 10 000 ecun suuruisen tuen myöntäminen koulutusalalla Euroopan toimiville yhdistyksille ja muille vastaaville tahoille, kansallisten tiedotuslaitosten toiminnan tukeminen, tämän ohjelman seuranta- ja arviointitoimenpiteiden rahoitus. tasolla • • • • • • Ohjelman eri osiin kuuluviin valmistaviin vierailuihin myönnetyt tuet ovat keskimäärin 500 - 1000 ecua henkilöä kohti viikon vierailua varten, johon sisältyvät kaikki matka- ja oleskelukustannukset; täsmällinen summa riippuu suunnitellun vierailun kestosta ja matkan pituudesta. 7. 1. 3 Suunnitellun korotuksen vaikutus Kokonaismäärärahan suunniteltua korotusta sovelletaan pikemminkin strategisesti kuin lineaarisesti. Tilanteessa, jolle on ominaista rahoitustarpeen voimakas kasvu ja talousarvion supistuminen, tarkoituksena on erityisesti £6 - - - estää tietyille ohjelman aloille myönnetyn keskimääräisen tuen jääminen sellaisen vähimmäismäärän alapuolelle, joka tarvitaan tuen tehokkaan vaikutuksen ja joissain tapauksissa jopa ohjelman uskottavuuden takaamiseksi, toimia niin, että edes vähimmäismäärä varoista voidaan käyttää uusiin hankkeisiin ja siten säilyttää ohjelman uudistava vaikutus, luoda olosuhteet, joissa on mahdollista lisätä jonkin verran hankkeiden tai apurahan saajien lukumäärää; tämä on välttämätön edellytys ohjelman määrällisten tavoitteiden saavuttamiseksi suhteessa kohderyhmien kokoon, joka on selvästi kasvamassa useilla koulutuksen aloilla kaikissa yhteisön jäsenvaltioissa, välttää tilannetta, jossa talousarvion asettamien vaatimusten takia jätetään myöntämättä tuettujen hankkeiden tulosten levittämiseen tarvittavia varoja, mikä vähentää yhteisön myöntämien kannattavuutta. tukien kautta investointien tehtyjen Rahoitusesityksen pohjana olevien yksikkökustannusten laskentatavassa on tarvinnut ottaa huomioon tilanne, joka tuli esiin jo vuonna 1996 ja joka ilmenee vielä selvemmin vuonna 1997. Ohjelman kahta ensimmäistä toimintavuotta koskeva analyysi nimittäin osoittaa, että ohjelman tietyillä avainaloilla yhteisön tuki on jo laskemassa äärettömän alhaiselle tasolle eikä ole tietyissä tapauksissa enää riittävä takaamaan toivottuja tuloksia. On syytä välttää tilannetta, jossa suosittaisiin henkilöitä ja laitoksia, joilla on käytettävissä loukattaisiin näin päätöksessä määriteltyä suurimmat taloudelliset voimavarat, ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta. Vuosina 1995 ja 1996 saatu kokemus on lisäksi osoittanut, että jos käytettävissä olevat varat eivät riitä vastaamaan tiettyihin valtioiden rajat ylittäviin hankkeisiin ja yksilöiden liikkuvuuteen kohdistuvaa runsasta kysyntää, kansalliset toimistot voivat pidättyä ohjelman laajasta tiedottamisesta. Tällä olisi erityisen onnettomat seuraukset sellaisille epäsuotuisammassa asemassa oleville laitoksille, alueille ja ihmisryhmille, jotka eivät ole aiemmin osallistuneet eurooppalaiseen yhteistyöhön eivätkä ole vielä täysin tietoisia Sokrates-ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista. Ongelmallisia ovat erityisesti seuraavat kohdat: - toimiin liittyviin sopimukseensa I luku (korkeakoulutus/Erasmus): vuonna 1997 tuki vaihtelee 10 000 ecusta 50 000 ecuun ja kukin laitos saa keskimäärin vain 16 000 ecua kaikkiin korkeakoulukohtaiseen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseksi. Jos kaikki Erasmus-ohjelmaan hyväksyttyihin vaihto- ohjelmiin osallistuvat opiskelijat saisivat apurahan ulkomailla opiskelua varten, matka ja kaikki muut kustannukset mukaan lukien, kukin apuraha olisi tuskin 550 ecua täyttä opiskeluvuotta varten (siis tuskin 55 ecua kuukaudessa), mikä on noin 11 % siitä 5 000 ecun enimmäismäärästä, joka päätöksen perusteella voidaan myöntää. Vaikka Erasmus-opiskelijana olemiseen liittyy myös muita kuin rahallisia etuja, koetaan laajalti, että nykyinen tilanne voi vakavasti estää tämän Sokrates-ohjelman keskeisen osan menestystä. Vuodeksi 1998 suunniteltu lisäys lähes 60 ecuksi mahdollistaisi ainakin apurahan tason vakiinnuttamisen kuukaudessa opiskelijaa kohti ja korkeakoulujen saaman tuen noin 17 000 ecuksi yksikköä kohti, vaikka lukumäärät ovat jatkuvasti hienokseltaan kohoamassa. II lukuun (Comenius) sisältyvät koulujenväliset kumppanuussuhteet. Nämä eurooppalaisen koulutushankkeen ympärille rakentuvat kumppanuussuhteet muodostavat perustan koulujenväliselle yhteistyölle, joka on Sokrates-ohjelman innovaatioista. Kullekin suuri tärkeimmistä haaste yksi sen ja C7 kumppanuushankkeeseen osallistuvalle koululle myönnetty tuki on yleensä vain 2000 ecua vuodessa (3000 ecua näitä kumppanuusohjelmia koordinoiville kouluille). Tämä luku on erittäin alhainen, ja koulutusbudjetteihin kansallisella tasolla kohdistuvien paineiden takia koulujen on erittäin vaikea saada merkittävää täydentävää rahoitusta muista lähteistä. On välttämätöntä ainakin vakiinnuttaa nämä luvut, jotka ovat vastedes pikemminkin keskitasoa kuin enimmäismääriä, samalla kun pidetään yllä osallistuvien koulujen määrän kasvua, jotta varmistettaisiin aluksi tarvittava oppilaitosten kriittinen massa. Tämän ohjelman useisiin toimintamuotoihin kuuluvien valtioiden rajat ylittävien yhteistyöhankkeiden saama yksikkökohtainen tuki vähenee selvästi vuonna 1997. Tämä koskee erityisesti kulttuurienvälistä koulutusta, valtioiden rajat ylittäviä Lingua-ohjelman hankkeita, avointa ja etäopiskelua sekä aikuiskoulutusta. Komission ehdottamalla lisäyksellä estetään tukien määrän jatkuva lasku ainakin Sokrates-ohjelman meneillään olevan viisivuotiskauden loppuvuosiksi. 7. 2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan (miljoonina ecuina) t Korkeakoulutus (Erasmus) 1. toimintamuoto: Eurooppalainen ulottuvuus 2. toimintamuoto: Opiskelijoiden liikkuvuus It Kouluopetus (Comenius) 1. toimintamuoto: Koulujen väliset kumppanuussuhteet / Eurooppalaiset koulutushankkeet 2. toimintamuoto: Kulttuurienvälinen koulutus 3. toimintamuoto: Täydennyskoulutus - 3. 1: Hankkeet - 3. 2: Apurahat osallistujille i III. Laaja-alaiset toiutmtamuödot 1. toimintamuoto: Kielitaidon edistäminen (Lingua) 2. toimintamuoto: Avoin ja etäopiskelu 3. toimintamuoto: Tietojen ja kokemusten vaihto 1995 + 1996 m>$ 51,9 1997 1998 1999 YHT. % 9M ! 192*2 187,0 27,3 29,4 30,8 m$ 5%* 145,6 68,8 72,8 76,2 46*8 30,0 28,6 19,7 w#! 24,7 IM 26,1 145,4 IM 11,0 4,7 5,0 5,8 4,8 1,0 4,2 2,9 1,3 104,6 46$ 60,0 24,9 4,5 2,6 1,9 49,1 25,9 5,1 4,6 2,6 2,0 5 ï^ 231,8 28,0 27,1 11,4 6,3 6,6 6,9 33,2 15,6 16,6 17,3 Ê8 YHTEENSÄ Sokrates 348,9 171,5 185,5 194,1 900,0 100 % 7. 3. Maksusitoumusmäärärahojen / maksumäärärahojen aikataulu Kokonaismääräraha ohjelman koko kestoajaksi (ensisijainen ohje): 900 miljoonaa ecua. Tästä ohjelmasta tehdyn päätöksen 7 artiklassa myönnetty kokonaismääräraha oli 850 miljoonaa ecua (ensisijainen ohje). Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sopineet, että kaksi vuotta ohjelman käynnistymisen jälkeen parlamentti ja neuvosto arvioivat ohjelman tulokset. Tässä tarkoituksessa komissio antaa niille kertomuksen ja liittää siihen tarkoituksenmukaisiksi katsomansa ehdotukset, jotka koskevat muun muassa 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetussa yhteisessä julistuksessa tarkoitettua lainsäätäjän myöntämää kokonaismäärärahaa. Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät näitä ehdotuksia koskevan päätöksen mahdollisimman pikaisesti. 5 Komissio on laatinut edellä mainitussa yhteisessä julistuksessa tarkoitetun kertomuksen. 6 Käsillä oleva rahoitusselvitys liittyy komission ehdotuksiin, ja sen tarkoituksena on nostaa ohjelman kokonaismääräraha 850 miljoonasta ecusta 900 miljoonaan ecuun. Soveltamiskausi: 1995-1999 (miljoonina ecuina) Maksu sitoumus määrärahat 95 Maksu sitoumus määrärahat 96 Maksu sitoumus määrärahat 97 Maksu sitoumus määrärahat 98 Maksu sitoumus määrärahat 99 Yhteensä 175,9 173,0 171,5 185,5 194,1 900,0 124,4 51,5 143,1 29,9 147,2 24,3 159,0 26,5 175,9 173,0 171,5 185,5 124,4 194,6 177,1 183,3 192,8 27,8 900,0 166,3 27,8 194,1 Maksu sitoumus määrärahat Maksu määrärahat 1995 1996 1997 1998 1999 myöhemmin Yhteensä Osaan B sisältyvät toimintamenot tutkimuksiin, asiantuntijakokouksiin jne. Maksusitoumusm äärärahat EYVLN:o L 132, 16. 6. 1995, s. 18. KOM(97) [. ] Q9 Erittely 1998 1999 Yhteensä miljoonaa ecua - tutkimukset - asiantuntijakokoukset - konferenssit ja kongressit - tiedotus ja julkaisut YHTEENSÄ 0,500 0,250 0,250 3,000 4,000 0,500 0,250 0,250 3,000 4,000 1,000 0,500 0,500 6,000 8,000 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET sopimuksissa ja edunsaajien välisissä Kaikissa komission ja oikeudellisissa sitoumuksissa annetaan komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus tehdä paikalla ensimmäisen ja toisen asteen tarkastuksia, ts. tarkastaa suoraa yhteisön tukea nauttivan edunsaajan toimintaa tai toisen edunsaajan toimintaa, jos toimintaa on hajautettu. Lisäksi pääasiallinen edunsaaja on toiminnassaan velvollinen laatimaan kertomuksia ja rahoitusselvityksiä, jotka arvioidaan sekä toteutettujen toimien että menojen hyväksyttävyyden kannalta ottaen huomioon yhteisön varainkäytön tavoitteet ja moitteettoman sopimuksista sekä varainhoidon periaatteet. johtuvat velvoitteet taloudellisuuden ja ja hajautettuja järjestöjen välisiin Komission sopimuksiin sisällytetään vähimmäislausekkeet, jotka näiden järjestöjen on liitettävä lopullisten edunsaajien kanssa tehtäviin sopimuksiin, jotta varmistettaisiin sekä lopullisten edunsaajien että yhteisön etujen paras mahdollinen suoja. toimintoja hoitamaan nimettyjen 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä 9. 1. 1 Sokrates-ohjelma kokonaisuudessaan Sokrates-ohjelman tarkoituksena on parantaa koulutuksen laatua lujittamalla yhteistyötä ja lisäämällä liikkuvuutta Euroopan tasolla. Tämän toteuttamiseksi ohjelmalla pyritään saamaan aikaan eri koulutusalojen parempi yhteisvaikutus lähestymällä koulutusalalla toimivia asiantuntijoita yhdenmukaisesti mutta ottaen samalla huomioon heidän roolinsa ja tarpeensa (liikkuvuus, opetussuunnitelmia koskeva yhteistyö jne. ) ja ylläpitäen yhteistyötä eri alojen välillä. kustannustehokkuuden Toimintojen ensimmäisenä toimintavuotena saavutetut tulokset, jotka on kirjattu tätä kautta koskevaan edellä mainitun toimielinten yhteisen julistuksen mukaisesti laadittuun kertomukseen, tuovat esiin useita merkittäviä rakenteellisia näkökohtia, erityisesti seuraavat: suhteen ohjelman kahtena - Monilla ohjelman osa-alueilla valtioiden rajat ylittäville hankkeille myönnetyillä tuilla on luotu useita satoja monenkeskisiä verkkoja, joiden suuri enemmistö on jo osoittanut, että niistä on mahdollista tulla pysyviä yhteistyön muotoja. Tämän ^0 verkostojen luomisen myönteiset seuraukset tulevat vaikuttamaan paljon pidemmällä aikavälillä kuin mikä on pelkästään Sokrates-ohjelman kautta saadun rahoituksen kestoaika. - Tuki on myönnetty siten, että kaikki jäsenvaltiot, mukaan lukien ne, joiden syrjäinen sijainti ja/tai taloudellinen tilanne ovat aikaisemmin muodostaneet suuren esteen eurooppalaiseen yhteistyöhön osallistumiselle, ovat voineet täysimääräisesti osallistua erilaisiin yhteistyön muotoihin. - Yhteisön myöntämät tuet ovat osoittautuneet tehokkaaksi välineeksi, jonka avulla hankkeista vastaavat ovat voineet saada täydentävää rahoitusta muista lähteistä. Korkeakoulutuksen alalla Sokrates-ohjelman kautta myönnetyt tuet ovat keskimäärin vain noin 10 % erilaisten liikkuvuuteen liittyvien toimien kokonaiskustannuksista ja 15 % uusien aihekohtaisten verkostojen kokonaiskustannuksista. - Ohjelmassa on lisäksi toteutettu hallinnon rakenteiden järkeistämistä ja suurempaa hajautusta, ja tätä kautta on päästy lähemmäs toimiin osallistujia. Kahden ensimmäisen toimintavuoden arviointi on kuitenkin osoittanut myös entistä suurempia puutteita tiettyjen osa-alueiden rahoituksessa, erityisesti sen vähimmäismäärän suhteen, joka on myönnettävä yhteisön tuen vaikutuksen turvaamiseksi. Komission ehdotus, johon tämä rahoitusselvitys liittyy, pyrkii korjaamaan tätä tilannetta edes vähäiseltä osin (katso edellä kohta 7. 