title: Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse af en aftale om videnskbeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Sydafrikanske Republik

eurovoc_concepts:
South Africa
cooperation agreement (EU)
scientific cooperation
technical cooperation

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 25. 03. 1997 KOM(97) 119 endelig udg. 97/0112(CNS) Forslag til frÅPETS AFQ0REIS5 om indgåelse af en aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Sydafrikanske Republik (forelagt af Kommissionen) rfi>* * • ' I ',3',*? * > itl- il. • v 4Jq ]BT,| */t*;i'J; { BEGRUNDELSE Vedr: Forslag til Rådet afgørelse om indgåelse af en aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Sydafrikanske Republik 1. 2. 3. 4. Den 22. januar 1996 bemyndigede Rådet Kommissionen til at føre forhandlinger om en aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Sydafrikanske Republik. Kommissionen godkendte forhandlingsresultatet den 4. september 1996 (KOM (96) 423, endelig udg. ) og fremsendte det til Rådet (skrivelse fra generalsekretær David Williamsom af 4. september 1996) med forslag om: at træffe afgørelse om, at aftalen skulle undertegnes på Fællesskabets vegne og at bemyndige Rådets formand til at udpege de personer, der skulle have beføjelse til at undertegne på Fællesskabets vegne. Den 5. december 1996 traf Rådet afgørelse om, at aftalen skulle undertegnes på Fællesskabets vegne. Undertegnelsen fandt sted i Bruxelles den 5. december 1996. I lyset af ovenstående foreslår Kommissionen, at Rådet efter høring af Europa- Parlamentet: indgår vedlagte aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Sydafrikanske Republik og underretter de sydafrikanske myndigheder om, at de procedurer, der er nødvendige, for at aftalen kan træde i kraft, er gennemført for Det Europæiske Fællesskabs vedkommende. ji Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse af en aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Sydafrikanske Republik RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 M i sammenhæng med artikel 228, stk. 2, første punktum, og artikel 228, stk. 3, første afsnit, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, og ud fra følgende betragtninger: Det Europæiske Fællesskab og Sydafrika gennemfører særlige FTU programmer på områder af fælles interesse; på grundlag af tidligere erfaringer har begge parter udtrykt ønske om at etablere mere dybtgående og bredere rammer for gennemførelsen af det teknologisk-videnskabelige samarbejde; denne teknologisk-videnskabelige samarbejdsaftale er et led i det bredere samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Sydafrika på den anden side; ved afgørelse af 22. januar 1996 bemyndigede Rådet Kommissionen til at føre forhandlinger om en aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Sydafrikanske Republik; ved afgørelse af 5. december 1996 vedtog Rådet, at aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde skulle undertegnes på Det Europæiske Fællesskabs vegne3; aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde blev undertegnet den 5. december 1996; aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Sydafrikanske Republik bør godkendes - EFTnr. EFT nr. EFTnr. TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Sydafrikanske Republik godkendes hermed. Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse. Artikel 2 I overensstemmelse med aftalens artikel 11 giver Rådets formand meddelelse om, at de procedurer, der er nødvendige, for at aftalen kan træde i kraft, er gennemført for Det Europæiske Fællesskabs vedkommende. Udfærdiget i den På Rådets vegne Formand L AFTALE OM VIDENSKABELIGT OG TEKNOLOGISK SAMARBEJDE MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG DEN SYDAFRIKANSKE REPUBLIK ^ DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, i det følgende benævnt "Fællesskabet", på den ene side, og DEN SYDAFRIKANSKE REPUBLIKS REGERING, der handler på vegne af Den Sydafrikanske Republik, i det følgende benævnt "Sydafrika", på den anden side, i det følgende benævnt "parterne", HAR I BETRAGTNING AF, hvor stor betydning videnskab og teknologi har for deres økonomiske og sociale udvikling; I BETRAGTNING AF, at Fællesskabet og Sydafrika udfører forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, på en række områder af fælles interesse, og det at kan være udbyttegivende for begge parter, hvis samarbejdet mellem dem lettes yderligere; I BETRAGTNING AF, at samarbejdet også bør være til gavn for det sydlige Afrikas udviklingsfællesskab, når dette er muligt og berettiget; I BETRAGTNING AF, at der bør tilrettelægges en samarbejdsramme med dette formål; I BETRAGTNING AF, at denne samarbejdsaftale inden for videnskab og teknologi udgør en del af det generelle samarbejde mellem Fællesskabet og dets medlemsstater på den ene side og Sydafrika på den anden side; C I BETRAGTNING AF, at Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæi ske Union ved afgørelse nr. 1110/94/EF har vedtaget et rammepro gram for Det Europa1 i Hk«. * Fæl. 1 es. sk<ibs indsats. i riden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (1994-1998), i det følgende benævnt "det fjerde rammeprogram"; I BETRAGTNING AF, at denne aftale 'og de aktiviteter, der måtte blive igangsat i henhold til den, ikke på nogen måde vil påvirke medlemsstaternes kompetence til at iværksætte bilaterale aktivi teter sammen med Sydafrika på områderne videnskab, teknologi, forskning og udvikling, og til i givet fald at indgå aftaler herom, dog med forbehold af de relevante bestemmelser i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab - AFTALT FØLGENDE: ARTIKEL 1 Formål Parterne befordrer og letter samarbejdet mellem Fællesskabet og Sydafrika på områder af fælles interesse, hvor de støtter forsknings- og udviklingsaktiviteter, herunder demonstration, for at fremme videnskab og/eller teknologi. 7 ARTIKEL 2 Definitioner I denne aftale forstås ved: a) "samarbejdsaktivitet": en aktivitet, der gennemføres i medfør af denne aftale, herunder fælles forskning b) "viden": videnskabelige og tekniske data, forsknings- og udviklingsresultater eller -metoder, som er opstået ved fælles forskning, samt enhver anden viden, som deltagerne i samar bejdet, herunder om nødvendigt parterne selv, anser for på krævet c) "intellektuel ejendomsret": "intellektuel ejendomsret" som defineret i artikel 2 i konventionen om oprettelse af Ver densorganisationen for Intellektuel Ejendomsret, udfærdiget i Stockholm den 14. juli 1967 d) "fælles forskning": forskning, teknologisk udvikling og demon stration, der gennemføres med eller uden finansieringsstøtte fra den ene eller begge parter, og som udføres i et samarbejde mellem deltagere fra både Fællesskabet og Sydafrika e) "deltager" eller "forskningsenhed": en fysisk eller juridisk person, et universitet, forskningsinstitut eller andet organ eller foretagende, der deltager i en samarbejdsaktivitet, herunder parterne selv. r ARTIKEL 3 Principper Samarbejdet gennemføres på grundlag af følgende principper: a) gensidigt udbytte, b) rettidig udveksling af viden, der kan få indflydelse på det arbejde, der udføres af deltagerne i samarbejdsaktiviteter, og c) effektiv beskyttelse og retfærdig fordeling af intellektuel ejendomsret inden for rammerne af gældende love og retsregler, sådan som fastsat i bilaget, der udgør en integrerende del af denne aftale. ARTIKEL 4 Samarbejdets omfang Det samarbejde, der gennemføres i henhold til denne aftale, kan omfatte al forskning, teknologisk udvikling og demonstration, i det følgende betegnet "FTU", i forbindelse med det fjerde ramme program samt alle tilsvarende FTU-aktiviteter i Sydafrika. 3 ARTIKEL 5 Samarbejdsformer Samarbejdet kan antage følgende former: a) i) sydafrikanske forskningsenheders deltagelse i FTU- projekter i forbindelse med det fjerde rammeprogram og modsvarende deltagelse af forskningsenheder i Det Euro pæiske Fællesskab i sydafrikanske projekter inden for til svarende forskningsområder; Sydafrikas deltagelse i Fæl lesskabets FTU-projekter foregår i henhold til de regler, der gælder for virksomheders, forskningscentres og univer siteters deltagelse i Fællesskabets FTU-særprogrammer n ii) med henblik på sydafrikanske forskningsenheders deltagelse i FTU-særprogrammet inden for samarbejde med tredjelande og internationale organisationer (1994-1998), betragtes Sydafrika som et udviklingsland b) fælles anvendelse af forskningsfaciliteter c) besøg og udveksling af forskningsmedarbejdere, ingeniører og teknikere d) eksperters deltagelse i seminarer, symposier og workshops 1). Rådets afgørelse 94/763/EF aC 21. november 1994 om reglerne for v i rksomhtMJi M s , forskn i ngscent res og nn i vers Lt. eter. s delr. a- g e l s" i I>M Km ' <|. u> i ske F. r I 1 • >ssk. ibs indsats i nd>-n loi' forsk n i ng , teknologi:;k udvikling < >< j domonst. r a' i onsaki i on- : r (El-T m I, H)<> af: 50. 