1). Kun otetaan huomioon komission ehdottama lisäys, ohjelman kokonaismääräraha vuodeksi 1998 on noin 0,2 % yhteisön koko talousarviosta. 9. 1. 2 Ohjelman erityiset toimintamuodot Määrällisiin erityistavoitteisiin liittyvät arviot tuettavien hankkeiden määrästä on esitetty edellä kohdassa 7. 1. / luku - Korkeakoulutus - Erasmus Erityistavoitteet 1. toimintamuoto: Eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen korkeakouluissa 1. Korkeakoulukohtaiset sopimukset I luvun innovatiivisin oivallus on korkeakoulukohtaiset sopimukset, joita tehdään yliopistojen kanssa ensimmäistä kertaa lukuvuodeksi 1997-1998 ja joiden avulla järkeistetään yhteistyötä, saavutetaan mittakaavaetuja yleisesti kiinnostavilla alueilla (kielet, hallinto, majoittaminen jne. ) ja saadaan aikaan opetushenkilökunnan ja yliopistojen hallintoviranomaisten suurempi osallistuminen yhteistyöhön. Korkeakoulukohtaisia sopimuksia koskevien hakemuksien ensimmäinen erä tuo selvästi esiin jatkuvan sitoutumisen opiskelijoiden liikkuvuuden edistämiseen, joka on ollut Sokrates- ja Erasmus-ohjelmien kulmakivi tähän asti, sekä myös erityisen suuren tuen tarpeen niille toimille, joiden tarkoituksena on sisällyttää eurooppalainen ulottuvuus opiskelijoiden opinto-ohjelmiin yleensä. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat hankkeet: - Opetushenkilöstön liikkuvuus: on kaksinkertainen: sillä on sisäinen arvonsa siinä mielessä, että se parantaa korkeakoulutuksen opinto-ohjelmien ja opetusmenetelmien laatua, mutta se on tärkeä myös tuodessaan eurooppalaisen ulottuvuuden niiden opiskelijoiden opintoihin, jotka eivät voi itse lähteä opiskelemaan ulkomaille. toiminnan kustannushyötysuhde tämän - Yhteisten opetussuunnitelmien kehittäminen: tällä tukimuodolla on ensisijainen laatua ja lisätä opetuksen innovatiivisuutta ja sisällöltään erityisesti Eurooppaan mahdollisuus tuoda samalla eurooppalainen ulottuvuus kaikkien opiskelijoiden opintoihin. Näihin toimiin voi kuulua (esimerkiksi yhteisön lainsäädäntöä koskevien), kaikille opiskelijoille tarkoitettujen kurssien kehittäminen. Jo aikaisemmassa Erasmus-ohjelmassa tuettujen, opetussuunnitelmien kehittämiseen liittyvien yhteistyömuotojen rinnalla Erasmus yhtenä Sokrates-ohjelman osa-alueena pyrkii kehittämään opinto-ohjelmaa kolmella uudella tavalla, joita ovat "kandidaatti- tason kurssien järjestäminen vastaamaan tiettyjen työvoimapulasta kärsivien alojen tarpeita, eurooppalaiset opintokokonaisuudet ja kurssit, joissa erityiskoulutukseen liittyy kielikoulutus. liittyvien - Intensiivikurssit: nämä tarjoavat useista maista tuleville opiskelijoille ja opettajille tietoja ja arvokkaan mahdollisuuden kokoontua yhteen ja vaihtaa ajatuksia, kokemuksia tiiviin kurssin aikana. Monet näistä kursseista tähtäävät yhteisen opetusmateriaalin kehittämiseen ja sellaisiin yhteisiin tutkimushankkeisiin, joihin osallistuvat sekä opetushenkilöstö että opiskelijat. Yliopistot tunnustavat yhä laajemmin näiden toimenpiteiden arvon, ja hakemusten määrä on vuodeksi 1997 yli kaksinkertainen edelliseen vuoteen verrattuna. Opiskelijoiden liikkuvuuden järjestäminen on kuitenkin edelleen korkeakoulukohtaisten sopimusten tärkein osa. Yhteisö myöntää kahdentyyppistä tukea: - opiskelijoiden jotta liikkuvuuden tukia yliopistojen välisen yhteydenoton helpottamiseksi, edellyttämät organisatoriset puitteet olisivat mahdollisimman korkealaatuiset. Tähän liittyviä kysymyksiä ovat korkeakouluopintojen vastavuoroinen tunnustaminen, opiskelijoiden vastaanotto, valmistelevat kieliopinnot, vaihto-ohjelmiin osallistuvien jne. erityistarpeiden vammaisten Korkeakoulukohtaiseen sopimukseen liittyen kutakin yliopistoa pyydetään luomaan asianmukainen hallinnollinen järjestelmä valtioiden välistä opiskelijavaihtoa varten ja nimeämään vastuulliset keskusyksiköt sekä myös näistä asioista vastaavat henkilöt eri tiedekunnissa ja osastoissa. Tällä tavalla saavutetaan yhteisöltä saadun tuen paras mahdollinen kustannustehokkuus. Lukuvuotta 1997 - 1998 koskevista yliopistojen hakemuksista ilmenee, että yliopistot ovat korkeakoulukohtaisen sopimuksen johdosta luoneet asianmukaiset rakenteet tässä suhteessa. huomioon ottaminen - eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä (European Credit Transfer System, ECTS): tämä järjestelmä, joka otettiin käyttöön pilottihankkeena kauden 1989 - 1990 ja- 1994 - 1995 välisenä aikana, muodostaa tehokkaat puitteet vaihto-opiskelijoiden opintosuoritusten siirtämiselle Euroopan eri yliopistojen välillä. Î2 Pilottivaiheen arviointi on korostanut sen kykyä helpottaa opiskelijavaihtoja ja parantaa niiden laatua. Järjestelmä on huomattavasti lisännyt kurssien selkeyttä, joka on välttämätöntä korkeakouluopintojen vastavuoroiselle tunnustamiselle sekä akateemiselle yhteistyölle yleensäkin. Vuosina 1995 -1996 pilottivaihetta laajennettiin käsittämään lähes 1 000 laitosta tai tiedekuntaa noin 230 korkeakoulussa, ja on selvää, että kun ECTS-järjestelmä on kaikkien Euroopan korkeakoulujen saatavilla ja kun korkeakoulu-kohtaisia sopimuksia koskevat säännökset saadaan valmiiksi, sen toteuttamista laajennetaan edelleen huomattavasti: noin kaksi kolmannesta kaikista korkeakoulukohtaista sopimusta hakeneista yliopistoista on pyytänyt apua ECTS- järjestelmän käyttöönottamiseksi ainakin yhdessä tiedekunnassa tai laitoksessa. Tämä merkitsee lukumäärän nelinkertaistumista. järjestelmää soveltavien laitosten hetkellä tällä liittyneitä korkeakouluja, edistääkseen yhteistyötä Aihekohtaiset verkostot ovat toinen suuri innovaatio Sokrates-ohjelman korkeakoulutusta koskevassa luvussa. Korkeakoulujen yhteistyöhankkeiden toteuttamisen yhteydessä saatujen kokemusten perusteella yhteisö tukee hankkeita, joissa on mukana aihekohtaisiin verkkoihin ja helpottaakseen tiedekuntien välisiä yhteyksiä sekä mahdollistaakseen pohdintaa koulutuksen tulevaisuudesta oppiaineittain. Myös korkeakoulujen hallintoa koskevia kysymyksiä otetaan esiin. Nämä verkot muodostavat siis yhteistyötahoja, jotka ovat erityisen sopivia luomaan synergiaa opinto-ohjelmien välillä ja analysoimaan tulevaisuuden tarpeita, ja antavat näin ollen virikkeitä ja suuntaa korkeakoulujen toiminnalle tarkoituksena tarjota korkealaatuinen, meneillään olevan sosioekonomisen kehityksen huomioon ottava koulutus. Verkot edistävät siten niiden investointien tehokkuutta ja taloudellisuutta, joita kukin ja mukauttamiseksi. Yliopistomaailma on suhtautunut yhteisön tukeen erittäin myönteisesti: lähes 500 laitosta on osoittanut mielenkiintoa verkkojen luomiseen. Perustetut 28 verkkoa ovat koonneet yhteen keskimäärin 70 korkeakoulua; toimintaan on osallistunut myös noin 85 akateemista yhdistystä ja seuraa. Yhteisön tuki on ollut vain 15 % näiden verkkojen suunnittelemien hankkeiden kokonaiskustannuksista, mutta se on ollut kannustin, joka on käynnistänyt laajan liikkeen akateemisten voimavarojen valjastamiseksi yhteistyöhön koko Euroopan yhteisössä. Hyvä kustannustehokkuus on siis erityisen ilmeinen tässä hankkeessa. tekee antamansa opetuksen parantamiseksi laitos 2. toimintamuoto: Opiskelijoiden liikkuvuuden edistäminen ja Erasmus-apurahojen rahoittaminen Sokrates-ohjelmassa yhteisö pyrkii kehittämään Erasmus-ohjelmassa perustettua apurahajärjestelmää, jonka avulla yli puoli miljoonaa opiskelijaa on tähän mennessä voinut opiskella ulkomailla. Taloudellisesti epäedullisessa asemassa olevien ja vammaisten opiskelijoiden erityistarpeet otetaan huomioon. Tässä yhteisö noudattaa ja vahvistaa erästä toimintansa tärkeimmistä näkökulmista, toisin sanoen rohkaisee suuria määriä opiskelijoita lähtemään valtioihin, jotka erityisesti virallisten kieltensä takia eivät olisi muuten voineet hyötyä muista jäsenvaltioista tulevien nuorten läsnäolosta omissa korkeakouluissaan. Muuten on syytä kiinnittää huomiota siihen, että yhteisön tuki tasapuolisen osallistumisen edistämiseksi samoin kuin liikkuvuuden kannustamiseksi yleensä on todella vaatimaton. Se kattaa vain pienen murto-osan liikkuvuuden kokonaiskustannuksista, mutta se on kuitenkin pannut alulle julkisten ja joskus myös yksityisten tahojen osallistumisen rahoitukseen, mikä osoittaa, että jäsenvaltiot tiedostavat liikkuvuuden välttämättömyyden ja arvon korkeakoulutuksen alalla. V Erasmus-ohjelman huomattavia vaikutuksia sekä eurooppalaisen yhteistyön määrään että laatuun on arvioitu tarkasti ja jatkuvasti. Korkeakoulujen kohdalla etuihin kuuluvat asiantuntemuksen ja kokemuksen yhdistämisestä johtuva opetuksen tason tehokkaampi kohoaminen, vieraiden kielten opetuksen paraneminen, levittäminen, korkeakouluopintojen parempi tunnustaminen ja paremmat hallinnon sisäiset käytännöt, erityisesti kansainvälisen yhteistyön hoitamisessa korkeakoulun, tiedekunnan ja laitoksen tasolla. Erasmus-ohjelma tukee korkeakoulujen henkilöstön välisiä tiiviitä yhteyksiä, joiden suuri määrä on johtanut tehokkaampaan yhteistyöhön. Erasmus-opiskelijöiden suuri enemmistö on kokenut, että heidän opintojaan ovat rikastuttaneet lukuisat yhteydet vastaanottavan korkeakoulun opetushenkilöstöön. Ohjelmaan aikaisemmin osallistuneita koskevat tutkimukset osoittavat, että tutkinnon suorittaneiden on Erasmus-kokemuksen ansiosta helpompi löytää työpaikka, ja he pääsevät useammin tehtäviin, joissa vaaditaan kansainvälistä kokemusta ja tietoa. tietojen Kohderyhmä Erasmus on tarkoitettu jäsenvaltioiden kaikille 5 600 korkeakoululle, 600 000 korkeakoulujen opettajalle ja 11 miljoonalle opiskelijalle. Erasmus-ohjelma on avoinna kaikille opiskelualoille ja kaikentyyppisille korkea-asteen oppilaitoksille. Erityistä huomiota kiinnitetään muihin kuin yliopistollisiin laitoksiin, joilla ei ole käytettävissään samaa infrastruktuuria kuin yliopistoilla, samoin kuin tiettyihin opiskelualoihin, jotka vaativat erityistä kannustusta, kuten kielten opiskelu tai opettajien koulutus. Talousarvio 1. toimintamuodon talousarvio (29,4 miljoonaa ecua vuonna 1998) on 29 % I luvun kokonaistalousarviosta. Oleellinen osa talousarviosta osoitetaan edellä kohdassa a mainituille toiminnoille, jotka muodostavat perustan yhteistyön toimintamuodoille. Viime vuosina yhteisön näitä toimintoja varten korkeakouluille myöntämä rahallinen tuki on vähentynyt huomattavasti, jolloin on saavutettu erittäin hyvä kustannustehokkuus. Ennakoitu talousarvio pyrkii erityisesti ylläpitämään rajallista tukea kaikille korkea-asteen oppilaitoksille, jotka ehdottavat korkealaatuisia, eurooppalaiseen ulottuvuuteen liittyviä toimintoja, koska tämä tuki -vaikkakin sen prosentuaalinen osuus kokonaiskustannuksista on erittäin pieni - on osoittautunut laitoksille olennaisen tärkeäksi hankittaessa varoja, muista julkisista ja yksityisistä lähteistä. Etusijalla ovat toiminnat, jotka pyrkivät tuomaan eurooppalaisen ulottuvuuden kaikkien opiskelijoiden opintoihin. On uudelleen korostettava näiden toimenpiteiden strategista merkitystä, jotta vaihto-ohjelmiin osallistumattomat opiskelijat - jotka muodostavat suuren enemmistön koko opiskelijakunnasta - saisivat henkisen ja sosiaalisen eurooppalaisen "pätevyyden", joka antaisi heille mahdollisuuden kehittyä yhteisön muodostamissa uusissa puitteissa, hyötyä niistä ja tuoda omaan jäsenvaltioonsa avoimuutta ja pätevyyttä tämänhetkisten sosioekonomisten