11. ! i'M , :;. M) /o e) forskernet og forskeruddannelse f) udveksling af oplysninger om praksis, love, regler og program mer, der er relevante for samarbejdet i henhold til denne aftale g) andre samarbejdsformer, som anbefales af Det Blandede Samar bejdsudvalg for Videnskab og Teknologi i overensstemmelse med parternes gældende politikker og programmer. Med undtagelse af de under litra a ), nr. ii), omhandlede pro jekter iværksættes FTU-projekter, når deltagerne har indgået aftale om en fælles teknologiforvaltningsplan som nærmere anført i bilaget til denne aftale. ARTIKEL 6 Det Blandede Samarbejdsudvalg for Videnskab og Teknologi a) Der nedsættes et blandet samarbejdsudvalg for videnskab og teknologi til at forvalte denne aftale; det sammensættes af repræsentanter for Kommissionen og Sydafrika; det fastsætter selv sin forretningsorden // b) Samarbejdsudvalget har følgende opgaver: 1) at fremme og gennemgå de forskellige samarbejdsaktiviteter, som tilsigtes med denne aftale 2) at fremsætte anbefalinger i henhold til artikel 5, litra g) 3) at rådgive parterne om, hvordan de kan styrke samarbejdet i overensstemmelse med aftalens principper 4) at føre tilsyn med, at aftalen fungerer effektivt og virk ningsfuldt 5) at aflægge årsrapport til parterne om niveau, status og effektivitet for samarbejdet i henhold til aftalen. c) Samarbejdsudvalget mødes efter aftale, og møderne finder sted skiftevis i Fællesskabet og Sydafrika d) Udgifter, som direkte eller indirekte påføres Samarbejdsudval get, afholdes af den part, som medlemmerne er ansvarlige over for. Andre med Samarbejdsudvalgets møder direkte forbundne ud gifter end rejse- og opholdsudgifter afholdes af værtsparten. /X ARTIKEL 7 Finansiering a) Samarbejdsaktiviteterne er betinget af, at der er midler til rådighed, og er underlagt parternes gældende love og bestem- melser, politikker og programmer b) Deltagernes udgifter i forbindelse med samarbejdsaktiviteterne kræver ikke overførsel af midler fra den ene part til den anden, bortset fra det tilfælde, der er omhandlet i artikel 5, litra a ), nr. ii). ARTIKEL 8 Adgang for personale og udstyr Inden for rammerne af gældende love og bestemmelser tager hver part alle rimelige skridt og gør sit bedste for, at deltager ens/deltagernes personale, materiel og udstyr, som er beskæftiget eller anvendes ved samarbejdsaktiviteter i henhold til denne aftale,. uhindret kan få adgang til og forlade dens område. I 'l ARTIKEL 9 Formidling og udnyttelse af viden Hvad angår ejendomsret til samt formidling og udnyttelse af viden og intellektuel ejendom, der opstår som følge af deltagelse i Fællesskabets FTU-projekter, er sydafrikanske forskningsenheder, der deltager i sådanne projekter, underkastet dels de regler, der gælder for formidling af forskningsresultater fra Fællesskabets FTU-særprogrammer, dels bilaget til denne aftale. Forskningsenheder fra Fællesskabet, der deltager i sydafrikanske FTU-projekter, har de samme rettigheder og forpligtelser med hensyn til ejendomsret til samt formidling og udnyttelse af informationer og intellektuel ejendom, der opstår som følge af deltagelse i sådanne projekter, som dem, der gælder for sydafri kanske forskningsenheder, og er underkastet bilaget til denne aftale. ARTIKEL 10 Territorial anvendelse Denne aftale gælder på den ene side for de områder, hvor trakta ten om oprettelse af Det: Europæiske Fællesskab finder anvendelse, og på de betingelser, der er fastlagt i denne traktat, og på den anden side for Sydafrikas område. A/ ARTIKEL 11 Ikrafttrædelse, opsigelse og bilæggelse af tvister a) Denne aftale tråder i kraft på den dag, hvor parterne skrift ligt har meddelt hinanden, at deres retlige betingelser for aftalens ikrafttrædelse er opfyldt. b) Denne aftale indgås for det fjerde rammeprograms løbetid og kan forlænges ved enighed mellem parterne (stiltiende forlæn gelse) for de særprogrammer, der gennemfører senere EF-ramme- programmer. c) Denne aftale kan ændres efter aftale mellem parterne. Ændrin ger træder i kraft på den dag, hvor parterne skriftligt har meddelt hinanden, at deres retlige betingelser er opfyldt. d) Denne aftale kan opsiges skriftligt af en af parterne med seks måneders varsel. Aftalens udløb eller opsigelse påvirker ikke gyldigheden eller varigheden af eventuelle ordninger i henhold til aftalen eller de rettigheder og forpligtelser, der er opstået i overensstemmelse med bilaget. e) Alle spørgsmål eller tvister om fortolkningen eller gennem førelsen af denne aftale løses mellem parterne ved indbyrdes aftale. /£" ARTIKEL 12 Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. IC FORMIDLING OG UDNYTTELSE AF VIDEN OG FORVALTNING, TILDELING OG UDØVELSE AF INTELLEKTUEL EJENDOMSRET BILAG EJENDOMSRET SAMT TILDELING OG UDØVELSE AF RETTIGHEDER 1. Al forskning, som udføres i henhold til denne aftale, er "fælles forskning". Deltagerne i den fælles forskning ud arbejder sammen fælles teknologiforvaltningsplaner, der som minimum indeholder principper med hensyn til ejen domsretten til og anvendelsen, herunder offentliggørel sen, af den viden og intellektuelle ejendomsret, som opstår ved fælles forskning *'. Teknologiforvaltningsplanerne skal godkendes af den bevilgende myndighed (styrelse, ministerium) hos den part, der medvirker til finansieringen af forsknings arbejdet, før indgåelsen af de specifikke kontrakter om forsknings- og udviklingssamarbejde, som planerne til knyttes. Teknologiforvaltningsplanerne udarbejdes under hensyntagen til målet for den fælles forskning, deltager nes forholdsmæssige bidrag, fordele og ulemper ved ret tigheder for bestemte territorier eller anvendelsesom råder, forpligtelser efter gældende lov, procedurer for bilæggelse af tvister og andre faktorer, som deltagerne anser for relevante. Rettigheder og forpligtelser for så vidt angår intellektuel ejendomsret i forbindelse med forskning udført af gæsteforskere omfattes også af tekno logi forvaltningsplanerne. Retningslinjer for indholdet af sådanne planer er anført tillægget. /'} 2. Viden eller intellektuel ejendomsret, som opstår ved fælles forskning, og som ikke er omfattet af en teknolo giforvaltningsplan, fordeles efter fremgangsmåden af deling I, punkt 1, i overensstemmelse med teknologifor valtningsplanens principper. Hvis uenighed om fordelingen ikke kan løses efter den aftalte procedure f^or bilæggelse af tvister, ejes den ikke-fordelte viden eller intellek tuelle ejendom i fællesskab af alle deltagerne i den fælles forskning, der har frembragt den pågældende viden eller intellektuelle ejendom, og enhver deltager, for hvem denne bestemmelse gælder, har selv ret til at ud nytte den pågældende viden eller intellektuelle ejendom forretningsmæssigt uden geografiske begrænsninger. 3. I overensstemmelse med gældende love påser hver part, at den anden part og dennes deltagere kan få de rettigheder til intellektuel ejendom, som tildeles dem i overens stemmelse med principperne i afdeling I i dette bilag. 4. Samtidig med at konkurrencevilkårene bevares på de om råder, der er omfattet af aftalen, bestræber hver part sig på at sikre, at rettigheder, som erhverves i henhold til denne aftale og ordninger i henhold til denne, udøves således, at navnlig følgende fremmes: i) formidling og anvendelse af viden, som er opstået, frigivet eller på anden måde gjort tilgængelig i medfør af aftalen, og ii) vedtagelse og gennemførelse af internationale stan darder. /f II. OPHAVSRETLIGT BESKYTTEDE VÆRKER Ophavsret, der tilhører parterne eller deres deltagere, forvaltes i overensstemmelse med Berner-konventionen (Paris- akten af 1971). III. VIDENSKABELIG LITTERATUR Deltagerne i den fælles forskning står i fællesskab for offentliggørelsen af resultater af den fælles forskning, medmindre andet er aftalt i teknologiforvaltningsplanen, jf. dog afdeling IV. Ud over denne generelle regel skal følgende procedurer overholdes : 1. I tilfælde, hvor en af parterne eller dennes offentlige institutioner udgiver videnskabelige og tekniske tids skrifter, artikler, rapporter, bøger, herunder videoer og programmel, på grundlag af fælles forskning i henhold til aftalen, tilfalder der med udgiverens skriftlige til ladelse den anden part en verdensomspændende, ikke-eks- klusiv, uigenkaldelig og royaltyfri ret til at oversætte, reproducere, tilpasse, transmittere og offentligt dis tribuere sådanne værker. 2. Litterære værker af videnskabelig karakter, som er blevet til på grundlag af fælles forskning i henhold til denne aftale, og som er offentliggjort af uafhængige forlag, bestræber parterne sig på at give videst mulig udbredel se. '9 3. Alle eksemplarer af et ophavsretligt beskyttet værk, der skal distribueres offentligt, og som henhører under denne bestemmelse, skal forsynes med forfatternavn(e), med mindre forfatteren eller forfatterne udtrykkeligt anmoder om ikke at blive nævnt ved navn. De skal endvidere inde holde en tydeligt synlig anerkendelse af parternes støtte til samarbejdet. IV. IKKE-FRIGIVET VIDEN A. Ikke-fricrivet viden i dokumentform 1. Hver part eller dens deltagere fastlægger så tidligt som muligt og helst i teknologiforvaltningsplanen, hvilken viden i forbindelse med denne aftale den fortsat ikke ønsker frigivet, bl. a. under hensyntagen til følgende kriterier: - den pågældende videns hemmelige karakter i den for stand, at den ikke som helhed eller i den præcise konfiguration eller sammenstilling af dens enkelt elementer er alment kendt blandt eller umiddelbart tilgængelig med lovlige midler for sagkyndige på området - den pågældende videns faktiske eller potentielle forretningsmæssige værdi i kraft af dens hemmelig holdelse o2o - tidligere beskyttelse af den pågældende viden i den forstand, at den person, som lovligt besidder denne viden, har taget efter omstændighederne rimelige skridt for at hemmeligholde den. Deltagerne er normalt ikke forpligtet. til at forelægge ikke-frigivet viden for parterne. Får parterne kend skab til sådan viden, skal de respektere dens privile gerede karakter, og den må ikke videregives af, inden for eller mellem parterne uden skriftligt samtykke fra den eller de deltagere, som denne viden tilhører. Disse begrænsninger bortfalder automatisk, når ejeren uden indskrænkende betingelser videregiver denne viden til sagkyndige på området. Hver part sørger for, at ikke-frigivet viden, som med deles mellem dem i henhold til denne aftale, og dens deraf