vaatimusten mukaisesti. Vaikutus, joka näillä %A toiminnoilla on osoittautunut olevan, antaa aiheen ennakoida erittäin hyvää k ustannustehokkuutta. Vuosi 1998 on aihekohtaisten verkkojen ensimmäinen täysi toimintavuosi, koska verkkoja, jotka saivat tukea ensimmäisen kerran vuosina 1996 ja 1997, on edelleen tuettava luvun tämän vuoden uusien verkkojen rinnalla. Niiden osuus kokonaistalousarviosta on noin 2,4 %. I 2. toimintamuoto nielaisee suurimman osan I luvun talousarviosta (71 %); se on 39 % ohjelman kokonaistalousarviosta. Kansalliset toimielimet, korkeakoulut, nuoret ja heidän perheensä tunnustavat yhteisön toiminnan lisäarvon opiskelijoiden liikkuvuuden alalla. Jos ajatellaan tästä toiminnasta hyötyvien opiskelijoiden suurta määrää, fyysisen liikkuvuuden roolia yhteistyön käynnistäjänä ja Erasmus-ohjelman merkitystä välineenä, joka osoittaa hallitustenvälisen kokouksen ollessa käynnissä, miten lähellä Euroopan yhteisö on kansalaisiaan, kustannustehokkuus näyttää erittäin positiiviselta. Näistä syistä opiskelijoiden liikkuvuus on edelleen etusijalla Sokrates-ohjelmassa. // luku - Kouluopetus - Comenius II luku on todellinen uutuus yhteisön koulutusta koskevissa toimissa. Tämä on ensimmäinen toimintamuoto eurooppalaisen yhteistyön edistämiseksi yhteisön tasolla, johon kuuluvat kaikentyyppiset oppilaitokset: esikoulut sekä peruskoulu- ja lukioasteen koulut. Tämän ohjelman osan menestyksellinen toteuttaminen on huomattava haaste, mikä johtuu osittain kohderyhmän laajuudesta: tällä hetkellä Sokrates-ohjelmaan osallistuvissa valtioissa on noin 307 000 koulua, 4 miljoonaa opettajaa ja noin 70 miljoonaa oppilasta koulu- ja esikouluopetuksen piirissä. Tietojen jakaminen kaikille niille, jotka ovat mahdollisesti kiinnostuneita ohjelmasta, on siis todella suurisuuntainen hanke. Kouluopetuksen alalla ei myöskään voida tukeutua samaan kansainvälisen yhteistyön perinteeseen kuin korkeakoulutuksen alalla; kouluilla on lisäksi yleensä paljon vähemmän itsenäisyyttä asioidensa hoidossa kuin korkea-asteen oppilaitoksilla. Erityiset tavoitteet 1. toimintamuoto: Koulujenväliset kumppanuussuhteet erityisen joihin osallistuu useita oppilaitoksia vähintään kolmesta Kumppanuussuhteet, jäsenvaltiosta, muodostavat arvokkaan yhteistyömuodon, koska ne rakentuvat koko oppilaitoksen hyväksymän koulutushankkeen (eurooppalainen koulutushanke) ympärille. Kumppanuussuhteilla saadaan aikaan pedagogista toimintaa ja saavutetaan sosiaalisia ja henkilökohtaisia taitoja, joilla on pysyvä vaikutus sekä oppilaisiin että opettajiin. Tämä tuli esiin jo Sokrates-ohjelman kumppanuussuhteita valmistelevassa pilottihankkeessa ja se varmistui myös varsinaisen Sokrates-ohjelman kahden ensimmäisen vuoden kokemusten perusteella. ja pedagogisesti tehokkaan Eurooppalaisiin koulutushankkeisiin olennaisesti sisältyvä pedagoginen arvo, jolle kumppanuussuhteet rakentuvat, ja etusijan antaminen sellaisille hankkeille, jotka levittävät saatuja kokemuksia tehokkaasti, edistävät myönteisten tulosten kerrannaisvaikutusta oppilaitoksen sosioekonomiseen toimintaympäristöön sekä samoilla paikkakunnilla sijaitseviin muihin kouluihin. 15 Kumppanuussuhteiden kautta ohjelman olisi määrä koskea tästä alkaen ja Sokrates- ohjelman ensimmäisen viisivuotiskauden loppuun mennessä vähintään 10 000 oppilaitosta, kymmeniä tuhansia opettajia ja satoja tuhansia oppilaita keskimääräisten yksikkö kustannusten oppilaitosta kohti ollessa vaatimattomat (2 000 ecua osallistuvalle koululle ja 3 000 ecua koordinoivalle koululle). Kuten edempänä mainittiin, on kuitenkin huolehdittava siitä, että yksikkökohtainen tuki ei laske sen kynnyksen alapuolelle, jota pidetään vähimmäismääränä koulujen kannustamiseksi mukaan tähän toimintaan. Toimissa, jotka voivat saada yhteisön tukea, pyritään erityisesti tekemään mahdolliseksi yhteistyö ja harjoitteluohjelmia ja oppilaitosten rehtoreiden tai johtajien opinto vierailuja. Voidaan siis ennakoida hyvää ja kestävää vaikutusta erittäin pienin kustannuksin; koulujen rehtoreiden keskuudessa suoritetun kyselyn perusteella vaikuttaa siltä, että melkein kaikki ilmoittavat olevansa mahdollisesti valmiita osallistumaan kumppanuussuhteisiin. lukuun ottamatta opettajien vaihto- liikkuvuutta, fyysistä ilman luokissa. Kumppanuussuhteet voivat myös Jo tässä ohjelman toteuttamisen varhaisessa vaiheessa on selvää, että monenkeskiset koulujen kumppanuussuhteet vahvistavat ohjelmaa edeltävän pilottihankkeen lupaavia tuloksia. Sokrates-ohjelman kahden ensimmäisen toimintavuoden kokemukset ovat osoittaneet, että kumppanuudet tarjoavat tehokkaat puitteet kehittää suurta määrää vaihtelevia toimintoja ja aloitteita koulujenväliseksi yhteistyöksi ja luoda tai tehostaa eurooppalaista ulottuvuutta toimia innovatiivisten käytäntöjen lähteenä ja edistää opettajien ammatillista kehitystä tiiviiden, yli rajojen luotujen opettajienvälisten yhteyksien ja uusien opetusmateriaalien laatimisen avulla. Lisäksi niillä katsotaan olevan myönteinen vaikutus osallistuvien oppilaiden yleiseen oppimismotivaatioon: työskennellessään kumppaniensa kanssa yhteisen, opintojen perusohjelmaan liittyvän hankkeen parissa, oppilaat saavat paljon tarkemman näkemyksen muiden Euroopan maiden elämästä ja koulutuksesta. Uusien tietotekniikka- ja viestintätekniikoiden käyttö yhteyksien ylläpitämiseksi ulkomailla sijaitseviin kumppanuuskouluihin perehdyttää oppilaat tähän nyky-yhteiskunnassa oleellisen tärkeään alueeseen. Varsinaisten kumppanuushankkeiden lisäksi opettajavaihtoihin ja opettajien harjoitteluun teollisuuden ja kaupan palveluksessa sekä muissa koulutusalan ulkopuolisissa järjestöissä myönnetyt apurahat auttavat osaltaan luomaan parempia yhteyksiä paikallisiin yrityksiin ja valmistamaan oppilaita tehokkaammin työelämään. Opinto vierailut antavat oppilaitosten rehtoreille ja johtajille mahdollisuuden saada täydelliset tiedot koulujen hankkeisiin osallistuvista kumppaneista ja myös vertailla kriittisesti eri maiden koulujen johtamistapoja ja hallintoa, millä on suuri potentiaalinen vaikutus koulutustarjonnan laadun parantamiseen yleensä. 2. toimintamuoto: Siirtotyöläisten, kiertäviä ammatteja harjoittavien henkilöiden, liikkuvan väestön ja romanien lasten koulutus; kulttuurienvälinen koulutus toiminnan merkitys Tämän yhä monikulttuurisemmassa nyky-yhteiskunnassa on entistä ilmeisempi. Tämä koskee aivan erityisesti vuosia 1998 ja 1999, koska toimintaan kehotetaan liittämään enenevä määrä Euroopan rasismin vastaiseen vuoteen 1997 liittyviä aloitteita. yhteenkuuluvuuden sosiaalisen edistäjänä Siirtotyöläisten, romanien ja liikkuvan väestön lapsia on vastaisuudessa erittäin monissa oppilaitoksissa, ja heidän täytyy saada koulutusta, joka todella edistää heidän yhtäläisiä mahdollisuuksiaan. 16 Poliittinen ja sosiaalinen yhteys vaatii lisäksi voimakkaita toimia kaikille tarkoitetun kulttuurienvälisen koulutuksen edistämiseksi ja tässä 2. toimintamuodossa tarkoitetut erityiset toiminnot pystyvät muodostamaan kokeilukentän ja innovaatioiden lähteen hyödyttämään kaikkia nuoria. Seuraavat käsiteltävät aiheet ovat varainhoitovuosien 1995 ja 1996 perusteella asiaankuuluvia: - maahanmuuttajien kielten ottaminen opetussuunnitelmaan vieraina kielinä kaikille - - - - - lähestymistapojen käyttöönotto yleisessä opetuksessa eri oppilaille, koulussa käytetyn muodollisen sanaston (opetuksen kielen) vaikutus vähäosaisten nuorten oppimistulosten tasoon ja tämän vaikutuksen enenevä huomioon ottaminen uusien tekniikoiden ja erityisesti avoimen ja etäopetuksen käyttö romanien ja liikkuvan väestön opetuksessa, kulttuurienvälisten kulttuurien, uskontojen ja kielten ymmärtämiseksi, sellaisten olosuhteiden luominen, jotka ovat edellytyksenä aktiiviselle toiminnalle Euroopan kansalaisena ja jotka perustuvat keskinäiseen kunnioitukseen ja yleisiin ihmisoikeuksiin riippumatta kulttuurista, rodusta tai uskonnosta, syrjäytyneiden alueiden hankkeiden ja koulujen uudistaminen keskittyen suurten kaupunkialueiden vaikeiden kaupunginosien koulujen erityisiin tarpeisiin kehittämällä lähestymistapoja ja integroitua yhteistyötä oppilaitosten, kaupunkien viranomaisten, oppilaiden, vanhempien ja paikallisten yhdistysten välillä. koulutusta Tämä asia on todella erittäin ajankohtainen, koska maahanmuuttaneilla nuorilla (9 % eurooppalaisista koululaisista) on vakavia integroitumiseen ja koulutukseen liittyviä sekä sosiaalisia ongelmia etenkin suurkaupunkien vaikeilla alueilla. Lisäksi on alkanut ilmetä muukalaisvihaa ja väkivaltaa ja idästä on alkanut virrata liikkuvaa väestöä ja romaneja (miljoona kouluikäistä nuorta). Toimien parempi tehokkuus taataan kokemusten vaihdon ja opettajien paremman koulutuksen kautta. Näiden toimien ulottaminen koskemaan kaikkea parantaa toteuttamismekanismeja ja saa aikaan tartuntavaikutuksen, kun sovelletaan hankittuja pedagogisia kokemuksia muihin syrjäytymisuhan alaisiin väestönosiin. Yhteisön panos keskittyy laajemminkin ja joilla on voimakas koulutuspotentiaali, sekä näiden toimien levittämiseen. Tässä tarkoituksessa osallistumista koskevat säännöt edellyttävät vastedes, ettäjokaisessajohonkin hankkeeseen osallistuvassa valtiossa (vähimmäismäärä kolme) toimintaan otetaan mukaan ainakin kaksi oppilaitosta ja etusija annetaan nimenomaan hankkeille, jotka sisältävät hyvin määritellyt suunnitelmat tietojen levittämisestä. toimiin, joita voidaan soveltaa tärkeitä mittakaavaetuja, tuo mukanaan Tässä toimintamuodossa on jo saavutettu hyvä tasapaino eri kohderyhmien välillä: noin 40 % hankkeista on tarkoitettu siirtotyöläisten lasten koulutustarjonnan parantamiseen, 30 % vastaamaan romaniväestön, kiertolaisten ja kiertäviä ammatteja harjoittavien henkilöiden tarpeita ja 30 % kouluopetukseen yleensä liittyvien kulttuurienvälisten kysymysten edistämiseen. Toiminnan kustannustehokkuus on erittäin hyvä, varsinkin kun vaatimukset ovat lisääntyneet osallistuvien oppilaitosten määrän kasvaessa. Tukea saavat eurooppalaiset verkot ovat osoittautuneet tehokkaaksi keinoksi vaihtaa ajatuksia ja esimerkkejä hyvistä käytännöistä sekä välittää tietoa kulttuurienvälisistä ongelmista yleisemminkin. Lisäksi suuri määrä tuetuista hankkeista tuottaa materiaalia, jolla on huomattava merkitys V muillekin kuin verkkoon suoraan osallistuville laitoksille, esimerkiksi käsikirjoja sekä siirtotyöläisten, romanien, kiertolaisten ja kiertäviä ammatteja harjoittavien henkilöiden lapsille tarkoitettua opetusmateriaalia j a opetuskokonaisuuksia kulttuurienvälistä koulutusta varten. Perustetaan myös tietopankkeja helpottamaan yhteistyötä eri maiden välillä. Näihin kuuluu erityisesti tietokanta, joka sisältää noin 5 000 viittausta tällä alalla toimiviin organisaatioihin ja laitoksiin, ja tietopankki, joka sisältää kaikkea kulttuurienväliseen opetukseen Euroopassa liittyvää materiaalia. Toinen tekijä, joka vahvistaa hyvää kustannustehokkuutta, on avoimen ja etäopetuksen menetelmien liittäminen hankkeisiin. Näin voidaan helpommin saavuttaa kiertelevät väestönosat ja antaa heille mahdollisuus saada korkeatasoisempaa opetusta. 3. toimintamuoto: Opetushenkilöstön ammattitaidon saattaminen ajan tasalle Tällä toiminnalla on sen luonteesta johtuen huomattavan suuret mahdollisuudet kerrannaisvaikutuksiin. Toisaalta se on suunnattu ensisijaisesti niille, joiden vastuulla on opetushenkilöstön ammattitaidon saattaminen ajan tasalle, toisaalta se on suunnattu kaikille koulutusalan ammattilaisille, joilla on ratkaiseva vaikutus koulutuksen laatuun. Toiminta koskee koulutusta kokonaisuudessaan ja siinä otetaan huomioon kasvatuspsykologian suuntaviivat ja menetelmät, jolloin saavutetaan suurempi tehokkuus pienellä panoksella. Tätä toimintaa koskevilla yksityiskohtaisilla säännöillä pyritään ennen muuta lisäämään eurooppalainen ulottuvuus opettajien täydennyskoulutukseen, siirtämään positiivisia kokemuksia ja luomaan opetusmateriaalia, mistä saadaan huomattavia mittakaavaetuja täydennyskoulutuksessa käytettävissä olevien välineiden laajentamalla opettajien valikoimaa. Tärkeä näkökulma on huono-osaisista oppilaista huolehtivien opettajien täydennyskoulutus samoin kuin koulussa epäonnistumisen tehostettu estäminen - tärkeä tekijä yhteisön tukien strategisen sijoittamisen kannalta, koska sen pitäisi auttaa vähentämään niitä paljon suurempia, inhimillisiä ja taloudellisia kustannuksia, jotka aiheutuvat koulussa epäonnistumisesta jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmissä. Eri maiden useiden täydennyskoulutuslaitosten osallistuminen kurssien valmisteluun ja järjestämiseen ja useista maista tulevien opettajien osallistuminen kursseihin merkitsee selvää lisäarvoa puhtaasti kansallisesti kehitettyyn ja tarjottuun täydennyskoulutus toimintaan verrattuna. Toimintaa koskevilla yksityiskohtaisilla ohjeilla (yhteiset hankkeet ja opetusmateriaalin laatiminen) edistetään kunkin eri jäsenvaltioissa toteutetun ohjelman lupaavimpien osien siirtämistä eteenpäin, samalla kun pidetään arvossa niiden monimuotoisuutta. täydennyskoulutuskurssi, Kustannustehokkuuden suhteen tässä toimintamuodossa tuetut hankkeet ovat erittäin tuottoisia: kussakin hankkeessa suunnitellaan joka on toteutettavissa tietyn määräajan kuluessa, nimittäin tuen myöntämistä seuraavan kouluvuoden aikana. Tuotos on noin 1,5 kurssia hanketta kohti tänä aikana, mutta todellisuudessa määrä on vielä suurempi, koska huomattava osa kursseista järjestetään useampaan kertaan. Toinen tehokkuutta lisäävä tekijä on se, että apurahoja myönnetään nimenomaan näin järjestettyjen kurssien osanottajille. Se seikka, että toimintaohjelman kohdassa 3. 2 varatut apurahat myönnetään yksinomaan kohdan 3. 1 puitteissa suunniteltuihin kursseihin osallistumiseen, takaa myös kurssien laadun ja apurahoja varten varattujen rahavarojen optimaalisen käytön. Vuoden 1995 hankkeille myönnettiin yhteensä 47 tukisummaa, ja niillä rahoitettiin 81 eurooppalaista kurssia, jotka antoivat 18 mahdollisuuden täydennyskoulutukseen 2 200 - 2 500 opettajalle. Toiminnan laajuus lisääntyy merkittävästi tulevina vuosina. On myös huomattava, että aivan erityisen tärkeänä pidetään tässä yhteydessä järjestetyn täydennyskoulutuksen tunnustamista virallisesti osallistujamaissa. Tällä tavalla tuetut toimet sulautuvat yleensä paremmin koulutusjärjestelmiin, mikä takaa entistä paremmin sen, että yhteisön investoinnilla on pitempiaikaisia vaikutuksia. Yleisemmällä tasolla tämä toimi kuuluu Sokrates-ohjelman niihin osiin, jotka pyrkivät kerrannaisvaikutuksiin, koska opettajat ja muu koulutushenkilöstö ovat tässä suhteessa erityisen hyvin sopivia kohderyhmiä. Kohderyhmä Comenius-ohjelma on tarkoitettu kaikkien asteiden oppilaitoksille (±307 000 koko Euroopan yhteisössä), oppilaille, mukaan lukien maahanmuuttajien ja romanien lapset (noin 70 miljoonaa oppilasta esikoulussa ja peruskoulu- ja lukioasteen kouluissa), sekä opetushenkilöstölle (> 4 miljoonaa koko yhteisössä). Tähän ohjelman osaan kuuluvissa toimissa suositellaan lähestymistapaa, jonka avulla voidaan lisätä ohjelmasta epäsuorasti hyötyvien henkilöiden määrää, koska ohjelmaan voi suoraan osallistua vain pieni osa erittäin laajasta kohderyhmästä. Siksi suunnitellut toimet keskittyvät neljään osa-alueeseen: - - - kumppanuussuhteiden ja verkkojen luominen saavutettujen tulosten vaikutusten moninkertaistaminen opettajien ja yleensä opetushenkilöstön kerrannaisvaikutus sellaisten kurssien ja opetusmateriaalin suunnittelu, joita voidaan käyttää pitemmän ajan kuluessa. täydennyskoulutus ottaen huomioon - Kun otetaan huomioon kohderyhmän suuruus, yksilöiden liikkuvuus ei ole päämäärä sinänsä. Tietty määrä liikkuvuutta osoittautuu kuitenkin välttämättömäksi, jotta voitaisiin testata tukea verkkojen opintokokonaisuuksien, kurssien ja opetusmateriaalien elinkelpoisuutta ja verrata eri osallistujamaissa sovellettuja lähestymistapoja. ja myöhempää kehittämistä, luomista, ylläpitämistä Koska täydennyskoulutusta antavia laitoksia on vähemmän kuin kouluja, pyrkimyksenä on tietyn ajan kuluttua saada, suoraan tai epäsuorasti, kaikki nämä laitokset mukaan tuettuun toimintaan. Talousarvio Näitä kolmea toimintamuotoa varten varattujen, välttämättömiksi arvioitujen määrärahojen myöntämisessä otetaan huomioon edellä esitetty lähestymistapa ja siihen sisältyvät seuraavat tekijät: - 1. toimintamuodolle, jonka kohderyhmä on kaikkein laajin, osoitetaan 72 % Comenius-ohjelman talousarviosta. Koska talousarvioa on supistettu, on kuitenkin ennustettavissa, että vain entistä pienempi osuus (3 %) kouluista, jotka periaatteessa haluavat osallistua kumppanuusohjelmaan, voi saada erittäin rajallista tukea. Suurempi 19 korotus olisi tarpeen toiminnan laajentamiseksi määrällisesti sopivaksi, käsittämään 10 % kouluista Euroopan yhteisössä. 2. toimintamuodolle on varattu 15 % Comenius-ohjelman talousarviosta. Tämä katsotaan ehdottomaksi vähimmäismääräksi, kun otetaan huomioon toiminnan kohteena olevien sosiaalisten ongelmien kasvava merkitys. jakautuu kahteen osaan: osa 3. 1 koskee talousarvio 3. täydennyskoulutuskurssien järjestämiseen liittyvien hankkeiden kehittämistä, osa 3. 2 koskee apurahojen myöntämistä näin suunnitelluille kursseille osallistumista varten. Koko toimintamuodon talousarvio, joka on 13 % Comenius-ohjelman talousarviosta, jaetaan näiden kahden osan välillä suhteessa 58:42. toimintamuodon III luku - Laaja-alaiset toimenpiteet Tässä luvussa käsitellään laaja-alaisia toimintamuotoja, joita sovelletaan kaikilla koulutustasoilla ja jotka täydentävät kahdessa edellä olevassa luvussa esitettyjä toimintamuotoja. 1. toimintamuoto: Kielitaidon kehittäminen (Lingua) Erityistavoitteet Tähän toimintamuotoon kuuluu joukko johdonmukaisia toimintoja, joilla pyritään edistämään yhteisön kielien tuntemusta koulutusalalla (ks. toinen tavoite edellä olevassa 4. 1 jaksossa). Siihen sisältyvät laajennettuina koulutusalalle osoitetut Lingua-ohjelman (1990-1994) toiminnot. Tarkemmin ottaen tällä toimintamuodolla pyritään - - - - edistämäänkansainvälistäyhteistyötäopettajienperus-jatäydennyskoulutuksen laadun parantamiseksi laatimalla yhteisiä koulutushankkeita kieltenopettajille suosimaan kielten opettajien ja kielten opettajiksi aikovien liikkuvuutta, jotta he voisivat olla suorassa yhteydessä jonkin toisen yhteisön jäsenvaltion kielen ja elämäntapojen kanssa -menetelmien edistämään yhteistyötä kehittämisessä, etenkin unionin vähiten käytettyjä ja opetettuja virallisia kieliä varten opetusmateriaalin innovatiivisen ja kannustamaan nuoria oppimaan vierasta kieltä ja käyttämään sitä, etenkin teknisellä ja ammatillisella alalla toimivia nuoria, joiden keskuudessa kielten opiskelu on harvinaisempaa. Toimintamuodon eri osien kustannustehokkuussuhteen osalta on syytä mainita erityisesti seuraavat kohdat: - Toimintamuodon 2a kohdan yhteydessä tuettavissa kieltenopettajien kouluttamiseen tarkoitetuissa eurooppalaisissa yhteistyöohjelmissa lähes kaikki Lingua-ohjelman kohdekielet ovat jo edustettuina. Tähän saakka Sokrates-ohjelman osana tuettuja hankkeita luonnehtii käsiteltävien aiheiden ja alojen yhä kasvava monimuotoisuus. Lisähuomiota avainaloille, kuten vieraiden kielten varhaisopetukselle, multimedian ja muiden uusien tekniikoiden käyttämiselle sekä avoimen ja etäopetuksen asemalle kieltenopettajien koulutuksessa. Kuten edellä innovaation annetaan 20 olevista arvioinneista on ilmennyt, kieltenopettajien kouluttamiseen tarkoitetuilla eurooppalaisilla yhteistyöohjelmilla on merkittävä vaikutus osallistuvien oppilaitosten kieltenopettajien koulutuksen laatuun ja laajemminkin. Näiden oppilaitosten käynnissä olevan toiminnan välityksellä kehitetyt opetuskokonaisuudet, -materiaali ja -ohjelmat ovat merkittävä osoitus innovatiivisuudesta, ja ne auttavat parantamaan opettajien ja kouluttajien kielitaitoa sekä heidän itseluottamustaan kohdekielen käytössä. Tämän lisäksi ne auttavat heitä laajentamaan ymmärrystään kielen kulttuurisesta ympäristöstä ja hiomaan teknistä ja menetelmällistä pätevyyttään. Ohjelmien yhteydessä kehitetyt oppilaitosten verkot muodostavat merkittävän tietoa levittävän voimavaran, jonka mahdollisuuksia hyödynnetään tulevaisuudessa järjestelmällisesti. Apurahojen, joiden ansiosta kieltenopettajat voivat osallistua täydennyskoulutukseen (toimintamuodon 2b kohta) soveltamisala on laajempi toisessa jäsenvaltiossa, Sokrates-ohjelmassa, jossa mukaan luetaan opettajat, jotka haluavat opettaa muita aineita vieraalla kielellä. Tämän toimintamuodon yhteydessä annettavalla tuella on monenlaisia vaikutuksia: se laajentaa kieltenopettajien kansainvälistä liikkuvuutta, parantaa kieltenopetuksen laatua, vahvistaa kulttuurista ja eurooppalaista ulottuvuutta luokissa, auttaa lisäämään opettajien ammatillista motivaatiota yleensä ja luo kasvavan joukon henkilöitä, jotka kykenevät tarvittaessa osallistumaan muihin yhteistyön muotoihin Sokrates-ohjelman yhteydessä, niin Lingua-ohjelman kuin kouluopetusta koskevan Comenius-ohjelman puitteissa. Kyse on siis toimenpiteestä, jonka yksikkökustannukset ovat vähäiset, jolla on merkittävä joukko vaikutuksia ja jonka tehokkuus lisääntyy jatkossa lähentämällä tätä toimenpidettä tiiviimmin edellä mainittuihin kieltenopettajien kouluttamiseen eurooppalaisiin yhteistyöohjelmiin. tarkoitettuihin Harjoittelua (toimintamuodon 2c kohta) koskevan kokeiluhankkeen ensimmäinen vaihe on auttanut tuomaan esiin useita tekijöitä, joilla on suora vaikutus toimenpiteen kustannustehokkuussuhteeseen: tämä on hyvin merkittävä väline Euroopassa tapahtuvan kieliharjoittelun käsitteen ja tarjonnan laajentamisen kannalta. Lingua- harjoittelujaksot ilmentävät innovatiivisia piirteitä siinä suhteessa, että ne kohdistuvat muihinkin kuin tuleviin kieltenopettajiin, niissä korostetaan opetusmenetelmiä eikä niinkään pelkän kielitaidon kehittämistä ja annetaan etusija Euroopan unionin harvinaisemmille kielille. Toimintamuoto auttaa parantamaan kieltenopetuksen laatua ja monimuotoisuutta, erityisesti kehittämällä edelleen tulevien kieltenopettajien kielitaitoa ja kulttuurin tuntemusta, auttamalla uusia kieltenopettajia hankkimaan valikoimaansa lisäkielen, lisäämällä kouluissa opetettavien eurooppalaisten kielten valikoimaa ja rohkaisemalla oppilaita - samoin kuin opettajia ja vanhempia - oppimaan jotakin uutta eurooppalaista kieltä. On myös syytä huomata, että ennen tämän toiminnan käynnistämistä ainoastaan kolmessa osallistujamaassa oli huomattava harjoitteluohjelma, joka koski yleisimpiä kieliä. Kieltenopetus-ja -oppimisvälineiden kehittämiseen liittyvät yhteistyöhankkeet (opinto- ohjelmat, materiaali, arviointivälineet jne. ), joita tuetaan Linguan 2d kohdan yhteydessä, ovat osoittautuneet innovaatioita edistäviksi, erityisesti oppimateriaalin tuotannossa. Tässä yhteydessä laaditut tuotteet liittyvät etenkin tietotekniikan ja telematiikan käyttöön, CD-ROM:in ja Internetin hyödyntämiseen opetus- ja oppimisvälineinä, kieltenoppimisen kulttuuriseen ulottuvuuteen, vieraiden kielten varhaiseen oppimiseen, sellaisten välineiden kielitaidon arviointiin kehittämiseen, jotka tarjoavat koulutuksen suhteen huono-osaisille nuorille paremmat mahdollisuudet osallistua vaihto-ohjelmiin ja hyötyä niistä. sekä 31 - Yhteiset koulutushankkeet, joita tuetaan Linguan 2e kohdan yhteydessä, tuovat todellisen lisän