følgende privilegerede karakter let kan identi ficeres som sådan af den anden part, f. eks. ved hjælp af en passende mærkning eller indskrænkende påtegning. Dette gælder også for enhver hel eller delvis gen givelse af den pågældende viden. Ikke-frigivet viden, som meddeles i henhold til denne aftale, og som modtages fra den anden part, kan af den modtagende part videregives til personer inden for eller ansat af den modtagende part samt til andre berørte ministerier og styrelser hos den modtagende part, når disse har fået tilladelse hertil med speci elt henblik på den igangværende fælles forskning, under den forudsætning, at sådan ikke-frigivet viden kun videregives på grundlag af en skriftlig aftale om fortrolighed, og at den let kan identificeres som sådan som anført ovenfor. o2v S. Med forudgående skriftligt samtykke fra den part, der stiller ikke-frigivet viden til rådighed i henhold til denne aftale, kan den modtagende part give sådan viden større udbredelse end tilladt efter punkt 3. Parterne samarbejder om at fastlægge procedurer for anmodning om og opnåelse af forudgående skriftligt»samtykke til en sådan større udbredelse, og hver part giver sit samtykke i den udstrækning, det er muligt efter denne parts administrative praksis, bekendtgørelser og love. B. Ikke-frigivet viden, som ikke forelægges i dokumentform Ikke-frigivet eller anden fortrolig eller privilegeret viden, som ikke forelægges i dokumentform, men meddeles på seminarer eller andre møder, der holdes i henhold til denne aftale, og viden, som opstår gennem tilknytning af personale, anvendelse af faciliteter eller gennem fælles projekter, forvaltes af parterne eller deres deltagere efter de principper, der er anført i afdeling IV, af snit A, forudsat at modtageren af sådan ikke-frigivet eller anden fortrolig eller privilegeret viden, på for hånd skriftligt gøres opmærksom på den fortrolige karak ter af den viden, der skal meddeles. Å1L C. Kontrol Hver part bestræber sig efter bedste evne på at sikre, at ikke-frigivet viden, som den får stillet til rådighed i henhold til aftalen, forvaltes på den måde, som er fast lagt heri. Hvis en af parterne bliver opmærksom på, at den vil blive eller med rimelighed kan forventes at blive ude af stand til at opfylde fortrolighedsbestemmelserne i afsnit A og B, giver den omgående meddelelse herom til den part, der kan live berørt af en sådan videregivelse. Parterne rådfører sig derefter med hinanden om, hvilke skridt der bør tages. oh TILLÆG RETNINGSLINJER FOR FÆLLES TEKNOLOGIFORVALTNINGSPLANER En fælles teknologiforvaltningsplan er en del af den aftale, der skal indgås mellem deltagerne i fælles forskning, om deltagernes respektive rettigheder og pligter. For så vidt angår intellektuel ejendomsret, vil teknologiforvaltningsplanen normalt omhandle bl. a. : ejendomsret, beskyttelse, ret til anvendelse til forsk nings- og udviklingsformål, udnyttelse og formidling, herunder også ordninger for fælles offentliggørelse, gæsteforskeres rettigheder og pligter samt procedurer for bilæggelse af tvister. Teknologiforvaltningsplanen kan også omhandle forgrunds- og baggrundsviden, licenser og projektleverancer. ^V FINANSIERINGSOVERSIGT l. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Internationalt videnskabeligt samarbejde: samarbejdsaftale om videnskab og teknologi med Den sydafrikanske Republik. 2. BUDGETPOST Rejseomkostninger for EF's tjenestemænd og EF-eksperter vil blive afholdt over budgetposterne for de enkelte FTU-særprogrammer under det fjerde rammeprogram/EF's del. 3. RETSGRUNDLAG Artikel 130 I og 130 M i forbindelse med artikel 228 i EF-traktaten. Rådets og Parlamentets beslutninger 1110/94/EF af 26. april 1994 og 616/96/EF af 25. marts 1996. 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens generelle formål Hovedmålet er at stimulere FTU-samarbejdet mellem EF og Sydafrika i form af FTU- projekter der er omfattet af rammeprogrammet. 4. 2 Varighed Denne aftale indgås for det fjerde rammeprograms løbetid og kan forlænges ved enighed mellem parterne (stiltiende forlængelse) for de særprogrammer, der gennemfører senere EF-rammeprogrammer. Den kan opsiges når som helst af hver part med seks måneders skriftligt varsel. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 5. 1Ikke-obligatoriske udgifter 5. 20pdelte bevillinger 6. UDGIFTERNES ART Finansiering af tjenesterejser til Sydafrika for Kommissionen tjenestemænd; tilrettelæggelse af workshops, seminarer og møder i Europa og Sydafrika. AT 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (fastlæggelse af gennemsnitsomkostningerne pr. enhed) a. Forberedende aktiviteter, tilsyn med samarbejdet: møder i Det Blandede Udvalg for Videnskabeligt og Teknisk Samarbejde, udveksling af oplysninger, besøg af tjenestemænd og eksperter i Sydafrika. 50. 000 ECU b. Videnskabelige og tekniske workshops/møder: 60. 000 ECU lait: 110. 000 ECU/ år 7. 2 Vejledende flerårig plan (mio. ECU) 1997 1998 1999 + 2000 + 0. 1 0. 1 0. 1 0. 1 0. 1 0. 1 0. 1 0. 1 Forpligtelses bevillinger Betalings bevillinger 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) Der er mange administrative og finansielle kontrolforanstaltninger i hver fase af indgåelsen og gennemførelsen af forskningskontrakterne, herunder: Forud for indgåelsen: - En første udvælgelse af forslag på grundlag af projektets videnskabelige kvalitet og forskningsomkostningernes realisme i forhold til projektets indhold, varighed og mulige betydning. - Analyse af finansieringsoplysninger forelagt af forslagsstillerne i kontraktforhandlingsblanketten. Efter undertegnelse af kontrakten: - Gennemgang af udgifterne på flere niveauer (finansieringsmedarbejder, videnskabelig medarbejder) før udbetalingen. Intern revision foretaget af finanskontrollen. - Revision på stedet, hvilket skulle muliggøre opdagelse af fejl eller andre uregelmæssigheder ved undersøgelse af regnskabsbilag. For at gore denne kontrol mere effektiv har Kommissionens tjenestegrene oprettet en revisionsafdeling, der samordner al den kontrol der foretages. Kontrollen gennemføres enten af medlemmer af denne revisionsafdeling eller af revisionsfirmaer, som Kommissionen har indgået kontrakt med, under tilsyn fra personale fra revisionsafdelingen. Inspektioner på stedet udført af Kommissionens finanskontrol og af EU's Revisionsret. - 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe - Aftalen sigter mod at sætte EF og Sydafrika i stand til at få gensidigt udbytte af de videnskabelige og tekniske fremskridt, der gøres i deres respektive forskningsprogrammer. Det skal ske ved deltagelse fra sydafrikanske forskningsmiljø og erhvervsliv i Fællesskabets forskningsprojekter og ved uafhængig og ikke-subsidieret deltagelse fra organer, der er hjemmehørende i Fællesskabet, i sydafrikanske forskningsprojekter. I EF og Sydafrika vil aftalen blive til gavn for videnskabelige miljøer, industrisektoren og offentligheden i kraft de direkte og indirekte virkninger af samarbejdet. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen EF-støtte er afgørende fordi det planlagte samarbejde falder ind under gennemførelsen af rammeprogrammet, herunder budgetafsnittet: Sydafrikas deltagelse i visse særprogrammer og administrative udgifter på EF's side (tjenesterejser for EF-tjenestemænd, afholdelse af seminarer i Ef og Sydafrika). 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen Samarbejdet vil blive evalueret regelmæssigt af de relevante tjenestegrene i Kommissionen. Evalueringen vil omfatte følgende elementer: Indsamling af oplysninger: På grundlag af data fra særprogrammerne under rammeprogrammet. Overordnet vurdering af indsatsen: Ved hvert års udgang vil Kommissionens tjenestegrene evaluere alle samarbejdsaktiviteterne i forbindelse med denne aftale. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION - Kommissionen beder ikke om en særlig budgetpost til forvaltning af aftalen. - Der afsættes ikke tjenestemænd specielt til at forvalte aftalen. Samarbejdsaktiviteterne og gennemførelsen af aftalen vil blive forvaltet af det personale, der er bevilget til særprogrammerne under det gældende rammeprogram og mulige efterfølgende rammeprogrammer. c*t 7- ISSN 0254-1459 KOM(97) 119 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 11 Katalognummer : CB-CO-97-109-DA-C ISBN 92-78-17186-7 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg ir


title: 97/250/CE: Decisión de la Comisión de 25 de marzo de 1997 por la que se adopta el programa de erradicación de la enfermedad de la rinotraqueítis bovina infecciosa en Austria (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
Austria
action programme
animal disease
cattle
health control
veterinary inspection

formats: html pdfa1b print


title: Prices : EU annual inflation stable at 2.2 % in December 1996.

eurovoc_concepts:
EU Member State
consumer price
financial statistics
price index
third country


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 548/97, annettu 25 päivänä maaliskuuta 1997, naudanliha-alaan kuuluvien tuotteiden vientitodistushakemusten hylkäämisestä

eurovoc_concepts:
beef
export licence
export refund


title: Πρόταση ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για τη σύναψη της συμφωνίας επιστημονικής και τεχνολογικής συνεργασίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Νοτιοαφρικανικής Δημοκρατίας