nuorten motivaation ja kielitaidon kehittämiseen, erityisesti niiden nuorten, joilla ei yleensä ole mahdollisuutta opiskella vieraita kieliä: noin 56 % osallistujista on teknisessä tai ammatillisessa koulutuksessa. Vähemmän käytetyille ja opetetuille kielille annettu etusija alkaa vähitellen näkyä. Hankkeet kattavat laajan valikoiman aiheita. Niistä jokainen johtaa käytännöllisiin ja konkreettisiin tuotteisiin, kuten kaksikielisiin multimediaohjelmiin jne. näyttelyihin, sanastoihin, teknisen lehtiin, alan Kohderyhmä Kohdeyleisö jakaantuu neljään ryhmään: - kaikenikäiset ihmiset, jotka haluavat oppia yhtä tai useampaa kieltä tai arvioida kielitaitoaan - Euroopan yhteisön kieltenopettajat ja tulevat kieltenopettajat, joita on yhteensä arviolta 300 000 opettajien perus- oppimateriaalin laatimisesta vastaavat etenkin teknisissä ja ammattikouluissa opiskelevat nuoret. täydennyskoulutuksesta ja vastaavat oppilaitokset - - sekä Talousarvio Näiden toimintamuotojen toteuttamiseksi tarpeelliseksi katsottua talousarviota on tarkasteltava seuraavien huomioiden perusteella: - Kieltenopettajien perus- ja täydennyskoulutuksen integroiminen 1. toimintamuodon 2a kohdan kohderyhmänä edellyttää lisärahoitusta. - Kokemuksen mukaan vaikuttaa välttämättömältä lisätä kielikylpyyn osallistumista varten (1. toimintamuodon 2b kohta) tukea saavien kieltenopettajien määrää vuoteen 1997 verrattuna. Näiden kielikylpyjen vaikutus sekä opettajan ammattitaitoon että siihen oppilaitokseen, jossa hän opettaa, kannustaa tehostamaan tätä tukimuotoa. - Koska Lingua-harjoittelun kokeiluhankkeen arviointitulokset olivat hyvin myönteisiä, on tarpeen varmistaa apurahojen vähimmäismäärän rahoittaminen 1. toimintamuodon 2c kohdan yhteydessä. - Uusien jäsenvaltioiden liittymisestä aiheutunut lisäkysyntä alkaa vähitellen tuntua, etenkin koska etusijalla ovat harvinaisemmat kielet. - Kieltenoppimisen suhteen huono-osaisten kohderyhmien yhtäläisten mahdollisuuksien säilyttämiseksi, etenkin teknisen ja ammattikoulutuksen alalla, olisi huolehdittava, ettei 1. toimintamuodon 2e kohdan nojalla yhteishankkeille myönnettävää tukea enää vähennettäisi. Näiden näkökohtien ja ohjelman kahden ensimmäisen vuoden aikana saatujen kokemusten perusteella käytettävissä olevat varat myönnetään toimintamuodon viiden eri toimenpidekokonaisuuden kesken seuraavassa suhteessa: 11 %, 27 %, 10 %, 12 % ja 40 %. 32 2. toimintamuoto: Avoimen ja etäopiskelun edistäminen Erityistavoitteet ja etäopetus muodostavat Avoin koulutustarjonnan monipuolistamiseksi kaikille ja etenkin niille, jotka eivät voi osallistua jatkuvaa läsnäoloa edellyttävään koulutukseen, ja siten se lisää koulutukseen eurooppalaisen ulottuvuuden. erinomaisen keinon Avoin ja etäopetus ovat avaintekijöitä, jotka auttavat EU:n kansalaisia hyötymään kaikista koulutusmahdollisuuksista yhteisön alueella, ja niillä on keskeinen asema siinä strategiassa, jolla pyritään parantamaan koulutuksen tasoa ja koulutukseen pääsyä kaikilla tasoilla ja kaikissa elämänvaiheissa. Käyttämällä avoimen ja etäopetuksen keinoja Erasmus-, Comenius- ja Lingua-ohjelmien tukena ja tehosteena, tällä toimintamuodolla pyritään edistämään avointa ja etäopetusta itsessään luomalla kansainvälisiä kumppanuussuhteita etäopetusta antavien laitosten kesken tai käyttämällä uusia tieto- ja kommunikaatiotekniikoita. toimivien käyttäjien, toimintamuoto helpottaa inhimillisten verkkojen kehittämistä Tämä yhteisön ja mahdollistaa siten paremman tietojen ja kokemusten vaihdon avoimen ja etäopetuksen tarjoajien välillä, kuten alalla opetusohjelmistoja ja multimediaa käsitelleen erityisryhmän kertomuksessa todettiin. Tämä toimintamuoto edistää käytettyjä menetelmiä koskevaa vaihtoa ja yhteisen korkeatasoisen materiaalin kehittämistä Euroopan tasolla. Pitkällä aikavälillä sillä saadaan aikaan mittakaavaetuja opetusvälineiden kehittämisessä. ja palveluiden tuottajien Kahden ensimmäisen vuoden kokemukset ovat osoittaneet selvästi, että toimintamuoto on saamassa aikaan merkittävää yhteistyön lisääntymistä Euroopassa avoimen ja etäopetuksen alalla. Erityisesti se on helpottanut yhteistyötä useiden sellaisten toimijoiden välillä, joiden kesken ei perinteisesti ole ollut juurikaan kumppanuussuhteita tällä alalla. Näitä ovat muun muassa ohjelmistojen levittäjät, opetusjärjestelmien hallinnosta vastaavat jne. Tähän asti tuettuihin verkkoihin liittyy suuri määrä organisaatioita, kuten yhdistyksiä ja muita kansalaisjärjestöjä, avointa ja etäopetusta antavia oppilaitoksia, perinteisiä yliopistoja (ja jossakin määrin aikuiskoulutuksen alalla toimivia oppilaitoksia ja järjestöjä), joita kiinnostaa uusien tekniikoiden käyttö opetuksessa ja etäopetusjärjestelmien käyttöönotto. Lisäksi mukana on pedagogisen materiaalin laatimisesta vastaavia tahoja, erityisesti multimedian alalla. Siten toimintamuoto myötävaikuttaa avoimen ja etäopetuksen laajempaa näkyvyyteen osallistuvissa maissa. toimittajat, kehittäjät käyttäjät, ja suunnittelulla Lisäksi toimintamuoto kannustaa tiedostamaan tarpeen tutkia etäopetukseen perustuvien uusien lähestymistapojen käyttöönoton vaikutuksia sekä opettajan/kouluttajan että opetushallinnon kannalta. Vaikka tieto- ja kommunikaatiotekniikan asema ja vaikutus on keskeinen tekijä tässä prosessissa, kasvava merkitys on pedagogisilla näkökohdilla, kuten kurssien ja oppimateriaalien yhteistyössä tapahtuvaa kehittämistä tai mukauttamista koskevat organisatoriset kysymykset, uusien tieto- ja kommunikaatiotekniikoiden käyttöönotto erilaisissa koulutukseen liittyvissä yhteyksissä tai erityisten tukipalveluiden tai -yhteyksien kehittäminen opiskelijoille tai aikuisopiskelijoille ovat myös keskeisessä asemassa hankkeiden tavoitteiden joukossa. Tällä tavoin toimintamuoto tukee tällaisen koulutuksen laadun parantamista yhdistämälläkaikkienjäsenvaltioiden voimavarat ja asiantuntemuksen. asemalla. Opinto-ohjelmien ja opettajan/kouluttajan S3 Vuosien 1995 ja 1996 kokemus on osoittanut, että toimintamuoto vastaa tarpeisiin, joita ei oteta huomioon muissa yhteisöaloitteissa. Sen täytäntöönpano tapahtuu kuitenkin edelleen tiiviissä yhteydessä muiden asiaa koskevien aloitteiden kanssa. Tästä konkreettisin ja toimivin osoitus oli useita yhteisön ohjelmia kattanut yhteinen ehdotuspyyntö, joka julkaistiin joulukuussa 1996. Kohderyhmä Toimintamuoto voi periaatteessa kohdistua kaikkiin kansalaisiin, jotka haluavat parantaa koulutustaan ja erityisesti niihin, jotka eivät voi osallistua läsnäoloa edellyttävään opetukseen. Tämä on merkittävä lisä elinikäistä oppimista - joka on kaikkien yhteisön jäsenvaltioiden painopistealue - koskevan strategian täytäntöönpanoon. Talousarvio Tässä on kyse uudesta toimintamuodosta yhteisön tuessa kasvussa olevalle koulutusalalle. Sille olisi myönnettävä sellainen vähimmäisrahoitus, jonka avulla voidaan saavuttaa yhteisön toiminnan tehokkuuden takaava kriittinen massa. Alaa koskeva kysyntä lisääntyy edelleen etenkin sen huomion ansiosta, jota yhteisön tuet ovat saaneet osakseen edellä mainitun multimediaa koskevat ohjelmat (Sokrates, Leonardo da Vinci, Telematiikka, Esprit) yhdistävän yhteisen ehdotuspyynnön ansiosta. Budjettirajoitukset näyttävät muodostuvan tämän toimintamuodon kehittämiselle vuodesta 1997 alkaen, sillä vuonna 1995 ja 1996 tuettujen monivuotisten hankkeiden rahoitusta olisi voitava jatkaa, ja samalla uusia hankkeita koskevien tukihakemusten määrä todennäköisesti kasvaa edelleen. Ennakoitu talousarvio auttaa hieman lisäämään keskimääräistä tukea, joka on hyvin pieni vuonna 1997, säilyttäen samalla hankkeiden lukumäärän huomattavana. todelliseksi esteeksi jatkossa 3. toimintamuoto: Tietojen ja kokemusten vaihdon edistäminen Erityistavoitteet 3. toimintamuoto kattaa tietojen ja kokemusten vaihdon edistämisen sellaisissa yleisesti kiinnostavissa asioissa kuin koulutuspolitiikka, koulutusalan tietojenvaihtoa koskeva (Arion), päättäjien Eurydice-verkko, korkeakoulututkintojen vastavuoroisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten verkko (Naric) sekä muut toimenpidekokonaisuudet, joihin sisältyy aikuiskoulutus ja täydentäviä toimenpiteitä. opintovierailuohjelma koulutusalan toimilla on omat erityispiirteensä, Näillä tietojenvaihtoketjussa että niiden kohdeyleisöön. jotka liittyvät sekä niiden asemaan - Tietojen vaihto ja laatiminen analyysien ja asiantuntijavaihdon sekä koulutusalan laadunvarmennusta koskevien kokeiluhankkeiden avulla on tarkoitettu ensisijaisesti koulutusalan päätöksentekijöille. Ne suosivat yhteisön sisällä kehitettyjen koulutusta koskevien suuntausten ja kysymysten parempaa huomioon ottamista. Samoin niillä pyritään antamaan luotettavia ja täsmällisiä taustatietoja päättäjille. 9A - Opintovierailut ovat samalla tilaisuus jakaa tietoa ja kiinnittää huomiota joihinkin sekä keino helpottaa yhteistyötä kaikille koulutusalalla. Niiden kohteena ovat eri alojen asiantuntijat, jotka voivat saada aikaan kerrannaisvaikutuksia omassa jäsenvaltiossaan. jäsenvaltioille yhteisiin asioihin - Aikuiskoulutusta koskevilla toimilla pyritään kiinnittämään huomiota muihin jäsenvaltioihin ja Euroopan yhteisöön sekä parantamaan aikuiskoulutuksen laatua luomalla yhteistyöverkkoja. - Täydentävillä toimenpiteillä voidaan lisätä suuren yleisön eli kaikkien koulutusalan toimijoiden tietoisuutta, erityisesti ohjelman kansallisten tiedotuskeskusten toiminnan avulla. Ne kattavat myös ohjelman arvioinnin. Kaikki nämä tekijät osoittavat suotuisaa kustannustehokkuussuhdetta. Kyse on toimenpiteistä, joilla päättäjille annetaan keinoja yhdistää kaikkien muiden jäsenvaltioiden kokemukset koulutusalalla, minkä perusteella voidaan - murto-osalla Sokrates-ohjelman toimenpiteitä mahdollisimman hyvin talousarviosta menestymismahdollisuuksin ja kohtuullisin investoinnein. toteuttaa asianmukaisia - - Analyysit, asiantuntijavaihdot, laatua koskevat kokeiluhankkeet ja levitystoimet, joita toteutetaan 3. toimintamuodon 1 kohdan nojalla, koskevat neuvoston koulutusasioita käsittelevän komitean kanssa läheisessä yhteistyössä määriteltyjä keskeisiä poliittisia näkökohtia. Ehdotuksia arvioidaan niiden poliittisen merkityksen, tieteellisen laadun ja selkeän eurooppalaisen ulottuvuuden perusteella. Eurooppalaiseksi ulottuvuudeksi määritellään tässä tapauksessa se lisäarvo, jota saadaan asian käsittelemisellä vertailevasti tai eurooppalaisessa yhteydessä verrattuna pelkästään kansalliseen, alueelliseen tai paikalliseen yhteyteen. Etusija annetaan rajalliselle määrälle perusteellisia analyysejä pikemmin kuin suurelle joukolle suppeampia selvityksiä. Tässä yhteydessä tulevat nopeasti esiin toimintamuodon mahdollisuudet koota yhteen koulutusta koskevia analyyseja ja alan tulevaisuudensuuntauksia luotaavia selvityksiä laativia organisaatioita sekä mahdollisuudet virittää rakentavaa vuoropuhelua tutkimuksen ja politiikan välillä. Aivan erityinen huomio annetaan hankkeiden seurannalle ja niiden tulosten käsittelylle tavalla, joka tekee niistä käyttökelpoisia poliittisten päättäjien kannalta. - Eurydice-verkko ja (3. luotettavia viranomaisille vertailukelpoisia toimintamuodon 2 kohta), jonka muodostavat EU. n yhteensovittamat kansalliset yksiköt, on tärkeässä asemassa sikäli, että se tarjoaa osallistujamaiden tietoja koulutuspolitiikan ja -järjestelmien kehityksestä. Verkon tuottavuus on erittäin korkea sen kustannuksiin verrattuna, kuten osoittavat kahden ensimmäisen tukivuoden tulokset Sokrates-ohjelman alaisuudessa. Rahoituksen avulla voidaan laatia etenkin vertailevia yleiskatsauksia erityisistä kiinnostuksen kohteista, koulutusjärjestelmiä julkaisu keskeisistä opetusta koskevista koskevia