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 25. 03. 1997 COM(97) 119 τελικό 97/0112(CNS) Πρόταση ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για τη σύναψη της συμφωνίας επιστημονικής και τεχνολογικής συνεργασίας μεταξύ της Ευρωταϊκής Κοινότητας και της Νοτιοαφρικάνικης Αημοκρατίας (υποβληθείσα «πό την Επιτροπή) ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ Θβμα : ΪΙρόταση απόφασης του Συμβουλίου για τη σύναψη της συμφωνίας επιστημονικής και τεχνολογικής συνεργασίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Νοτιοαφρικανικής Αημοκρατίας να Στις 22 Ιανουαρίου 1996, το Συμβούλιο εξουσιοδότησε διαπραγματευθεί τεχνολογικής επιστημονικής συνεργασίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Νοτιοαφρικανικής Αημοκρατίας. την Επιτροπή και τη συναφή συμφωνίας των διαπραγματεύσεων Τα αποτελέσματα την Επιτροπή στις 4 Σεπτεμβρίου 1996 (COM (96)423 τελικό) και διαβιβάσθηκαν στο Συμβούλιο κ. Williamson, της 4ης Σεπτεμβρίου 1996). Η Επιτροπή πρότεινε στο Συμβούλιο: (επιστολή του Γενικού Τραμματεα, αυτών εγκρίθηκαν από να αποφασίσει να προβεί στην υπογραφή της συμφωνίας εξ ονόματος της Κοινότητας και να εξουσιοδοτήσει τον Τίρόεδρό του να ορίσει τα πρόσωπα που θα ήταν αρμόδια της Κοινότητας. να υπογράφουν τη συμφωνία εξ ονόματος 3. Στις 5 Αεκεμβρίου 1996, το Συμβούλιο αποφάσισε να υπογραφεί η συμφωνία εξ ονόματος της Κοινότητας. Η συμφωνία υπεγράφη στις Βρυξέλλες, στις 5 Αεκεμβρίου 1996. 4. Κατόπιν των ανωτέρω, η Επιτροπή προτείνει στο Συμβούλιο: της Ευρωπαϊκής Κοινότητας να εγκρίνει, μετά από διαβουλεύσεις με το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο, συνεργασίας τη συνημμένη συμφωνία επιστημονικής και τεχνολογικής μεταξύ Νοτιοαφρικανικής Αημοκρατίας και να γνωστοποιήσει διαδικασίες για την έναρξη μέρους της Ευρωπαϊκής Κοινότητας. απαραίτητες ισχύος της συμφωνίας ολοκληρώθηκαν εκ στις νοτιοαφρικανικές Αρχές ότι οι και της Α ΙΙρόταση ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για τη σύναφη της συμφωνίας επιστημονικής και τεχνολογικής της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Νοτιοαφρικανικής Αημοκρατίας συνεργασίας μεταξύ ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Εχοντας υπόφη : τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και ιδίως το άρθρο 130Μ, σε συνδυασμό με το άρθρο 228 παράγραφος 2 πρώτη φράση και το πρώτο εδάφιο του άρθρου 228 παράγραφος 3, την πρόταση της Επιτροπής (ι), τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου (*), Εκτιμώντας : ότι η Ευρωπαϊκή Κοινότητα και η Νότια Αφρική θέτουν σε εφαρμογή προγράμματα Ε&ΤΑ σε τομείς κοινού ενδιαφέροντος ειδικά ότι, με βάση την πείρα που έχει αποκτηθεί, και οι δύο πλευρές εξέφρασαν βτιβυμια να ενισχυθεί και να διευρυνθεί το πλαίσιο επιστήμης και της συνεργασίας τεχνολογίας την σε θέματα ότι η εν λόγω συμφωνία συνεργασίας πεδίο εντάσσεται στη γενικότερη συνεργασία της Κοινότητας και των κρατών μελών της με τη Νότια Αφρική· στο επιστημονικό και τεχνολογικό ότι με την απόφαση του της Ύίας Ιανουαρίου 1996, το Συμβούλιο εξουσιοδότησε την και Επιτροπή της τεχνολογικής Νοτιοαφρικανικής σύναφη της Ευρωπαϊκής επιστημονικής και διαπραγματευθεί Αημοκρατίας συνεργασίας Κοινότητας συμφωνίας μεταξύ να τη ότι με την απόφαση υπογραφεί η συμφωνία επιστημονικής και τεχνολογικής συνεργασίας Ευρωπαϊκής Κοινότητας (3) του της 5ης Αεκεμβρίου 1996, το Συμβούλιο αποφάσισε να εξ ονόματος της ότι η συμφωνία 5 Αεκεμβρίου 1996 επιστημονικής και τεχνολογικής συνεργασίας υπεγράφη στις ότι θα πρέπει να εγκριθεί η συμφωνία επιστημονικής και τεχνολογικής μεταξύ της ΕΚ και της Νοτιοαφρικανικής Αημοκρατίας, συνεργασίας ΕΕ αριθ. Ε Ε αριθ. ΕΕ αριθ. jjj) ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ : Αοθοο 1 Η συμφωνία επιστημονικής και τεχνολογικής συνεργασίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Νοτιοαφρικανικής Αημοκρατίας εγκρίνεται με την παρούσα απόφαση. Το κείμενο της συμφωνίας επισυνάπτεται στην παρούσα απόφαση. Αοθοο 2 Σύμφωνα με το άρθρο 11 της συμφωνίας, ο ΪΙρόεδρος του Συμβουλίου γνωστοποιεί ότι οι απαραίτητες διαδικασίες για την έναρξη ισχύος της συμφωνίας έχουν ολοκληρωθεί εκ μέρους της Ευρωπαϊκής Κοινότητας. Εγι^€ στ Για το Συμβούλιο Ο Πρόεδρος 4 ΣΥΜΦΩΝΙΑ ΕΠΙΣΤΗΜΟΝΙΚΗΣ ΚΑΙ ΤΕΧΝΟΛΟΓΙΚΗΣ ΣΥΝΕΡΓΑΣΙΑΣ ΜΕΤΑΞΥ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΚΟΙΝΟΤΗΤΑΣ ΚΑΙ ΤΗΣ ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑΣ ΤΗΣ ΝΟΤΙΑΣ ΑΦΡΙΚΗΣ £ Η ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ ΚΟΙΝΟΤΗΤΑ (που στο εξής καλείται "Κοινότητα"), αφενός, και Η ΚΥΒΕΡΝΗΣΗ ΤΗΣ ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑΣ ΤΗΣ ΝΟΤΙΑΣ ΑΦΡΙΚΗΣ εξ ονόματος της Δημοκρατίας της Νότιας Αφρικής (που στο εξής καλείται "Νότια Αφρική"), αφετέρου, » που στο εξής καλούνται "συμβαλλόμενα μέρη", ΛΑΜΒΑΝΟΝΤΑΣ ΥΠΟΨΗ τη σημασία της επιστήμης και της τεχνολογίας για την οικονομική και κοινωνική τους ανάπτυξη, ΕΚΤΙΜΩΝΤΑΣ ότι η Κοινότητα και η Νότια Αφρική συνεχίζουν τις προσπάθειες τους έρευνας και τεχνολογικής ανάπτυξης, συμπεριλαμβανομένης της επίδειξης, σε ορισμένους τομείς κοινού ενδιαφέροντος, και ότι μπορεί να προκύψουν αμοιβαία οφέλη, εάν τα συμβαλλόμενα μέρη θέσουν σε εφαρμογή δραστηριότητες συνεργασίας, ΕΚΤΙΜΩΝΤΑΣ ότι η συνεργασία αυτή θα πρέπει επίσης να αποβεί προς όφελος της Νοτιαφρικανικής Αναπτυξιακής Κοινότητας, όπου αυτό είναι δυνατό και δικαιολογημένο, ΕΚΤΙΜΩΝΤΑΣ ότι είναι σκόπιμο, για το σκοπό αυτό, να δημιουργηθεί ένα πλαίσιο συνεργασίας, ΕΚΤΙΜΩΝΤΑΣ ότι η παρούσα συμφωνία επιστημονικής και τεχνολογικής συνεργασίας αποτελεί τμήμα της σφαιρικής συνεργασίας μεταξύ της Κοινότητας και των κρατών μελών της, αφενός, και της Νότιας Αφρικής, αφετέρου, £ ΕΚΤΙΜΩΝΤΑΣ ότι, με την απόφαση τους αριθ. 1110/94/ΕΚ, το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο και το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ενωσης θέσπισαν το πρόγραμμα-πλαίσιο επί των δράσεων της Ευρωπαϊκής Κοινότητας στον τομέα της έρευνας και τεχνολογικής ανάπτυξης και επίδειξης (1994-1998), που στο εξής καλείται "Τέταρτο Πρόγραμμα-Πλαίσιο", ΕΚΤΙΜΩΝΤΑΣ ότι, με την επιφύλαξη των αντίστοιχων διατάξεων της συνθήκης για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, η παρούσα συμφωνία και οποιεσδήποτε δραστηριότητες θα αναληφθούν στο πλαίσιο των διατάξεων της, δεν θα επηρεάσουν ουδόλως τις εξουσίες που διαθέτουν τα κράτη μέλη για τη διεξαγωγή διμερών δραστηριοτήτων με τη Νότια Αφρική στους τομείς της επιστήμης, της τεχνολογίας, της έρευνας και της ανάπτυξης και για τη σύναψη, στις περιπτώσεις που αυτό θα κριθεί αναγκαίο, συμφωνιών προς το σκοπό αυτό, ΣΥΜΦΩΝΗΣΑΝ ΤΑ ΑΚΟΛΟΥΘΑ : ΑΡΘΡΟ 1 Σκοπός Τα συμβαλλόμενα μέρη θα ενθαρρύνουν και θα διευκολύνουν τη συνεργασία μεταξύ της Κοινότητας και της Νότιας Αφρικής στους τομείς κοινού ενδιαφέροντος, στους οποίους τα συμβαλλόμενα μέρη προωθούν τις δραστηριότητες έρευνας και ανάπτυξης, συμπεριλαμβανομένων των δραστηριοτήτων επίδειξης, για την προαγωγή της επιστήμης και/ή της τεχνολογίας. Γ \ ΑΡΘΡΟ 2 Ορισμοί Για τους σκοπούς της παρούσας συμφωνίας: (α) ως "δραστηριότητα συνεργασίας" νοείται κάθε δραστηριότητα που ασκείται στα πλαίσια της παρούσας συμφωνίας και η οποία συμπεριλαμβάνει κοινές έρευνες, (β) ως "πληροφορίες" νοούνται τα επιστημονικά ή τεχνικά δεδομένα, πορίσματα ή μέθοδοι έρευνας και ανάπτυξης που πηγάζουν από την κοινή έρευνα, καθώς και όλες οι υπόλοιπες πληροφορίες που κρίνονται απαραίτητες από τους συμμετέχοντες στις δραστηριότητες συνεργασίας, συμπεριλαμβανομένων και αυτών των συμβαλλομένων μερών, στις περιπτώσεις που αυτό είναι αναγκαίο, (γ) ο όρος "πνευματική ιδιοκτησία" έχει τη σημασία που ορίζεται στο άρθρο 2 της σύμβασης της Στοκχόλμης, της 14ης Ιουλίου 1967, με την οποία ιδρύθηκε ο Παγκόσμιος Οργανισμός Πνευματικής Ιδιοκτησίας, (δ) ως "κοινή έρευνα" νοείται η έρευνα, τεχνολογική ανάπτυξη και επίδειξη, που διεξάγεται με τη χρηματοδοτική ενίσχυση ή χωρίς αυτή είτε του ενός αντισυμβαλλόμενου είτε και των δύο μερών, και η οποία προϋποθέτει τη συνεργασία των συμμετεχόντων τόσο από την Κοινότητα, όσο και από τη Νότια Αφρική, (ε) ως "συμμετέχων" ή ως "ερευνητικός φορέας" νοείται κάθε πρόσωπο, νομική οντότητα, πανεπιστήμιο, ερευνητικό ίδρυμα ή κάθε άλλος φορέας ή επιχείρηση που συμμετέχει σε κάποια δραστηριότητα συνεργασίας, συμπεριλαμβανομένων και αυτών των συμβαλλομένων μερών. ? ΑΡΘΡΟ 3 Αρχές Η συνεργασία διέπεται από τις ακόλουθες αρχές: (α) το αμοιβαίο όφελος, (β) την έγκαιρη ανταλλαγή πληροφοριών, που ενδέχεται να επηρεάσουν τις δράσεις των συμμετεχόντων σε δραστηριότητες συνεργασίας, και (γ) την αποτελεσματική προστασία της πνευματικής ιδιοκτησίας και τη δίκαιη κατανομή των δικαιωμάτων της πνευματικής ιδιοκτησίας, σύμφωνα με όσα ορίζονται στο παράρτημα, το οποίο αποτελεί αναπόσπαστο μέρος της παρούσας συμφωνίας, στα πλαίσια των ισχυόντων νόμων και κανονισμών. ΑΡΘΡΟ 4 Πεδίο εφαρμογής της συνεργασίας Η συνεργασία βάσει της παρούσας συμφωνίας μπορεί να καλύψει όλες τις δραστηριότητες έρευνας και τεχνολογικής ανάπτυξης και επίδειξης (που στο εξής καλούνται δραστηριότητες Ε&ΤΑ) οι οποίες σχετίζονται με το Τέταρτο Πρόγραμμα-Πλαίσιο καθώς και με όλες τις παρόμοιες δραστηριότητες Ε&ΤΑ στη Νότια Αφρική. 9 ΑΡΘΡΟ 5 Λεπτομέρειες της συνεργασίας Η συνεργασία μπορεί να προσλάβει τις εξής μορφές: (α) (i) συμμετοχή Νοτιαφρικανικων ερευνητικών φορέων σε σχέδια Ε&ΤΑ που σχετίζονται με το Τέταρτο Πρόγραμμα-Πλαίσιο και την αντίστοιχη συμμετοχή ερευνητικών φορέων της Ευρωπαϊκής Κοινότητας σε νοτιαφρικανικά σχέδια σε παρόμοιους ερευνητικούς τομείς· όσον αφορά τη νοτιαφρικανική συμμετοχή σε κοινοτικά σχέδια Ε&ΤΑ, η συμμετοχή αυτή θα διέπεται από τους κανόνες που ισχύουν για τη συμμετοχή επιχειρήσεων, ερευνητικών κέντρων και πανεπιστημίων στα ειδικά προγράμματα Ε&ΤΑ της Κοινότητας (1), (ϋ) για τους σκοπούς της συμμετοχής νοτιαφρικανικων ερευνητικών φορέων στα ειδικά προγράμματα Ε&ΤΑ στους τομείς της συνεργασίας με τρίτες χώρες και διεθνείς οργανισμούς (1994-1998), η Νότια Αφρική θεωρείται αναπτυσσόμενη χώρα. (β) κοινή χρήση των ερευνητικών εγκαταστάσεων, (γ) επισκέψεις και ανταλλαγές επιστημονικών ερευνητών, μηχανικών και τεχνικών, (δ) συμμετοχή εμπειρογνωμόνων σε σεμινάρια, συμπόσια και εργαστήρια, (1) Απόφαση του Συμβουλίου 94/763/ΕΚ, της 21ης Νοεμβρίου 1994, σχετικά με τους κανόνες συμμετοχής επιχειρήσεων, κέντρων ερευνών και πανεπιστημίων στις δραστηριότητες έρευνας και τεχνολογικής ανάπτυξης και επίδειξης της Ευρωπαϊκής Κοινότητας ι'ΕΕ αριθ. L 306 της 30. 