yhteenvetoja, numerotiedoista Euroopan unionissa, ja varmistaa Eurybase-tietokannan jatkuva kehittäminen ja päivittäminen. Erityistä huomiota annetaan julkaisujen ja verkon muiden tuotteiden käyttöön saattamiseen entistä useammilla yhteisön kielillä. Ne saatetaan aiempaa laajemman yleisön käyttöön sähköisessä muodossa, erityisesti Internetin välityksellä. Näillä toimenpiteillä verkon kustannustehokkuussuhde paranee entisestään. laajempi S5 Arion-opintovierailujen (3. toimintamuodon 3 kohta) laadulliset tulokset on voitu osoittaa jo kauan sitten. Tuhansista raporteista sekä lukuisista paikallisten järjestäjien, kansallisten virastojen ja osanottajien kanssa pidetyistä kokouksista saatu palaute on osoittanut, että nämä vierailut tarjoavat asiantuntijoille ja koulutusalan päättäjille ainutlaatuisen tilaisuuden keskustella huolenaiheistaan kollegoidensa kanssa monenkeskisesti ja sitä kautta pohtia ja muuttaa työtään eurooppalaisemmassa yhteydessä. Näin syntyy yhteyksiä ja kestäviä verkkoja osallistujamaiden koulutusalan keskeisten vaikuttajien välille. Useissa tapauksissa osallistuminen Arioniin johtaa uuteen yhteistyöhönja uusiin hankkeisiin Sokrates-ohjelman muiden toimintamuotojen ja muiden Euroopan yhteisön ohjelmien osana. Huomattavaa ja kasvavaa painoa annetaan opinto vierailujen tulosten levittämiselle. Vierailuja koskevia kertomuksia levitetään yhä saatujen ja kyseisten henkilöiden verkkojen vertailevien lujittamiseksi edelleen. laajemmin, ja aihekohtaisia seminaareja järjestetään selvitysten päivittämiseksi Korkeakoulututkintojen vastavuoroisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten verkon (Naric, 3. toimintamuodon 4 kohta) hyödyllisyys on ilmeinen: kukin jäsenvaltio on nimennyt kansallisen keskuksen, jonka tehtävänä on myötävaikuttaa opiskelijoiden, opettajien ja tutkijoiden liikkuvuuteen antamalla tietoja ja neuvoja tutkintotodistusten tunnustamista koskevissa ongelmissa. Sokrates-ohjelmalla varmistetaan näiden keskusten verkottuminen, millä saadaan erittäin merkittäviä hyötyjä Euroopan tasolla hyvin vähäisellä rahoituksella. Useimmat Naric-keskuksista palvelevat myös tietopisteinä korkeakoulututkintojen ammatillista tunnustamista koskevan yleisdirektiivin täytäntöönpanon yhteydessä. Komissio vastaa jatkossakin verkon toiminnan johtamisesta varmistaakseen läheisen yhteistyön ja optimaalisen tietojen vaihdon. Kokouksia järjestetään kahdesti vuodessa; toinen näistä on yhteinen Euroopan neuvoston Enic-verkon ja korkeakoulutusta koskevan Unescon Cepes- keskuksen kanssa. Tukea annetaan myös Naric-keskusten välisiin opintovierailuihin ja yhteishankkeiden toteuttamiseen, erityisesti tiivistelmäkertomusten laadintaan. Ulkomailla suoritettujen tutkintojen ja saatujen todistusten arviointia koskevat verkon jäsenten laatimat tietopaketit helpottavat hankittujen tietojen ja asiantuntemuksen laajempaa levittämistä. Samoin jatketaan työtä tietokantojen saattamiseksi käyttöön sähköisessä muodossa. Kaikilla näillä toimenpiteillä on tarkoitus saada aikaan mahdollisimman suuri vaikutus myönnettyyn tukeen nähden. Aikuiskoulutusta koskeva 3. toimintamuodon 5 A kohta on merkittävä innovatiivinen ala Sokrates-ohjelmassa. Sen tavoitteena on vahvistaa eurooppalaista ulottuvuutta kaikilla aikuiskoulutuksen aloilla - yleisellä, kulttuurisella ja sosiaalisella. tarmokasta politiikkaa Aikuiskoulutus on avaintekijä pyrittäessä kehittämään elinikäisen oppimisen edistämiseksi. Tätä tarkoitusta varten toimintamuodossa tuetaan laajaa kokemusten ja tietojen vaihtoa Euroopan tasolla, erityisesti sellaisten aikuiskoulutusta tai oppimateriaalia kehittävien hankkeiden avulla, joissa edistetään jäsenvaltioiden tai itse Euroopan yhteisön poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten, kulttuuristen ja historiallisten piirteiden ymmärtämistä. Tässä yhteydessä tuetaan myös eurooppalaista kansalaiskasvatusta ja laajemmin ottaen kansalaisuutta käsitteleviä hankkeita. Toimintamuodolla pyritään lisäksi kehittämään maiden välistä yhteistyötä, verkottumista, kokemusten ja tietojen vaihtoa aikuiskoulutusalan organisaatioiden välillä. Näin myötävaikutetaan aikuiskoulutuksen laadun paranemiseen Euroopassa. Aikuiskoulutuksen tarjonta vaihtelee luonteeltaan ja määrältään huomattavasti maasta toiseen, ja aikuiskoulutusta koskevan Sokrates-ohjelman toimintamuodon merkitys ja &6 mahdollisuudet hyödyllisenä kokemusten ja asiantuntemuksen vaihdon välineenä ovat sitäkin ilmeisemmät. terveyskasvatus Tuettavat hankkeet kattavat laajan joukon tavoitteita ja toimia. Näistä osa keskittyy Eurooppaa ja aktiivista kansalaisuutta koskevan tietoisuuden ja tietämyksen edistämiseen ja suuntautuu yleensä sellaisen materiaalin tai opintokokonaisuuksien kehittämiseen, jotka saatetaan käyttöön paperilla tai sähköisessä muodossa. Aiheisiin kuuluvat taiteet, tiedotusvälineet, sosiaalisen syrjäytymisen torjunta. Hankkeet, joissa korostetaan aikuiskoulutuksen parantamista eurooppalaisen yhteistyön kautta, keskittyvät uusien opetusmenetelmien, rakenteiden tai aikuiskoulutusohjelmien, tietoverkkojen ja tietokantojen kehittämiseen sekä julkaisujen (oppaiden, aikakausjulkaisujen) valmisteluun ja levittämiseen. Useat hankkeet liittyvät ikääntyneiden ihmisten, sosiaalisesti syrjäytyneiden, vammaisten tai lukutaidottomien ja työttömien koulutusmahdollisuuksien parantamiseen. Joitakin kehitetään yhteistyössä ammattijärjestöjen kanssa. rasismin, muukalaisvihan sekä ja Tuettavissa hankkeissa käsitellään monia niistä pääkysymyksistä, jotka koskevat aikuiskoulutusta Euroopassa nykyisin. Kyseeseen tulevat etenkin menetelmälliset asiat, itseopiskelustrategiat, oppimisen arviointi, aikuiskoulutuksen laadunhallinta, koulutukseen taidot, pääsyyn ja motivaatioon aikuisopettajien koulutus, asianmukaiset ja epävirallisessa aikuiskoulutuksessa sekä keinot luoda yhteyksiä näiden järjestelmien välillä. liittyvät asiat, huono-osaisten ryhmien keskeiset akkreditointijärjestelmät virallisessa suuri liittyy joukko aikuiskoulutuspalveluiden Hankkeisiin toimittajia kaikilta aikuiskoulutusjärjestelmän osa-alueilta: viralliselta, epäviralliseltajulkiselta, yksityiseltä, ammatilliselta tai vapaaehtoiselta, kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla. Se, että suurin osa hakijaorganisaatioista on kansallisia tai paikallisia taikka kansalaisjärjestöjä, on erityisen rohkaiseva piirre sikäli, että toimintamuodon vaikutukset alkavat näin näkyä perustasolla. Ottaen huomioon alan merkityksen ja yhteisön tuen avulla saadut huomattavat vaikutukset, näiden toimenpiteiden, jotka edustavat vain kolmea prosenttia Sokrates-ohjelman talousarviosta, kustannustehokkuussuhde on erityisen myönteinen. - Täydentävien toimenpiteiden (Sokrates-ohjelman 3. toimintamuodon 5 A kohta) nojalla annetaan tukea erityisesti koulutusalalla toimivien yhdistysten toimille, kansallisten virastojen tiedotustoimille, ohjelman seurantaan ja arviointiin, erilaisiin tiedostamistoimiin, kuten Eurooppa koulussa -kilpailuun, joka järjestetään yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa. Tässä yhteydessä erityisen merkittävää on tuki eurooppalaisille yhdistyksille, joista monilla on ollut keskeinen rooli Euroopan tasolla tapahtuvan koulutusalan yhteistyön käynnistämisessä. Eurooppalaiset yhdistykset ovat avainkumppaneita Sokrates-ohjelman onnistumisen kannalta. Ne ovat tärkeä kanava tietojen levittämiseksi, kokemusten ja asiantuntemuksen jakamiseksi, hankkeiden suunnittelun ja valmistelun edistämiseksi, ja ne tarjoavat opettajille ja oppilaitosten johtajille koulutusta todella eurooppalaisessa ympäristössä. Saatavat hyödyt ovat siis erittäin merkittäviä vaatimattomaan tukeen nähden. Tämä pätee myös kansallisten tiedotustoimintaan - nämä toimet ovat aivan keskeisiä pyrittäessä keskusten huolehtimaan siitä, että koulutusala saa mahdollisimman paljon tietoa Sokrates- ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista - sekä muihin tiedostamistoimiin. Ohjelman %7 seurannan ja arvioinnin kustannukset pysyvät täysin tehokasta hallintoa koskevan komission SEM 2000 -lähestymistavan mukaisessa suuruusluokassa. Kohderyhmä Tämä ohjelman osa kohdistuu etenkin koulutusalan henkilöstöön ja aivan erityisesti päättäjiin ja asiantuntijoihin, kaikkiin koulutusalan elimiin ja laitoksiin, kansallisiin keskuksiin ja koulutusalalla toimiviin yhdistyksiin. Kyse on tekijöistä, joilla on erilaiset roolit mutta suuri merkitys koulutuksen laatuun jäsenvaltioissa, tietojen levittämiseen ja niin edelleen, koska niillä kaikilla on kerrannaisvaikutuksia kansallisella tai paikallisella tasolla. Kohderyhmänä ovat myös aikuisopiskelijat. Talousarvio Näiden toimenpiteiden osuus ohjelman kokonaistalousarviosta vuonna 1998 on 9 %. Aikuiskoulutuksen osuus on niistä merkittävin (33 % tämän toimintamuodon kokonaistalousarviosta) ja on kasvussa ottaen huomioon tämän alan lisääntyvän merkityksen jäsenvaltioille nykyisessä sosioekonomisessa tilanteessa. 9. 2 Toimenpiteen perustelut toimen tarkoituksena on tukea korkealaatuisen Koulutusalaa koskevan yhteisön koulutuksen kehittämistä yhteistyön kautta. Aikana, jolloin yhteiskunta vaatii kansalaisiltaan yhä kehittyneempää tietämystä, ammattitaitoa ja osaamista ja jolloin yhteiskuntien kehitys riippuu ratkaisevasti niiden kyvystä käyttää inhimillisiä voimavaroja, jotka kykenevät kehittymään laajentuvan ympäristön mukana, erityisesti Euroopan yhteisössä, yhteisön toimen on osaltaan autettava jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiä löytämään vastaus tähän haasteeseen. Yhteisö halusi lisäksi antaa uutta pontta toimelleen koulutuksen alalla sisällyttämällä sitä koskevan artiklan Euroopan yhteisön perustamissopimukseen. Komissio hyväksyi joulukuussa 1995 koulutusta koskevan valkoisen kirjan, joka vahvistaa yhteisön tehtävää koulutuksen alalla ja jossa luetellaan tietoyhteiskunnan haasteeseen vastaamiseksi toteutettavia toimia. Jo yli kymmenen vuoden ajan jäsenvaltiot, neuvosto ja parlamentti ovat jatkuvasti osoittaneet kiinnostuksensa ja tukensa yhteisön toimen kehittämiseen päättämällä toimintaohjelmista tällä alalla ja osallistumalla aktiivisesti niiden täytäntöönpanoon. Mahdollisten edunsaajien kiinnostus näitä ohjelmia kohtaan on kasvamassa. Sokrates-ohjelman toimet tukevat ja täydentävät jäsenvaltioiden toteuttamia toimia ja antavat niille mahdollisuuden hyödyntää koulutusalan yhteistyöhön käytettyjä voimavaroja ja yhteistyöstä saatuja tuloksia parantaakseen omien järjestelmiensä ja rakenteidensa laatua ja tehokkuutta. Toimien perusta muodostuu laitosten välisistä yhteistyöohjelmista, kumppanuussuhteista ja verkoista, jotka ovat osoittaneet kykynsä tuoda eurooppalainen ulottuvuus koulutukseen. Niiden tavoitteet liittyvät aloihin, joissa yhteisön tason panostus, toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen, lisää tehokkuutta ja tukee omalta osaltaan muun muassa unionin kielten â8 tuntemusta, valtioiden rajat ylittävää liikkuvuutta, tietojen ja kokemusten vaihdon edistämistä sekä uusien lähestymistapojen ja välineiden kehittämistä. Yhteisön toimi täydentää jäsenvaltioiden toimia tehokkaasti, varsinkin kun sen talousarvio, joka on äärimmäisen vaatimaton jäsenvaltioiden panostukseen verrattuna, kannustaa kehittämään toimenpiteitä valtioiden väliseen toimintaan ja opetusalan innovaatioihin liittyvillä aloilla, joilla talousarvion supistamiset ovat yhä tuntuvampia. Tietyillä aloilla, esimerkiksi avoimen opetuksen ja etäopetuksen alalla, mahdollisuus levittää yhteisön tuella kehitettyä opetusmateriaalia poistaa todennäköisesti esteet parempilaatuisen ja paremmin eri ryhmille kohdennetun