11. 1994, /Ο (ε) επιστημονικά δίκτυα και κατάρτιση των ερευνητών, (στ) ανταλλαγή πληροφοριών σχετικά με τις πρακτικές, τους νόμους και κανονισμούς και τα προγράμματα που σχετίζονται με τη συνεργασία στα πλαίσια της παρούσας συμφωνίας, (ζ) υπόλοιπες λεπτομέρειες που ενδέχεται να συστήσει η μικτή επιτροπή επιστημονικής και τεχνολογικής συνεργασίας, σύμφωνα με τις εφαρμοστέες πολπικές και προγράμματα των συμβαλλομένων μερών. Με την εξαίρεση των σχεδίων που αναφέρονται ανωτέρω στο σημείο (α) (ϋ), τα κοινά σχέδια Ε&ΤΑ θα τίθενται σε εφαρμογή μόνον αφού οι συμμετέχοντες συνάψουν προηγουμένως ένα κοινό πρόγραμμα τεχνολογικής διαχείρισης (ΚΠΤΔ), όπως ορίζεται στο παράρτημα της παρούσας συμφωνίας. ΑΡΘΡΟ 6 Μικτή Επιτροπή Επιστημονικής και Τεχνολογικής Συνεργασίας (ΜΕΕΤΣ) (α) Συγκροτείται μικτή επιτροπή επιστημονικής και τεχνολογικής συνεργασίας, η οποία επιφορτίζεται με τα καθήκοντα διαχείρισης της παρούσας συμφωνίας. Η επιτροπή συναπαρτίζεται από εκπροσώπους της Επιτροπής και της Νότιας Αφρικής. Η επιτροπή θεσπίζει τον κανονισμό λειτουργίας της. // (β) Τα καθήκοντα της ΜΕΕΤΣ είναι τα εξής: 1) η προώθηση και αναθεώρηση των ποικιλόμορφων δραστηριοτήτων συνεργασίας που προβλέπονται βάσει της παρούσας συμφωνίας,. % 2) η υποβολή συστάσεων σύμφωνα με το άρθρο 5 (ζ), 3) η παροχή συμβουλών στα συμβαλλόμενα μέρη σχετικά με τρόπους βελτίωσης της συνεργασίας, συναφείς με τις αρχές που καθορίζονται στην παρούσα συμφωνία, 4) η επανεξέταση της αποτελεσματικής και ουσιαστικής λειτουργίας της παρούσας συμφωνίας, 5) η υποβολή ετήσιας έκθεσης στα συμβαλλόμενα μέρη σχετικά με το επίπεδο,"το καθεστώς και την αποτελεσματικότητα της συνεργασίας που αναλαμβάνεται στα πλαίσια της παρούσας συμφωνίας. (γ) Η ΜΕΕΤΣ θα συνέρχεται όπως έχει συμφωνηθεί αμοιβαία. Οι συναντήσεις θα πραγματοποιούνται εναλλάξ στην Κοινότητα και τη Νότια Αφρική. (δ) Οι δαπάνες που γίνονται από την επιτροπή ή οι οποίες διενεργούνται για λογαριασμό της, θα επιβαρύνουν το συμβαλλόμενο μέρος έναντι του οποίου λογοδοτούν τα μέλη. Εκτός από τα έξοδα ταξιδιού και διαμονής, το φιλοξενούν συμβαλλόμενο μέρος θα επιβαρύνεται με όλες τις άλλες δαπάνες που συνδέονται άμεσα με τις συναντήσεις της επιτροπής. IL· ΑΡΘΡΟ 7 Χρηματοδότηση (α) Οι δραστηριότητες συνεργασίας εξαρτώνται από τη διαθεσιμότητα κεφαλαίων και διέπονται από τους ισχύοντες νόμους και κανονισμούς, πολιτικές και προγράμματα των συμβαλλομένων μερών. (β) Για τις δαπάνες με τις οποίες επιβαρύνονται οι συμμετέχοντες σε δραστηριότητες συνεργασίας, δεν θα απαιτείται καμία μεταφορά πόρων από το ένα αντισυμβαλλόμενο μέρος στο άλλο, εξαιρουμένων των περιπτώσεων συμμετοχής του άρθρου 5 (α) (ϋ). ΑΡΘΡΟ 8 Είσοδος προσωπικού και εξοπλισμού Κάθε συμβαλλόμενο μέρος λαμβάνει όλα τα εύλογα μέτρα και καταβάλλει κάθε δυνατή προσπάθεια, στο πλαίσιο των ισχυουσών νόμων και κανονισμών, για να διευκολύνει την είσοδο και έξοδο από την επικράτεια του του προσωπικού, του υλικού και του εξοπλισμού του συμμετέχοντος (των συμμετεχόντων) που απασχολείται ή χρησιμοποιείται σε δραστηριότητες συνεργασίας, σύμφωνα με την παρούσα συμφωνία. 13 ΑΡΘΡΟ 9 Διάδοση και χρήση των πληροφοριών Οι ερευνητικοί φορείς που είναι εγκατεστημένοι στη Νότια Αφρική, οι οποίοι συμμετέχουν σε κοινοτικά σχέδια Ε&ΤΑ, θα υπόκεινται, στα θέματα της ιδιοκτησίας, της διάδοσης και χρήσης των πληροφοριών και της πνευματικής ιδιοκτησίας, που προκύπτουν από τη συμμετοχή τους στα σχέδια αυτά, στους κανόνες για τη διάδοση των ερευνητικών αποτελεσμάτων από τα ειδικά προγράμματα Ε&ΤΑ της Κοινότητας και το παράρτημα της παρούσας συμφωνίας. Οι ερευνητικοί φορείς που είναι εγκατεστημένοι στην Κοινότητα, οι οποίοι συμμετέχουν σε νοτιαφρικανικά σχέδια Ε&ΤΑ, θα υπόκεινται, στα θέματα της ιδιοκτησίας, της διάδοσης και χρήσης των πληροφοριών και της πνευματικής ιδιοκτησίας, που απορρέουν από τη συμμετοχή τους στα σχέδια αυτά, στα αυτά δικαιώματα και υποχρεώσεις που ισχύουν και για τους ερευνητικούς φορείς της Νότιας Αφρικής και στο παράρτημα της παρούσας συμφωνίας. ΑΡΘΡΟ 10 Εδαφική εφαρμογή Η παρούσα συμφωνία εφαρμόζεται, αφενός μεν, στα εδάφη στα οποία εφαρμόζεται η συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και υπό τους όρους που προβλέπονται στη συνθήκη αυτή και, αφετέρου, στο έδαφος της Νότιας Αφρικής. IQ ΑΡΘΡΟ 11 Έναρξη ισχύος, λήξη, ρύθμιση διαφορών (α) Η παρούσα συμφωνία αρχίζει να ισχύει από την ημερομηνία κατά την οποία τα συμβαλλόμενα μέρη κοινοποιούν εκατέρωθεν εγγράφως ότι πληρούνται οι νόμιμες προϋποθέσεις τους. (β) Η παρούσα συμφωνία συνάπτεται για τη χρονική διάρκεια ισχύος του Τέταρτου Προγράμματος-Πλαισίου και η ισχύς της είναι ανανεώσιμη έπειτα από κοινή συμφωνία των συμβαλλομένων μερών (σιωπηρή ανανέωση) για τα ειδικά προγράμματα με τα οποία θα υλοποιηθούν τα μεταγενέστερα προγράμματα-πλαίσια της Κοινότητας. (γ) Η παρούσα συμφωνία μπορεί να τροποποιηθεί με συμφωνία των συμβαλλομένων μερών. Οι τροποποιήσεις αρχίζουν να ισχύουν από την ημερομηνία κατά την οποία τα συμβαλλόμενα μέρη κοινοποιούν εκατέρωθεν εγγράφως ότι πληρούνται οι νόμιμες προϋποθέσεις τους. (δ) Κάθε συμβαλλόμενο μέρος έχει τη δυνατότητα να καταγγείλει οποτεδήποτε την παρούσα συμφωνία, υπό τον όρο εξάμηνης έγγραφης προειδοποίησης. Η εκπνοή ή η καταγγελία της παρούσας συμφωνίας δεν επηρεάζει την ισχύ ή τη διάρκεια των ρυθμίσεων που θεσπίζονται βάσει αυτής ή οποιαδήποτε συγκεκριμένα δικαιώματα και υποχρεώσεις που γεννώνται βάσει του παραρτήματος της. (ε) Ολα τα συναφή θέματα ή διαφορές που σχετίζονται με την ερμηνεία ή την εφαρμογή της παρούσας συμφωνίας διευθετούνται από τα συμβαλλόμενα μέρη με κοινή συμφωνία τους. Κ ΑΡΘΡΟ 12 Η παρούσα συμφωνία συντάσσεται εις διπλούν στην αγγλική, γαλλική, γερμανική, δανική, ελληνική, ισπανική, ιταλική, ολλανδική, πορτογαλική, σουηδική και φινλανδική γλώσσα και όλα τα κείμενα είναι εξίσου αυθεντικά. \C ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗ ΔΙΑΔΟΣΗ ΚΑΙ ΧΡΗΣΗ ΤΩΝ ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΩΝ ΚΑΙ ΤΗ ΔΙΑΧΕΙΡΙΣΗ, ΤΟΝ ΕΠΙΜΕΡΙΣΜΟ ΚΑΙ ΤΗΝ ΑΣΚΗΣΗ. ΔΙΚΑΙΩΜΑΤΩΝ ΠΝΕΥΜΑΤΙΚΗΣ ΙΔΙΟΚΤΗΣΙΑΣ Ι. ΚΥΡΙΟΤΗΤΑ. ΕΠΙΜΕΡΙΣΜΟΣ ΚΑΙ ΑΣΚΗΣΗ ΤΩΝ ΔΙΚΑΙΩΜΑΤΩΝ 1. Κάθε έρευνα που διεξάγεται σύμφωνα με τη συμφωνία αποτελεί "από κοινού έρευνα". Οι συμμετέχοντες που διεξάγουν την κοινή έρευνα αναπτύσσουν προγράμματα κοινής διαχείρισης της τεχνολογίας (ΠΚΔΤ), τα οποία περιλαμβάνουν τουλάχιστον τις αρχές που ισχύουν για την κυριότητα και χρήση, συμπεριλαμβανομένης της δημοσίευσης, των πληροφοριών και της πνευματικής ιδιοκτησίας (ΠΙ) που προκύπτουν κατά τη* διάρκεια των κοινών ερευνών (*). Τα ΠΚΔΤ εγκρίνονται από τις αρμόδιες υπηρεσίες ή διευθύνσεις χρηματοδότησης των ενεχομένων μερών κατά τη χρηματοδότηση των ερευνών, πριν συναφθεί οποιαδήποτε σχετική ειδική σύμβαση συνεργασίας στον τομέα της έρευνας και ανάπτυξης, τον οποίο αφορούν. Τα ΠΚΔΤ καταρτίζονται αφού ληφθούν υπόψη οι στόχοι που επιδιώκονται βάσει τηξ κοινής έρευνας, το σχετικό ύψος της συνεισφοράς των συμμετεχόντων, τα πλεονεκτήματα και μειονεκτήματα που συνεπάγεται η εκχώρηση αδειών βάσει γεωγραφικών κριτηρίων ή για συγκεκριμένα πεδία χρήσης, οι όροι που απαιτούνται βάσει της εφαρμοστέας νομοθεσίας, η ανάγκη θέσπισης διαδικασιών διευθέτησης των διαφορών και οι υπόλοιποι αναγκαίοι παράγοντες, κατά την κρίση των συμμετεχόντων. Στα ΠΚΔΤ ρυθμίζονται επίσης τα δικαιώματα και οι υποχρεώσεις σε συνδυασμό με την έρευνα και τις πληροφορίες που εκπορεύονται από το έργο των επισκεπτών ερευνητών, σε ότι αφορά τις πτυχές της ΠΙ. (*) Τα ενδεικτικά χαρακτηριστικά στοιχεία των ανπαιοίχαη/ ΠΚΔΤ αναλύονται στο Προσάρτημα il 2. Οι πληροφορίες ή η πνευματική ιδιοκτησία που απορρέουν από τις από κοινού έρευνες και οι οποίες δεν αναφέρονται στο ΠΚΔΤ, επιμερίζονται με βάση τις διαδικασίες που καθορίζονται στο σημείο 1,1 σύμφωνα με τις αρχές που καθορίζονται στο εν λόγω ΠΚΔΤ. Σε περίπτωση διαφωνίας, η οποία δεν μπορεί να επιλυθεί βάσει της συμφωνημένης διαδικασίας επίλυσης των διαφορών, η εν λόγω πληροφορία ή ΠΙ που δεν κατακυρώθηκαν αποτελούν κοινή ιδιοκτησία όλων των συμμετεχόντων που είχαν λάβει μέρος στην κοινή έρευνα από την οποία πηγάζουν οι πληροφορίες ή η ΠΙ, και κάθε συμμετέχων για τον οποίον ισχύει η παρούσα διάταξη έχει το δικαίωμα να κάνει χρήση των εν λόγω πληροφοριών ή της πνευματικής ιδιοκτησίας για ίδια εμπορική εκμετάλλευση, χωρίς κανένα γεωγραφικό περιορισμό. 3. Σύμφωνα με τους ισχύοντες νόμους, κάθε συμβαλλόμενο μέρος διασφαλίζει ότι το άλλο μέρος και οι συμμετέχοντες του καρπώνονται τα δικαιώματα πνευματικής ιδιοκτησίας που τους έχουν κατακυρωθεί βάσει των αρχών που παρατίθενται στο τμήμα Ι του παρόντος Παραρτήματος. 