tuotannon tieltä. Toimiensa kautta Sokrates tukee erityisesti opetuksen laatua perustamissopimuksen 126 artiklassa kuvatun toimivallan mukaisesti. Suunnitelluilla toimilla pyritään helpottamaan kaikkien eurooppalaisten pääsyä avoimeen eurooppalaiseen koulutusalueeseen, jossa eri menetelmät ja tausta-aineistot johtavat yhä laajempaan pedagogiseen monimuotoisuuteen. Tämä monimuotoisuus helpottaa kaikkia koulutuksen piiriin pääsemisessä. Toisaalta tukemalla koulutusjärjestelmien saavutusten laajaa levittämistä ohjelma edistää kunkin järjestelmän kehitystä ja mahdollistaa tulosten siirtämisen toiseen ympäristöön, mistä syntyy säästöjä kansallisen täytäntöönpanon tasolla. Korkea-asteen koulutuksen alalla yhteisön toimi perustuu korkeakoulujen välisiin, erityisesti opiskelijoiden liikkuvuutta edistäviin sopimuksiin. Näiden sopimusten vaikutus yliopistoihin sekä kansallisten ja paikallisten viranomaisten niihin kohdistama kasvava kiinnostus - erityisesti merkittävien yhteisrahoitusten kautta - tuovat esiin niiden liikkeellepanevan voiman yliopistojärjestelmän kehityksessä sekä jäsenvaltioiden tarpeen pystyä turvautumaan nuoriin valmistuneisiin, joilla on suoraa kokemusta yhteisön muista jäsenmaista. Korkea-asteen koulutuksen alalla ehdotetut toimet sisältävät myös yhdenmukaisemman lähestymistavan, jolla pyritään saamaan kaikki akateemiset viranomaiset mukaan valtioiden rajat ylittävään yhteistyöhön. Tällä lähestymistavalla saadaan mittakaavaetuja, kun eurooppalaisen ulottuvuuden sisältävästä koulutuksesta saatu hyöty laajennetaan koskemaan kaikkia opiskelijoita, sekä edistetään avoimuutta ja tutkintojen tunnustamista, joka on ihmisten vapaan liikkuvuuden tehokkaan toteuttamisen keskeinen tekijä. Kouluopetuksen alalla on vastattava valtioiden välisen yhteistyön tarpeisiin. Näiden tarpeiden vaatimat investoinnit ovat niin laajoja, että yhteisön toimella on suuri merkitys eri järjestelmille, koska se kykenee levittämään ja aikaansaamaan innovaatioita vähin kustannuksin käyttämällä voimavaroja paremmin erityisesti opetusmateriaalin ja -menetelmien suhteen. Tähän mennessä on toteutettu konkreettisia toimia, jotka liittyvät kiinteästi koulujen tarpeisiin ja joissa on luotu siirrettävissä olevia tuotteita. Näillä toimilla arvioidaan olevan suuri merkitys, vaikka käytettävissä oleva talousarvio on vaatimaton. Lopuksi on korostettava, että koulutusalalla toteutettava yhteisön toimi lisää huomattavasti yhteisön toiminnan näkyvyyttä ja saa kaikki kansalaiset tietoisemmiksi Euroopan rakentamisesta. Itse asiassa koulutus on ala, joka koskettaa kaikkia kansalaisia: se on usein aiheena yhteiskunnallisissa keskusteluissa, se kiinnostaa yleistä mielipidettä ja se koskee yksilöiden, perheiden ja jäsenvaltioiden tulevaisuutta. Keskittyessään lapsiin, nuoriin, aikuisopiskelijoihin ja heidän opettajiinsa koulutusalalla toteutettavat yhteisön toimet 89 edistävät eurooppalaisen tietoisuuden syntymistä, valistuneiden asenteiden kehittymistä sitä kohtaan, yhteenkuuluvuuden tunteen muodostumista sekä Euroopan yhteisön luomiseen johtaneiden yhteisten arvojen omaksumista. 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Sokrates-ohjelman pysyvästä arvioinnista ja koulutusalan yhteistyöstä vastuussa olevan uuden yksikön alaisuuteen perustettiin vuoden 1996 alussa sisäinen työryhmä ohjelman seurannan ja arvioinnin varmistamiseksi. Työryhmä laati ohjelman toimintaa kahden ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana koskevan ensimmäisen kertomuksen sekä tarkempaa arviointia koskevia metodologisia asiakirjoja. 9. 3. 1 Seuranta Ohjelman jatkuvasta arvioinnista on huolehdittu siitä alkaen, kun ohjelma pantiin täytäntöön vuonna 1995. Seuranta perustuu tietoihin, jotka komissiolla on suoraan käytettävissään (keskitettyjen toimintamuotojen yhteydessä tuetuista hankkeista saadut tiedot), sekä tiettyjen toimintamuotojen hajautetun hallinnon mukaisesti. Tämän palautteen avulla ohjelman täytäntöönpanosta on voitu laatia ensimmäinen seurantakertomus, jossa tehdään yhteenveto Sokrates-ohjelman kahdesta toimintavuodesta ja jonka pohjalta ehdotetaan muutoksia ohjelmaan. tietoihin, joita kansalliset elimet toimittavat komissiolle 9. 3. 2 Suoritusten osoittimet Ohjelman seurannassa voidaan käyttää esimerkiksi seuraavia suoritusosoittimia: 9. 3. 2. 1 Tuotoksen osoittimet Määrälliset osoittimet / luku - Korkeakoulutus 1. toimintamuoto: Eurooppalainen ulottuvuus korkeakouluissa ja opettajien tiedekuntien, opiskelijoiden osallistuvien lukumäärä erittely opiskelijoiden ja opettajien liikkumisesta kaikkien jäsenvaltioiden välillä oppiaineittain opinto-ohjelmien lukumäärä ja niiden maantieteellinen ja oppiainekohtainen jakauma varsinkin keskeisimmissä opintoaloissa yhdessä muiden intensiivikurssien opintoaloilla aihekohtaisiin verkkoihin kuuluvien (tai niihin liittyneiden) tiedekuntien, laitosten, akateemisten yhdistysten ja muiden elinten lukumäärä, luonne ja maantieteellinen jakauma järjestettyjen lukumäärä varsinkin keskeisimmillä laitosten kanssa 2. toimintamuoto: Opiskelijoiden liikkuvuus BO lukumäärä apurahojen myönnettyjen esimerkiksi jäsenvaltion, alueen, osallistuvan laitoksen, sukupuolen tai oppiaineen mukaan jaoteltuna niiden opiskelijoiden lukumäärä, jotka eivät ole voineet osallistua vaihto-ohjelmiin, koska tarvittavat varat ovat puuttuneet apurahan keskimääräinen suuruus II luku - Kouluopetus 1. toimintamuoto: Koulujen väliset kumppanuussuhteet ja eurooppalaiset koulutushankkeet koulujen välisiin kumppanuussuhteisiin osallistuvien koulujen lukumäärä (esim. maan, alueen tai koulun tyypin mukaan) vaihtoihin ja harjoitteluihin osallistuneiden opettajien lukumäärä (esim. maan, alueen tai koulun tyypin mukaan) opintovierailuja ulkomaille tehneiden laitosten johtajien lukumäärä (esim. maan, alueen tai koulun tyypin mukaan) 2. toimintamuoto: Kulttuurienvälinen koulutus lukumäärä, niiden koulujen kulttuurienvälisen koulutuksen aiheita kulttuurienvälisiin hankkeisiin osallistuvien laitosten lukumäärä ja luonne (esim. maan, laitoksen tyypin tai alueen ja paikkakunnan ominaispiirteiden mukaan) hyödyntävät jotka 3. toimintamuoto: Opetushenkilöstön täydennyskoulutus rajat ylittäviin tarkoitettuihin opetushenkilöstön valtioiden täydennyskoulutukseen hankkeisiin osallistuvien laitosten lukumäärä (esim. maan, alueen tai opetusalan mukaan) valtioiden kehitetyistä täydennyskoulutuskursseista hyötyvän opetushenkilöstön lukumäärä (esim. maan, alueen tai koulun tyypin mukaan liittyvien kerrannais- taikka ammatinkuvan ja siihen vaikutusmahdollisuuksien mukaan) ylittävissä hankkeissa rajat III luku - Laaja-alaiset toimintamuodot 1. toimintamuoto: Kielitaidon edistäminen toimintamuotoon kuuluvien eri toimenpiteiden sisältämä kielivalikoima, joka ilmaisee muun muassa toimintamuodon vaikutuksen vähemmän käytettyjen kielten opetukseen perus- ja eurooppalaisiin yhteistyöohjelmiin koskeviin täydennyskoulutusta osallistuvien laitosten lukumäärä (esim. maan, alueen, kieltenopettajien SI tai perus- kielen, opetusalan, opetettavan täydennyskoulutuksen mukaan) eurooppalaistenyhteistyöohjelmienalaistenkoulutushnjojen. kouluttajien ja (tulevien) opettajien lukumäärä ja jakauma täydennyskoulutukseen liittyvistä harjoitteluista hyötyvien opettajien lukumäärä (esim. maan, alueen, koulun tyypin, opettajatyypin, opetettavan kielen taikka ammatinkuvan ja siihen kerrannaisvaikutusmahdollisuuksien mukaan) avustajina toimivien tulevien kieltenopettajien lukumäärä, harjoittelukauden kesto, isäntälaitoksen tyyppi yhteisiin opetushankkeisiin osallistuvien nuorten lukumäärä (esim. maan, alueen tai koulutuslaitoksen tyypin mukaan) liittyvien 2. toimintamuoto: Avoin ja etäopiskelu kumppanuussuhteisiin osallistuvien tai niihin liittyneiden laitosten lukumäärä (esim. maan, koulutuslaitoksen tyypin tai opetusalan mukaan) kumppanuussuhteiden ja tarkkailuhankkeiden synnyttämien tulosten tai tuotteiden lukumäärä, luonne, laatuja kattavuus Sokrates-hankkeiden ansiosta avoimeen ja etäopiskeluun osallistuvien henkilöiden lukumäärä (oppilaat, opettajat, hallintohenkilöstö jne. ) 3. toimintamuoto: Tietojen ja kokemusten vaihto Arion-opintovierailuista hyötyneiden lukumäärä aikuiskoulutushankkeisiin osallistuvien elinten lukumäärä ja luonne (esim. maan, koulutuslaitoksen tyypin tai kyseisten alueiden ja paikkakuntien erityispiirteiden mukaan) tuettujen koulutusalan yhdistysten lukumäärä (esim. maan tai koulutusalan mukaan) Laadulliset osoittimet I luku - Korkeakoulutus 1. toimintamuoto: Eurooppalainen ulottuvuus korkeakouluissa ja rehtoreiden opiskelijoiden, opettajien, yliopistojen hallintovirkamiesten tyytyväisyyden taso eurooppalaisen yhteistyön vakiintumisen todellinen aste laitoksessa (johtajien osallisuus, hallinnon vastuu Euroopan tason asioista, eurooppalaista yhteistyötä koskevan poliittisen laitoksessa, eurooppalaista yhteistyötä koskevan vastuun jakautuminen laitoksen päätöksentekoelimien kesken) muiden tai sosiaalisia, kulttuuriin liittyviä asioita käsittelevien kurssien jakauma ja laatu täytäntöönpano jäsenvaltioiden julkilausuman taloudellisia S2 Euroopan yhdentymistäkäsittelevien opintokokonaisuuksien jakauma ja laatu vertailevien kurssien jakauma ja oppiaineiden mukaan opiskelijoille ja opettajille järjestettyjen kielikurssien laatu ja kielellinen jakauma aihekohtaisten verkkojen sisällä toteutettujen hankkeiden lukumäärä, luonne, laatu ja kattavuus laatu opiskeltavien 2. toimintamuoto: Opiskelijoiden liikkuvuus miten tyytyväisiä opiskelijat ovat apurahoihin miten tyytyväisiä ollaan ilmaisun "Erasmus-opiskelija" käyttöön opiskelijoista, jotka osallistuvat hyväksyttyihin vaihto-ohjelmiin mutta joilla ei ole Erasmus-apurahaa II luku - Kouluopetus 1. toimintamuoto: Koulujen väliset kumppanuussuhteet ja eurooppalaiset koulutushankkeet jotka laatu, niiden koulun toimintojen eurooppalaisen ulottuvuuden tuomiseen opintoihin eurooppalaisista koulutushankkeista syntyneiden muiden tulosten tai tuotteiden luonne ja laatu l i i k k u v u u d en kumppanuussuhteiden tavoitteiden ja tarpeiden suhteen a s i a a n k u u l u v u us luonne liittyvät ja 2. toimintamuoto: Kulttuurienvälinen koulutus määrätyillä kulttuurienvälisillä aloilla toimivien elinten osallistuminen sekä koulujen, paikallisyhteisöjen ja näiden elinten välisten kumppanuussuhteiden luonne kulttuurienvälisistä hankkeista syntyneiden asiaankuuluvuus tuotteiden 3. toimintamuoto: Opetushenkilöstön täydennyskoulutus kehitettyjen valtioiden rajat täydennyskoulutuskurssien liittyvän opetusmateriaalin asiaankuuluvuus sekä aiheenmukainen ja maantieteellinen jakauma ylittävissä hankkeissa niihin ja /// luku - Laaja-alaiset toimintamuodot 1. toimintamuoto: Kielitaidon edistäminen perus- muiden eurooppalaisissa yhteistyöohjelmissa luotujen tuotteiden täydennyskoulutuksen sekä ja S3 asiaankuuluvuus sekä jakauma kohdekielen ja aiheen mukaan Lingua-kieliavustajajärjestelmän aikaansaamat uudet vaikutukset kieltenopetukseen ja kielitaidon mittaamiseen tarkoitettujen tuotteiden jakauma ja asiaankuuluvuus 2. toimintamuoto: Avoin ja etäopiskelu avoimeen ja etäopiskeluun perustuvien lähestymistapojen monipuolistuminen avoimeen ja etäopiskeluun perustuvien lähestymistapojen tuetuissa kehitys muissa Sokrates-ohjelman alaisissa toimissa (Erasmus, Comenius, Lingua, aikuiskoulutus jne. ) 3. toimintamuoto: Tietojen ja kokemusten vaihto opintovierailut, 3. toimintamuodon 1. kohdasta tuettujen valtioiden rajat ylittävien toimien laatu ja asiaankuuluvuus (vertailevat tutkimukset, asiantuntijavaihdot, konferenssit, seminaarit, pilottihankkeet) Eurydice-verkon kautta ja vaihdettujen toimitettujen vertailevien tietojen ja analyysien asiaankuuluvuus, laajuus ja luotettavuus aikuiskoulutushankkeista asiaankuuluvuus kansallisten yksikköjen tiedotustoimien asiaankuuluvuus ja laajuus niiden toimien, jotka yhdistykset ovat voineet toteuttaa Sokrates-ohjelmasta myönnetyn ansiosta, asiaankuuluvuus ja laatu saatujen tulosten laatu tuen ja Kaikkia lukuja koskevat osoittimet miten hyvin Sokrates-toimiin osallistuvien vammaisten opiskelijoiden ja opettajien tarpeet on otettu huomioon miten paljon ja millä tavalla miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien periaate on otettu huomioon Sokrates- toimiin osallistumisessa miten tyytyväisiä ollaan Euroopan ja kansallisen tason toimien täytäntöönpanoon liittyviin lähestymistapoihin ja hallinnollisiin menettelyihin, mukaan lukien kansallisten yksiköiden välinen yhteistyö miten tyytyväisiä ollaan myönnettyihin rahamääriin millainen on ohjelman eri toimintamuotojen välinen vuorovaikutus ja miten paljon sitä esiintyy miten Sokrates-toimet eroavat vastaavista kansallisella tasolla (mahdollisesti) tarjottavista toimista miten tehokkaita hankkeiden ja muiden toimien tuloksista tiedottamisen menetelmät ovat 54 9. 