4. Τηρώντας ταυτόχρονα τους όρους του ανταγωνισμού που ισχύουν στους τομείς που επηρεάζονται από τη συμφωνία, κάθε αντισυμβαλλόμενος επιδιώκει να διασφαλίσει ότι τα δικαιώματα που έχουν αποκτηθεί βάσει της συμφωνίας καθώς και οι διευθετήσεις που έχουν γίνει στο πλαίσιο της, ασκούνται κατά τρόπο ώστε να ενθαρρύνεται ιδίως : (ΐ) η διάδοση και η χρήση των πληροφοριών που δημιουργούνται, που αποκαλύπτονται ή που καθίστανται διαθέσιμες με οποιονδήποτε άλλο τρόπο, δυνάμει της συμφωνίας, (ϋ) η υιοθέτηση και η εφαρμογή διεθνών προτύπων. /f ΕΡΓΑΣΙΕΣ ΠΟΥ ΚΑΛΥΠΤΟΝΤΑΙ ΑΠΟ ΤΑ ΔΙΚΑΙΩΜΑΤΑ ΔΗΜΙΟΥΡΓΟΥ Τα δικαιώματα δημιουργού των συμβαλλομένων μερών ή των συμμετεχόντων τους, τυγχάνουν μεταχείρισης συνεπούς προς τη σύμβαση της Βέρνης (Πράξη των Παρισίωνjou 1971). ΕΠΙΣΤΗΜΟΝΙΚΕΣ ΣΥΓΓΡΑΦΙΚΕΣ ΕΡΓΑΣΙΕΣ Με την επιφύλαξη του τμήματος IV, εκτός αν άλλως ορίζεται στα ΠΚΔΤ, η δημοσίευση των αποτελεσμάτων των κοινών ερευνών γίνεται από κοινού από τους συμμετέχοντες. Επιπλέον του προαναφερόμενου γενικού κανόνα, εφαρμόζονται οι εξής διαδικασίες : 1. Σε περίπτωση δημοσίευσης από έναν αντισυμβαλλόμενο ή από κάποιον δημόσιο φορέα του αντισυμβαλλομένου αυτού επιστημονικών και τεχνικών περιοδικών, άρθρων, "εκθέσεων, βιβλίων, συμπεριλαμβανομένων βιντεοεγγραφών και λογισμικού υλικού, που προκύπτουν από κοινή έρευνα κατ' εφαρμογή της συμφωνίας, ο άλλος αντισυμβαλλόμενος θα έχει την παγκόσμια, μη αποκλειστική, αμετάκλητη και απαλλαγμένη από την υποχρέωση καταβολής συγγραφικών δικαιωμάτων άδεια μετάφρασης, αναπαραγωγής, προσαρμογής, μετάδοσης και δημόσιας διανομής των εν λόγω εργασιών, με τη γραπτή άδεια του εκδότη. 2. Τά συμβαλλόμενα μέρη καταβάλλουν κάθε δυνατή προσπάθεια για τη διάδοση των συγγραφικών εργασιών επιστημονικού χαρακτήρα που προκύπτουν από κοινή έρευνα κατ' εφαρμογή της συμφωνίας και για τη δημοσίευση τους από ανεξάρτητους εκδότες, στον ευρύτερο δυνατό βαθμό. η 3. Όλα τα αντίτυπα ενός έργου που καλύπτεται από το δικαίωμα δημιουργού, τα οποία διανέμονται και καταρτίζονται βάσει της διάταξης αυτής, αναφέρουν τα ονόματα του συγγραφέα ή των συγγραφέων του έργου, εκτός εάν ένας ή περισσότεροι συγγραφείς αρνηθούν ρητά την αναφορά του ονόματος τους. Τα αντίτυπα φέρουν επίσης σαφή ευδιάκριτη μνεία της βοήθειας που προσέφεραν τα συμβαλλόμενα μέρη στο πλαίσιο της συνεργασίας τους. IV. ΜΗ ΑΠΟΚΑΛΥΠΤΟΜΕΝΕΣ ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ Α. Μη αποκαλυπτόυενο υλικό τεκμηρίωσης 1. Κάθε συμβαλλόμενη μέρος ή οι συμμετέχοντες του προσδιορίζουν, όσο το δυνατόν πιο έγκαιρα και κατά προτίμηση στο ΠΚΔΤ, τις πληροφορίες που επιθυμούντα μην αποκαλυφθούν σε συνάρτηση με τη συμφωνία, λαμβάνοντας, μεταξύ άλλων, υπόψη τα ακόλουθα κριτήρια : το απόρρητο των πληροφοριών, υπό την έννοια ότι οι πληροφορίες δεν είναι ευρύτερα γνωστές ή εύκολα προσιτές με νόμιμα μέσα στους εμπειρογνώμονες του τομέα, στο σύνολο τους ή με τη συγκεκριμένη διάταξη ή συνένωση των συστατικών τους στοιχείων, την τρέχουσα ή πιθανή εμπορική αξία που έχουν οι πληροφορίες, λόγω του απορρήτου τους, JJO την προγενέστερη προστασία των πληροφοριών, υπό την έννοια ότι ο νόμιμος κάτοχος τους που διατηρούσε τον έλεγχο είχε προβεί σε ενέργειες δικαιολογημένες από τις περιστάσεις, για να κατοχυρώσει το απόρρητο τους. 2. Οι συμμετέχοντες δεν απαιτείται υπό κανονικές συνθήκες να χορηγούν στα συμβαλλόμενα μέρη μη αποκαλυφθείσες πληροφορίες. Σε περίπτωση που τα συμβαλλόμενα μέρη λάβουν γνώση των πληροφοριών αυτών, οφείλουν να σεβαστούν τον προνομιακό τους χαρακιήρα και δεν επιτρέπεται οι πληροφορίες αυτές να γνωστοποιηθούν περαιτέρω από τους αντισυμβαλλομένους, εντός του πλαισίου τους ή μεταξύ τους, χωρίς την έγγραφη συγκατάθεση του συμμετέχοντος ή των συμμετεχόντων στους οποίους ανήκουν οι πληροφορίες. Οι περιορισμοί αυτοί παύουν αυτόματα να ισχύουν, όταν οι πληροφορίες αυτές γνωστοποιούνται, χωρίς περιορισμό, από τον κάτοχο τους σε εμπειρογνώμονες του τομέα. 3. Κάθε συμβαλλόμενο μέρος μεριμνά ούτως ώστε οι πληροφορίες που δεν έχουν γνωστοποιηθεί και οι οποίες κοινοποιούνται μεταξύ τους βάσει της συμφωνίας, καθώς και ο προνομιούχος χαρακτήρας τους, να μπορούν ευκρινώς να αναγνωρίζονται από το άλλο μέρος, π. χ. με κατάλληλη επισήμανση ή περιοριστική επιγραφή. Το ίδιο ισχύει επίσης για οποιαδήποτε αναπαραγωγή των πληροφοριών αυτών, εν όλω ή εν μέρει. 4. Οι μη γνωστοποιηθείσες πληροφορίες που κοινοποιούνται βάσει της συμφωνίας και οι οποίες περιέρχονται στο άλλο συμβαλλόμενο μέρος, μπορούν να διαδοθούν από τον παραλήπτη στο προσωπικό του ή σε πρόσωπα που εργάζονται για αυτόν, καθώς και σε λοιπά συναφή τμήματα ή υπηρεσίες του παραλήπτη, εφόσον έχουν εξουσιοδοτηθεί προς αυτό για τους ιδιαίτερους σκοπούς της διεξαγόμενης κοινής έρευνας, υπό τον όρο ότι η διάθεση κάθε παρόμοιας μη γνωστοποιηθείσας πληροφορίας θα διέπεται από τους όρους μιας έγγραφης συμφωνίας για τον εμπιστευτικό της χαρακτήρα και ότι ο χαρακτήρας αυτός θα είναι εύκολα αναγνωρίσιμος, όπως ορίζεται προηγουμένως. « &/ 5. Με την προγενέστερη γραπτή συγκατάθεση του συμβαλλομένου μέρους που παρέχει μη γνωστοποιηθείσες πληροφορίες στο πλαίσιο της συμφωνίας, ο παραλήπτης της μπορεί να διαδώσει τις αντίστοιχες μη γνωστοποιηθείσες πληροφορίες ευρύτερα από ό,τι κατά τα λοιπά ορίζεται στην ανωτέρω παράγραφο 3. Τα συμβαλλόμενα μέρη συνεργάζονται για τον καθορισμό των διαδικασιών αίτησης και χορήγησης της προηγούμενης γραπτής συγκατάθεσης ενόψει της περαιτέρω ευρύτερης διάδοσης, ενώ κάθε μέρος χορηγεί την έγκριση αυτή στο βαθμό που αυτό του εππρέπεται από την εσωτερική πολιτική, κανονισμούς και νόμους. Β. Μη τεκμηριωμένες πληροφορίες που δεν έγουν γνωστοποιηθεί Οι μη τεκμηριωμένες πληροφορίες που δεν έχουν γνωστοποιηθεί ή οι λοιπές εμπιστευτικές ή προνομιακές πληροφορίες που παρέχονται σε σεμινάρια και άλλες συσκέψεις που διοργανώνονται βάσει της συμφωνίας, καθώς και οι πληροφορίες που προκύπτουν από την απόσπαση προσωπικού, τη χρήση εγκαταστάσεων ή από κοινά σχέδια, αντιμετωπίζονται από τα συμβαλλόμενα μέρη ή τους συμμετέχοντες τους, σύμφωνα με τις αρχές που προσδιορίζονται στο ανωτέρω τμήμα IV Α, υπό τον όρο, ωστόσο, ότι στον παραλήπτη των αντίστοιχων μη γνωστοποιηθεισών ή των λοιπών εμπιστευτικών ή προνομιακών πληροφοριών υποδεικνύεται εκ των προτέρων και εγγράφως ο εμπιστευτικός χαρακτήρας των πληροφοριών που πρόκειται να γνωστοποιηθούν. &SL* Γ. 'Ελενγος Κάθε συμβαλλόμενο μέρος επιδιώκει να διασφαλίσει ότι οι μη γνωστοποιηθείσες πληροφορίες που λαμβάνει βάσει της συμφωνίας ελέγχονται, σύμφωνα με όσα ορίζονται σε αγτήν. Εάν ένα από τα μέρη αντιλαμβάνεται ότι δεν είναι σε θέση ή ότι εύλογα μπορεί να αναμένεται ότι θα πάψει να είναι σε θέση να ανταποκριθεί στις διατάξεις των ανωτέρω παραγράφων Α και Β, περί της μη διάδοσης των πληροφοριών, πληροφορεί αμέσως σχετικά τον άλλο αντισυμβαλλόμενο που ενδέχεται να θιγεί από τη διάδοση. Στη συνέχεια, τα συμβαλλόμενα μέρη διαβουλεύονται μεταξύ τους ούτως ώστε να καθορίσουν την κατάλληλη δράση. £3 ΠΡΟΣΑΡΤΗΜΑ ΕΝΔΕΙΚΤΙΚΑ ΧΑΡΑΚΤΗΡΙΣΤΙΚΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΟΥ ΠΡΟΓΡΑΜΜΑΤΟΣ ΚΟΙΝΗΣ ΤΕΧΝΟΛΟΓΙΚΗΣ ΔΙΑΧΕΙΡΙΣΗΣ (ΠΚΤΔ) Το ΠΚΔΤ αποτελεί τμήμα της συμφωνίας που συνάπτεται μεταξύ των συμμετεχόντων σε κοινές έρευνες, στην οποία καθορίζονται τα αντίστοιχα δικαιώματα και υποχρεώσεις τους. Όσον αφορά τα δικαιώματα πνευματικής ιδιοκτησίας, στο ΠΚΔΤ ρυθμίζονται κατά κανόνα, μεταξύ άλλων, θέματα κυριότητας, προστασίας, δικαιωμάτων των χρηστών για σκοπούς έρευνας και ανάπτυξης, εκμετάλλευσης και διάδοσης, συμπεριλαμβανομένων των διευθετήσεων για την από κοινού δημοσίευση, τα δικαιώματα και υποχρεώσεις των επισκεπτών ερευνητών καθώς και τις διαδικασίες επίλυσης των διαφορών. Στο ΠΚΔΤ μπορεί επίσης να ρυθμίζεται το θέμα των εμφανών και αφανών πληροφοριών, των κανόνων που διέπουν την κοινοποίηση μη γνωστοποιηθεισων πληροφοριών, της παραχώρησης αδειών και της παράδοσης των αποτελεσμάτων. c&f ΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΟ ΔΕΛΤΙΟ 1. Τίτλος της ενέονειας Αιεθνής τεχνολογίας με τη Αημοκρατία της Νότιας Αφρικής. επιστημονική συνεργασία: συμφωνία συνεργασίας στα θέματα επιστήμης και 2. Σχετική voauuh του ποοϋπολονισυού Τσ έξοδα ταξιδίου για τους υπαλλήλους και τους εμπειρογνώμονες των ΕΚ θα καταλογιστούν σε βάρος των ειδικότερων κονδυλίων του προϋπολογισμού για τα προγράμματα που εκτελούνται βόσει του Τέταρτου Κοινοτικού Προγρόμμστος-Πλαισίου Ε&Τ Α/σκέλος ΕΚ. 3. Νουική Βόση Άρθρα 130/ και 130μ σε συνδυασμό με το άρθρο 228 της συνθήκης ΕΚ. Αποφύσεις του Συμβουλίου και του Κοινοβουλίου 1110/94/ΕΚ της 2&ης Απριλίου 1994 και 616/96/ΕΚ της 25ης Μαρτίου 1996. 4. ΠεοινοαΦή me ενέονειας 4. 1 Ειδικότεροι στόχοι της ενέργειας Κύριος αντικειμενικός στόχος είναι η τόνωση της συνεργασίας Ε&ΤΑ μεταξύ των ΕΚ και της Νότιας Αφρικής στο χώρο των Ε&ΤΑ σχεδίων που καλύπτονται από το πρόγραμμα-πλαίσιο. 4. 2 Χρονική διάρκεια (1994- Η συμφωνία θα συναφθεί για τη χρονική διάρκεια ισχύος του προγράμματος-πλαισίου 1998) και η ισχύς της θα είναι ανανεώσιμη με κοινή συμφωνία των αντισυμβαλλομένων (σιωπηρή ανανέωση) για όλα τα ειδικότερα προγράμματα που θα εκτελεσθούν σε υλοποίηση · πλαισίων. Η συμφωνία μπορεί να περατωθεί οποτεδήποτε των μεταγενέστερων προγραμμάτων από οποιονδήποτε αντισυμβαλλόμενο, αφού τηρηθεί η προβλεπόμενη σχετική προθεσμία γραπτής καταγγελίας έξι μηνών. 5. Κατάταξη της δαπάνης 5. 1 ΜΑ7 υποχρεωτικές δαπάνες 5. 2 Αιαχωριζόμενες πιστώσεις 6. ΜοοΦή δαπανών των αποστολών που θα πραγματοποιήσουν οι υπάλληλοι της Επιτροπής στη Χρηματοδότηση Νότια Αφρική· διοργάνωση εργαστηρίων, σεμιναρίων και συναντήσεων στην Ευρώπη και τη Νότια Αφρική. âS 7. Αηυοσιονουικός αντίκτυπος 7. 1 Μέθοδος υπολογισμού του συνολικού ετήσιου κόστους της ενέργειας (κατ 'εκτίμηση) α. της συνεργασίας', Προπαρασκευαστικές δραστηριότητες, ανασκόπηση τεχνολογίας, της μικτής επιτροπής συνεργασίας επιστήμης και συναντήσεις ανταλλαγή στοιχείων, επισκέψεις υπαλλήλων και εμπειρογνωμόνων στη Νότιο 50. 000 ECU Αφρική β. Επιστημονικά και τεχνικά εργαστήρια/συναντήσεις 60. 000 ECU Σύνολο 110. 000 ECU/ετησίως 7. 2 Ενδεικτικός πολυετής προγραμματισμός (σε εκατ. ECU) 1997 0. 1 1998 1999 + 2000 + 0. 1 0. 1 0. 1 Πιστώσεις ανάληψης υποχρεώσεων Πληρωμές 0. 1 0. 1 0. 1 0. 1 8. Μέτοσ πάταξης των απατών της Θα διεξάγονται πολυάριθμοι διοικητικοί υπογραφής και εκτέλεσης των συμβάσεων έρευνας. Στους ελέγχους αυτούς συγκαταλέγονται και οι ακόλουθοι έλεγχοι: έλεγχοι σε κάθε στάδιο και δημοσιονομικοί Στο στάδιο πριν από την σύναψη της σύυβασης Αρχική επιλογή των προτάσεων βάσει της επιστημονικής αξίας του εκάστοτε σχεδίου και του εφικτού χαρακτήρα του ερευνητικού κόστους σε συνάρτηση με το περιεχόμενο, τη χρονική διάρκεια του σχεδίου και τις πιθανές του επιπτώσεις. Ανάλυση των δημοσιονομικών στοιχείων που έχουν υποβληθεί από τους προτείνοντες στο έντυπο διαπραγμάτευσης της σύμβασης. Έπειτα από την υπονοαφή της σύυβασης ελεγκτή. επιστημονικός 'Ελεγχος των δαπανών σε διάφορα επίπεδα (δημοσιονομικός υπόλογος, υπεύθυνος) πριν από την πληρωμή. Εσωτερικοί έλεγχοι που διεξάγονται από το δημοσιονομικό Επιτόπιοι έλεγχοι, βάσει των οποίων θα επιτραπεί να ανιχνευθούν τα σφάλματα και οι άλλες τυχόν ανωμαλίες που υπάρχουν, μέσω της εξέτασης των δικαιολογητικών εγγράφων. Για να βελτιωθεί η αποτελεσματικότητα των ελέγχων αυτών, οι υπηρεσίες της Επιτροπής έχουν συγκροτήσει μία μονάδα διεξαγωγής ελέγχων, που συντονίζει όλους τους διεξαγόμενους ελέγχους. 0/ εν λόγω έλεγχοι πραγματοποιούνται είτε από μέλη αυτής της μονάδας ελέγχων είτε από εταιρείες ορκτωτών λογιστών με τις οποίες η Επιτροπή έχει συνάψει σχετική σύμβαση, υπό την εποπτεία του προσωπικού της προαναφερθείσας μονάδας ελέγχου. Επιτόπιες επιθεωρήσεις από το δημοσιονομικό ελεγκτή της Επιτροπής και από το Ελεγκτικό Συνέδριο της Ένωσης. % 2& 9. Ανάλυση κόστους - αποτελεσυατικότητας 9. 1 Ειδικότεροι αντικειμενικοί στόχοι, ελεγχόμενο φάσμα συνεργατών σκοπός της συμφωνίας είναι να δοθεί στην Κοινότητα και τη Νότια Αφρική η δυνατότητα να αποκομίσουν οφέλη βασιζόμενες στη βασική αρχή του αμοιβαίου οφέλους, από την και τεχνολογική πρόοδο που επιτυγχάνεται στο πλαίσιο των αμοιβαίων επιστημονική ερευνητικών Επιστημονικής τους προγραμμάτων, με τη συμμετοχή της Νοτιοαφρικανικής Κοινότητας και του βιομηχανικού της κλάδου στα ερευνητικά προγράμματα της Κοινότητας και με την ανεξάρτητη και μη επιδοτούμενη συμμετοχή φορέων που έχουν την έδρα τους στην Κοινότητα στα ερευνητικά προγράμματα της Νότιας Αφρικής. ευεργετικά οφέλη στην ΕΚ για την Νότια Αφρική θα προκύψουν για τις επιστημονικές το βιομηχανικό κλάδο και το ευρύτερο κοινό, χάρη στον άμεσο και έμμεσο κοινότητες, αντίκτυπο της συνεργασίας. 9. 2 Αιτιολόγηση της ενέργειας η προβλεπόμενη Η παρέμβαση του κοινοτικού προϋπολογισμού είναι απαραίτητη επειδή συνεργασία εμπίπτει στο πεδίο εφαρμογής του προγράμματος - πλαισίου, συμπεριλαμβανομένου και του σκέλους του προϋπολογισμού: συμμετοχή της Νότιας Αφρικής σε ορισμένο ειδικότερα προγράμματα και τις διοικητικές δαπάνες του ευρωπαϊκού σκέλους (αποστολές κοινοτικών υπαλλήλων, διοργάνωση σεμιναρίων στην Κοινότητα και τη Νότια Αφρική). 9. 3 Παρακολούθηση και αξιολόγηση της ενέργειας Η συμφωνία συνεργασίας θα αξιολογείται σε τακτά χρονικά διαστήματα από τις συναρμόδιες υπηρεσίες της Επιτροπής. Η σχετική αξιολόγηση θα συμπεριλαμβάνει τα ακόλουθα στοιχεία: α. Περισυλλογή στοιχείων: Me βάση τα δεδομένα που παρέχονται από τα ειδικά προγράμματα των προγρσμμότων- πλαισίων. β. Συνολική αξιολόγηση της ενέργειας: Στο τέλος κάθε έτους, οι αρμόδιες διευθύνσεις της Επιτροπής θα προβαίνουν σε αξιολόγηση όλων των δραστηριοτήτων συνεργασίας, που υλοποιούνται στο πλαίσιο της παρούσας συμφωνίας. 10. Επιπτώσεις στο σκέλος των διοικητικών δαπανών Η Επιτροπή δεν ζητά οποιεσδήποτε πρόσθετες θέσεις για τους σκοπούς της διαχείρισης της συμφωνίας. της συμφωνίας δεν πρόκειται Τα καθήκοντα διαχείρισης ειδικό σε της συγκεκριμένους συμφωνίας θα διαχειρίζονται από το προσωπικό που έχει επιφορτισθεί με την υλοποίηση των ειδικών προγραμμάτων στο πλαίσιο των προγραμμάτων-πλαισίων που θα υιοθετηθούν ενδεχομένως μεταγενέστερα. υπαλλήλους. 0/ δραστηριότητες συνεργασίας του παρόντος προγράμματος-πλαισίου και η υλοποίηση να ανατεθούν και &Ί- ISSN 0254-1483 COM(97) 119 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 15 11 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-97-109-GR-C ISBN 92-78-17188-3 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο ο^


title: 97/252/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 25ης Μαρτίου 1997 για την κατάρτιση των προσωρινών καταλόγων επιχειρήσεων τρίτων χωρών από τις οποίες τα κράτη μέλη επιτρέπουν τις εισαγωγές γάλακτος και προϊόντων με βάση το γάλα που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
health control
human nutrition
import (EU)
import licence
milk
third country
veterinary legislation


title: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA- PARLAMENTET OM EUROPÆSK INITIATIV FOR FORSKNING OG UDVIKLING INDEN FOR LANDBRUG-EIARD

eurovoc_concepts:
agricultural policy
agronomic research
food resources
management of resources
research body

text: lir * KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 25. 03. 1997 KOM(97)126 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM EUROPÆISK INITIATIV FOR FORSKNING OG UDVIKLING INDEN FOR LANDBRUG EIARD WfåSs^iky H «HMM kl-=f j s #i TO i%£iJ4iÅ afri RESUME Det europæiske initiativ for forskning og udvikling inden for landbrug (EIARD) blev forelagt Rådet (forskning) den 10. marts 1995 og den 9. juni 1995. Kommissionen bekendtgjorde, at den ville udarbejde en meddelelse om initiativet i 1996. I denne meddelelse redegøres der for El ARD's baggrund, kontekst, formål og rolle samt organisation og forvaltning. EIARD omfatter i øjeblikket Unionens 15 medlemsstater, Norge, Schweiz og Europa-Kommissionen. for udvikling. De vigtigste udviklingsmål På verdensplan vil fødevareforsyningen skulle mere end fordobles som følge af en befolkningstilvækst fra i dag på 5,8 til over 8 mia. i 2025, hvilket betyder enorme er derfor at opnå udfordringer fødevaresikkerhed og lempe fattigdommen under tilgodeseelse af miljøet. Forskning og teknologi inden for landbrugsproduktion og bæredygtig forvaltning af naturressourcer i tacklingen af disse udfordringer. Vigtigheden af har en vital rolle at spille landbrugsforskning og -udvikling (ARD) er i denne forbindelse alment anerkendt. Der er mange aktører involveret i ARD, både på det politiske og institutionelle plan i donor- og udviklingslande og internationale organisationer, der alle har deres egne prioriteter og strategier. Der er et presserende behov for bedre koordination og samarbejde for at forbedre komplementariteten, synergien og rentabiliteten. til de donor internationale landbrugsforskningscentre Europa skal spille to roller inden for landbrugsforskning og -udvikling. For det første som nationale landbrugsinstitutioner i udviklingslandene. For det andet som videnskabelig partner, der fungerer som forbindelsesled mellem institutioner i Europa og udviklingslande. Europa er involveret i de igangværende drøftelser om at oprette såkaldte regionale og subregionale fora og et globalt forum for forskning og udvikling inden for landbrug, der er en ny måde at samle alle aktører på, såvel på politisk som på institutionelt plan samt regionalt og globalt. Den europæiske stilling i den internationale dialog er imidlertid svag nu i forhold til dens bidrag og potentiel på grund af manglende samordning, og denne skal derfor udbygges. og Formålet med EIARD er at forbedre virkningerne af investeringer i forskning og udvikling gennem en mere effektiv koordinering mellem de 18 partnere, både på politisk og operationelt plan. Dette ville ligeledes give Europa en mere aktiv rolle og en bedre anerkendelse i alle internationale spørgsmål vedrørende ARD. EIARD er et middel til at fremme samarbejdet mellem alle de aktører, der er involveret i ARD. Dets f. eks. formål er at fremme koordinationen på forskellige europæiske planer, A informationsudveksling, samråd, undersøgelser til orientering af forskningspolitik og - aktiviteter samt at udvide partnerskabet mellem Europa og udviklingslandene. Installeringen af et informationssystem (EIARD-InfoSys) er undervejs. Der er for nylig blevet foretaget en større feasibilitets-undersøgelse. Der støttes samråd mellem forskningsgrupper og koordinering mellem de europæiske donorer med hensyn til de internationale centre under den rådgivende gruppe for international landbrugsforskning (CGIAR). EIARD gennemføres af en europæisk koordinationsgruppe (ECG), hvor de 18 partnere er repræsenteret. Det er et uformelt koordmationsforum for drøftelse af politik for forskning og udvikling, som ikke behandles i bestående EU-udvalg vedrørende ARD. De nationale ECG-medlemmer udpeges af de respektive regeringer, og det forventes, at de repræsenterer begge områder samt at de handler proaktivt. ECG står til regnskab over for de enkelte europæiske regeringer (gennem deres repræsentanter) og EU- Ministerrådet og Europa-Parlamentet gennem Kommissionen. ECG får støtte fra en mindre arbejdsgruppe (WG) og kan bistås af (grupper af) eksperter. ECG og WG bistås af et eksekutivsekretariat, som har til huse i Europa-Kommissionen. RÅDET BEDES FØLGENDE OM, AT: internationale fora i forbindelse med forskning anerkende dette initiativs betydning for at øge kohærensen i Unionens stilling i i landbrugs forskellige produktion til fødevaresikkerhed, bæredygtig udvikling og lempelse af fattigdommen i udviklingslandene; af naturressourcerne forvaltning tilknytning og i anerkende betydningen af en proaktiv frivillig og fleksibel koordinations- mekanisme og følgerne for medlemmernes deltagelse på rette plan; tilslutte sig, at henstillinger, der fremkommer fra dette initiativ, vil blive taget i betragtning ved formuleringen og gennemførelsen af Unionens fremtidige politik og strategier; støtte initiativets fortsættelse og Kommissionens deltagelse som repræsentant for EU's interesser på dette område som fuld partner side om side med medlemsstaterne og andre europæiske medlemmer; notere, at Kommissionen, når relevant, vil informere Rådet om fuldført arbejde. MEDDELELSE TIL RÅDET OG PARLAMENTET FRA KOMMISSIONEN