3. 2. 2 Vaikutusten osoittimet I luku - Korkeakoulutus 1. toimintamuoto: Eurooppalainen ulottuvuus korkeakouluissa tai palvelut, korkeakoulukohtaisen aihekohtaisten sopimuksen verkkojen toiminnan vaikutuksetjotka parantavat opetuksen laatua laitosten tarjoamien palvelujen saatavuus (ohjaus, majoitus, kielellinen hallinnolliset ja valmentaminen uudelleensopeuttaminen, akateemisten opintosuoritusten tunnustamisen menettelyt jne. ) yhteisön varoja täydentävät varat toteutetut toimenpiteet toiminnan jatkamiseksi yhteisön rahoituksen lakkaamisen jälkeen opiskelijoiden kielillä, seuranta kaikilla 2. toimintamuoto Opiskelijoiden liikkuvuus yhteisön varoja täydentävien varojen ja rahoituslähteiden taso opiskelijoihin kohdistuvan vaikutuksen aste ja akateemisten opintojen ja työelämään pääsyn kannalta luonne // luku - Kouluopetus 1. toimintamuoto: Koulujen väliset kumppanuussuhteet ja eurooppalaiset koulutushankkeet ulottuvuuden sisällyttämistä opinto- eurooppalaisen ohjelmaan, työskentelymenetelmiä, opettajien ja oppilaiden välisiä suhteita, kasvatusopillisia lähestymistapoja sekä oppiaineiden välistä yhteistyötä koskevien kouluissa tapahtuneiden muutosten laajuus ja luonne koulun ja sen paikallisen ympäristön välisten suhteiden tiivistyminen (alueen muut koulut, yritykset jne. ) 2. toimintamuoto: Kulttuurienvälinen koulutus toimet toteutetut aiheiden sisällyttämiseksi koulujen opinto-ohjelmaan sekä opettajien ja muun opetushenkilöstön perus- ja täydennyskoulutukseen kulttuurienvälisten toimintamuodon tai hallinnolliset määräykset, jotka suosivat kulttuurienvälistä koulutusta oikeudelliset ansiosta annetut 3. toimintamuoto: Opetushenkilöstön täydennyskoulutus 95 täydennyskoulutiiskursseihin osallistuneen opetushenkilöstön ammattitaidon paranemisen luonne ja aste toimintamuodon yhteydessäkehitetyn täydennyskoulutuksen tunnustaminen sisällyttäminen kansalliseen koulutustarjontaan,koulutuksenanmiatillinentunnustaminen yksittäisten osallistujien tasolla jne. ) (kurssien III luku - Laaja-alaiset toimintamuodot 1. toimintamuoto Kielitaidon edistäminen valtioiden rajat ylittävän yhteistyön tuloksena tehdyt opinto- ohjelmia ja opetusmenetelmiä koskevat muutokset kieltenopettajien ammattitaidon ajantasaistamisessa täydennyskoulutuskursseihin osallistuneen opetushenkilöstön ammattitaidon paranemisen luonne ja aste yhteisissäopetushankkeissaaikaansaatukielenoppimiskyvyn ja motivaation paranemisen aste kielenoppimisen Lingua-toimintamuodon monipuolistumiseen ja innovaatioon erityisesti vähemmän levinneiden kielten tilanteen osalta vaikutukset 2. toimintamuoto: Avoin ja etäopiskelu avoimeen ja etäopiskeluun perustuvien lähestymistapojen käytön monipuolistuminen (laitosten tyyppi, oppiaineet ja opiskelijat) kasvatusopillisten tarpeiden ja käyttäjäystävällisyyden huomioon ottaminen Euroopassa tuotetun opetusohjelmiston laatimisessa avoimen ja etäopetuksen kautta saatujen arvosanojen vastavuoroiseksi toimet kansallisella ja Euroopan tasolla avoimen ja etäopetuksen palvelujen käytön laajuus ja tehokkuus Euroopassa tunnustamiseksi toteutetut 3. toimintamuoto: Tietojen ja kokemusten vaihto tuetun tietojen 1. -3. kohdasta osallistuvan maan opetusjärjestelyjen paraneminen 3. toimintamuodon ja kokemusten vaihdon ansiosta akateemisten opintojen vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyvien järjestelyjen paraneminen 3. toimintamuodon 4. kohdasta tuetun kansallisten keskusten yhteistyön tuloksena aikuisopetuksen tarjonnan monipuolistuminen Euroopan tasolla toteutetun tietojen ja kokemusten vaihdon ansiosta tiedotustoimien opetusyhteisön eurooppalaiseen yhteistyöhön osoittaman mielenkiinnon määrällä ja monipuolistumisella ilmaistuna tehokkuus 56 9. 3. 3 Arviointi Ensimmäinen kertomus laadittiin vuoden 1996 lopussa edellä mainitun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission antaman yhteisen julistuksen mukaisesti. Kertomus sisältää ensimmäisen arvion ohjelman kahdesta ensimmäisestä toimintavuodesta, ja sen on tarkoitus tukea ohjelmasta tehdyn päätöksen muuttamista koskevaa päätösehdotusta. Kertomuksessa selostetuista tuloksista tehdään yhteenveto jäljempänä tässä asiakirjassa. Lisäksi ohjelmasta tehdyn päätöksen 8 artiklan mukaisesti komissio varmistaa yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa ohjelman säännöllisen seurannan ja arvioinnin, jotta sitä voidaan mukauttaa uudelleen sen toteuttamisessa ilmenneiden tarpeiden mukaisesti. Se antaa viimeistään 30. päivänä syyskuuta 1998 osakertomuksen ohjelman käynnistämisvaiheesta ja viimeistään 30. päivänä syyskuuta 2000 loppukertomuksen ohjelman toteuttamisesta. Pannakseen täytäntöön seuranta-ja arviointimenettelyn komissio kuuli Sokrates-komiteaa suunnitellusta menettelyä koskevasta lähestymistavasta sen 18. -19. päivänä marraskuuta 1996 pidetyssä kokouksessa päätöksen 4 artiklan 3 kohdan määräysten mukaisesti. Arviointia käsiteltiin tarkemmin komitean kokouksessa 28. -29. päivänä tammikuuta 1997. Saavutettujen tulosten arviointi liitteeksi ehdotukseensa päätökseksi ohjelmasta Ohjelman kahdesta ensimmäisestä vuodesta tehty arvio osoitti, että myönnettyjen tukien avulla on saavutettu laaja joukko konkreettisia tuloksia. Komissio teki arviosta kertomuksen tehdyn päätöksen muuttamisesta. Yhteenvetona todetaan, että vaikka Sokrates on käynnistetty vasta suhteellisen vähän aikaa sitten, ohjelma on lisännyt liikkuvuutta sekä tehostanut eurooppalaista yhteistyötä ja parantanut sen laatua erityisesti sellaisilla aloilla kuin kouluopetus, aikuiskoulutus sekä avoin ja etäopiskelu, joilla aiemmin oli vain vähän valtioiden välistä järjestäytynyttä yhteistyötä. Lisäksi ohjelma kannustaa laitoksia ottamaan käyttöön strategisemman lähestymistavan eurooppalaiseen yhteistyöhön ja antamaan sille aiempaa paljon merkittävämmän aseman kehityssuunnitelmissaan. Sokrates on erityisesti • myötävaikuttanut merkittävästi opiskelijoiden, nuorten ja opetushenkilöstön liikkuvuuteen sekä määrällisesti että vaihtojen järjestämisen laadun osalta • kannustanut eri osallistujamaiden koulutuslaitoksia laajaan ja tiiviiseen yhteistyöhön m tukenut huomattavasti eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamista useilla eri koulutusaloilla varsinkin opettajien perus- ja täydennyskoulutustoimien kautta • antanut uutta pontta korkeakouluissa ulkomailla suoritettujen opintojaksojen ja hankittujen ammattipätevyyksien vastavuoroiselle tunnustamiselle. Korkea-asteen koulutuksen alalla eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä on menestynyt hyvin, ja sitä laajennetaan parhaillaan yli 1 000 laitokseen. Ohjelmasta on annettu myös ensisijaista apua hankkeille, jotka selvittävät aikuiskoulutusalan ammattipätevyyden sekä avoimen ja etäopiskelun kautta saadun ammattipätevyyden tunnustamista. 57 • • • • • • edistänyt edelleen unionin vähemmän levinneiden ja opetettujen kielten opetuksen ja oppimisen tukemista erityisesti Lingua-ohjelmassa mutta myös Erasmus-ohjelmassa antanut kiinnekohdan avoimen ja etäopiskelun sekä eri opetusalojen uusien tekniikoiden hyödyntämiseksi laajemmin siten, että kasvatusopilliset näkökohdat ja multimediatuotteiden otetaan paremmin huomioon opetusohjelmistojen kehittämisessä johtanut opetusmateriaalin, opetusohjelmien ja muiden opetukseen liittyvien tuotteiden laajan ja vaihtelevan valikoiman tuotantoon antanut uusia mahdollisuuksia lisätä tietojen ja kokemusten vaihtoa levittäen siten asiantuntemusta ja kannustaen /«wovaartoprosessia osallistujamaissa taannut, että hyöty on jaettu kaikkien jäsenvaltioiden kesken, myös niiden, joille osallistuminen eurooppalaiseen yhteistyöhön olisi ollut erityisen vaikeata niiden maantieteellisen tai taloudellisen tilanteen vuoksi valmistellut sitä, että ohjelmasta voivat hyötyä myös Keski- ja Itä-Euroopan assosioidut maat sekä Kypros. Vaikka investoinnit ovat olleet suhteellisen vähäisiä, ne ovat kannustaneet jäsenvaltioita, alueita ja eri opetuslaitoksia antamaan lisärahoitusta, jonka avulla on voitu saavuttaa jo nyt huomattava määrä ihmisiä. Yhteisön tuella on voitu avustaa suurta määrää toimia, joihin kuuluvat muun muassa seuraavat: Liikkuvuus ja vaihdot m • • • liikkuvuuteen tarkoitetut apurahat, joiden avulla jopa 316 000 korkea-asteen opiskelijaa on voinut suorittaa toisessa jäsenvaltiossa opintoihin sisällytetyn ja tunnustetun opintojakson noin 26 000 professorin ja dosentin kiinteästi opetusohjelmaan kuuluvat opetusmatkat ulkomaille yli 80 000 nuoren osallistuminen yhteisiin opetushankkeisiin ja vaihtoihin, joiden tarkoituksena on kannustaa heitä kommunikoimaan muilla unionin kielillä 000 yli täydennyskoulutuskursseille eurooppalaisille kieltenopettajan osallistuminen 76 Yhteistyöverkot m • 2 673 yliopistojen välistä yhteistyöohjelmaa, joihin sisältyy yli 1 800 korkea- asteen oppilaitosta koko Euroopan yhteisön alueelta 28 laajaa aihekohtaista verkkoa, joissa kehitetään eurooppalaista ulottuvuutta monilla eri tieteenaloilla sekä korkea-asteen opetukselle erityisen tärkeillä aloilla; kuhunkin verkkoon kuuluu yli 70 laitosta sekä yhteensä 85 eurooppalaista akateemisen yhteisön sisäistä yhdistystä 38 / 620 monenvälistä koulujenkeskistä kumppanuussuhdetta, joihin osallistuu noin 5 000 koulua kaikista yhteisön jäsenvaltioista noin 3 500 yhteistä opetushanketta, joiden tarkoituksena on kannustaa nuoria opettelemaan EU:n kieliä yli 600 valtioiden rajat ylittävää hanketta, joihin osallistuu noin 2 700 laitosta ja joiden tarkoituksena on parantaa yhteistyötä avoimen ja etäopiskelun, aikuiskoulutuksen, kulttuurienvälisen koulutuksen, kieltenopetuksen sekä opettajien perus- ja täydennyskoulutuksen aloilla Kahdesta ensimmäisestä vuodesta tehdyn tutkimuksen perusteella on voitu myös selvittää eri toimenpiteiden kustannus-hyötysuhdetta. Näitä seikkoja käsiteltiin edellä kohdassa 9. 1. Kun tarkastellaan yleisesti ottaen varojen myöntämistä ohjelman eri osista, tämän käynnistysjakson aikana on jo ollut mahdollista noudattaa päätöksessä määriteltyä periaatetta, jonka mukaan I lukuun on varattava varoja vähintään 55 prosenttia, II lukuun 10 prosenttia ja III lukuun 25 prosenttia. Tämä osoittaa, että kohderyhmät ovat ottaneet myönteisesti vastaan ohjelman eri lukuihin sisältyvät uudet rahoitusalat. 59 ISSN 1024-4492 KOM(97) 99 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 15 01 Luettelonumero : CB-CO-97-091-FI-C ISBN 92-78-16687-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg le»