OM EUROPÆISK INITIATIV FOR FORSKNING OG UDVIKLING INDEN FOR LANDBRUG EIARD 1. BAGGRUND På Rådets samling (forskning) den 29. september 1994 fremkom Frankrig med et forslag til et europæisk initiativ for forskning og udvikling inden for landbrug. På mødet på ministerplan i den rådgivende gruppe for international landbrugsforskning CGIAR i Luzern den 9. -10. februar 1995 forelagde det franske formandskab for Unionen en politisk erklæring fra Rådet og et memorandum om Europa og forskmng og udvikling inden for landbrug. Resultaterne fra Luzern-mødet blev forelagt Rådet (forskning) den 10. marts 1995; Kommissionen blev opfordret til at undersøge en ordning for opfølgning af det europæiske initiativ og stille forslag til Rådet. Rådet (forskning) fremhævede på sin samling den 1. juni 1995 betydningen af forskning og udvikling og angav som prioriterede områder forvaltning af fornyelige naturressourcer, landbrugsproduktion og sundhed. Kommissionen forelagde den 9. juni 1995 Rådet (forskning) et arbejdsdokument med en redegørelse for en ordning, som kunne hjælpe til en bedre koordination mellem medlemsstaterne og Kommissionen og mellem forsknings- og udviklingspolitikkerne. I dokumentet foreslås det, at der nedsættes en europæisk koordinationsgruppe, ECG, til at gennemføre initiativet og til at sikre kontinuitet i det, og Kommissionen bebudede desuden, at den ville sende Rådet og Parlamentet en meddelelse om initiativet i 1996. Det europæiske initiativ for forskning og udvikling inden for landbrug EIARD er siden Rådets samling (forskning) den 9. juni 1995 blevet gennemført under ledelse af den europæiske koordinationsgruppe, som afholdt sit første møde i Wien den 11. -13. oktober 1995 og sit andet møde den 10. -11. oktober 1996 i Bonn. Den europæiske koordinationsgruppe er dannet ud fra en bestående uformel gruppe af europæiske donorer til CGIAR-systemet gennem en udvidelse af dens mandat og optagelse af de resterende medlemsstater, som hidtil ikke havde bidraget finansielt til CGIAR. Denne meddelelse, hvori der redegøres for det europæiske initiativs rolle og aktiviteter, skal ses i sammenhæng med det igangværende program for internationalt samarbejde under det 4. rammeprogram for FTU1 og Kommissionens meddelelse af 18. oktober 1995 om udsigterne for internationalt samarbejde inden for FTU og Rådets resolution af 25. marts 1996; den fremhæver målet med fremme af FTU2 med relevans for udviklingslandenes behov og prioriteter og af større regional integration med henblik på at befordre en bæredygtig udvikling. Rådets beslutning 94/807/EF af 23. november 1994 om et særprogram for forskning og teknologisk udvikling herunder demonstration inden for samarbejde med tredjelande og internationale organisationer (1994-1998) (EFT L 126 af 18. 05. 1994, s. 1) KOM (95) 489 2. SAMMENHÆNG OG FORMÅL Verdenssammenhængen I de næste 30 år vil fødevareforsyningen i verden skulle mere end fordobles som følge af en befolkningstilvækst fra i dag på 5,8 til over 8 mia. i 2025, fortrinsvis i udviklingslandene. Det betyder enorme udfordringer for udvikling, som er et globalt problem. I forbindelse med den nødvendige øgede fødevareproduktion og den forventede mere varierede efterspørgsel efter fødevarer og andre landbrugsprodukter vil der skulle tages hensyn til et betydeligt, yderligere pres på miljøet og de knappe naturressourcer. Samtidig er det nødvendigt at opnå fødevaresikkerhed gennem en tilstrækkelig indkomst til at købe fødevarer og ved at sikre passende jobskabelse. De vigtigste udviklingsmål er derfor at sikre fødevaresikkerhed og at lempe fattigdommen under tilgodeseelse af miljøet. I de senere år er disse udfordringer blevet behandlet i internationale fora, som f. eks. Rio-konferencen i 1992 (Agenda 21) (og dens verdenshandelsforhandlinger, konventionerne om forestående biodiversitet på ørkendannelse, verdensfødevaretopmødet, der tilrettelagdes af FAO i 1996. femårsrevision), dagsordenen varigen på og og Det er også almindeligt anerkendt, at eftersom landbrugssektoren (herunder udnyttelsen af fornyelige naturressourcer) bidrager i væsentlig grad til økonomien i almindelighed i udviklingslandene, både med hensyn til indkomst og beskæftigelse, er en fortsat forbedring af denne sektor en forudsætning for yderligere økonomiske fremskridt i disse lande. Man må være meget opmærksom på de mange forandringer, der sker forskellige steder i verden, og som kan få en betydelig indflydelse på udviklingslandene. Heriblandt kan man nævne globaliseringen af informationssamfundet, nye teknologier, udviklingen inden for videnskaben og stærkere markedskræfter. Disse forandringer kan lette integrationen af udviklingslandene i verdensøkonomien, men de kan også føre til en større diversificering mellem udviklingslandene og geografiske og politiske regioner. landbrugsproduktion og bæredygtig Forskning og teknologi har en vital rolle at spille i løsningen af de grundlæggende udviklingsproblemer. Det kræver en global og kohærent mobilisering af videnskabelig kompetence, større harmoni mellem forskningsaktiviteter og udviklingskrav og en styrkelse af båndene mellem de bestående videnskabelige og teknologiske kapaciteter. Forskning og teknologi står over for umådelige udfordringer, særlig i forbindelse med fødevarer og miljø, dvs. forvaltning af naturressourcerne. Det hedder følgende i den politiske erklæring fra ministermødet i Luzern i 1995: "Det vi har brug for i landbruget er en revolution, som er endnu mere produktiv end den første grønne revolution, og endnu grønnere med hensyn til bevarelse af naturressourcerne og miljøet, hvilket nogle har betegnet som en < < dobbelt grøn revolution > >. For at opnå dette er der brug for en meget bedre komplementaritet og synergi mellem tilgangen til forskning i de rige og de fattige lande. De komparative fordele med hensyn til landbrugsforskning vil skulle bedre defineres og udnyttes. Rentabiliteten ved de forskellige tilgange vil skulle forbedres. Til at tackle udfordringerne på landbrugsområdet i fremtiden er der ikke blot behov for finansielle ressourcer. Der er også brug for en bedre målretning af det aktuelle forskningsarbejde, en bedre programmering og en planlægning af forskning inden for rammerne af fælles agendaer og vedtagelse af fælles mål. " I denne henseende er den strategiske rolle, som landbrugsforskning og -udvikling3 (ARD) kan spille, almindelig anerkendt, for verdensfødevaretopmødet. i den politiske handlingsplanen erklæring f. eks. og Der er mange aktører involveret i landbrugsforskning og -udvikling (ARD), f. eks. nationale landbrugsforskningsorganisationer i udviklingslandene - NARS'er - regionale organisationer i den tredje verden, de internationale landbrugsforskningscentre - I ARC er - under den rådgivende gruppe for international landbrugsforskning - CGIAR - og landbrugsforskningsorganisationer - ARO'er - i de industrialiserede lande, f. eks. Vesteuropa. Sammen udgør de et væsentligt element i det globale internationale landbrugsforskningssystem, som støttes af forskellige lande, Europa-Kommissionen og andre multilaterale og internationale organisationer (Verdensbanken, FAO, UNDP osv. ). Også andre aktørers rolle i det globale system er anerkendt, f. eks. den private sektor, landbrugerorganisationer, ikke-statslige organisationer - NGO'er. Forholdene ændrer sig hurtigt på internationalt plan. Der føres i øjeblikket drøftelser om at oprette et såkaldt globalt forum for landbrugsforskning og -udvikling, som involverer alle aktører i det globale system, både på det politiske og det institutionelle plan. Det globale forum er en ny måde at føre alle aktørerne inden for landbrugsforskning på verdensplan sammen på. Arbejdet med opbygning af det globale forum startede på regionalt og subregionalt plan i udviklingslandene med oprettelse af fora, som fokuserede på større geografiske og politiske regioner med inddragelse af NARS'er og bestående regionale organisationer. Der er afholdt møder i regionale fora i Vestasien og Nordafrika (Aleppo i december 1995), Vestindien (Port-of-Spain i januar 1996), Asien (New Delhi i februar 1996), Afrika syd for Sahara (Kampala i februar 1996 og Latinamerika (Bogota i februar 1996). Repræsentanter for disse regioner mødtes i Jakarta i maj 1996 til hvad der blev benævnt et forberedende møde til det globale forum. Det første møde i det globale forum fandt sted i Washington DC den 30. og 31. oktober 1996. I dette møde deltog ikke blot repræsentanter for ovennævnte regioner men også repræsentanter fra ARO'er i donorlandene (herunder de to eksisterende ARO-net NATURA og ECART4 i Europa), donorrepræsentanter og CGIAR. På det første møde i det globale forum blev der vedtaget en erklæring om globalt partnerskab i landbrugsforskning, og der var enighed om, at en handlingsplan vil blive yderligere omsat til konkrete foranstaltninger. Flere af disse møder fandt sted under diverse formidleres auspicier, herunder Europa-Kommissionen på det europæiske initiativs vegne (EIARD). Europa-Kommissionen er blevet bedt om at spille denne rolle fremover. Denne nye udvikling viser, hvor hurtigt tingene har udviklet sig, siden de internationale drøftelser begyndte for to år siden efter ministermødet i Luzern. I alle fora foregår der en international dialog om væsentlige spørgsmål til drøftelse af forskningsplaner og formulering af prioriteter og strategier på globalt, regionalt og Landbragsforskriing og -udvikling (ARD) refererer til forskning og teknologi til fordel for udviklingslandene (herunder Middelhavspartnerlandene og vækstøkonomierne) i alle sektorer inden for landbrug (f. eks. afgrøder, (agro)skovbrug, fiskeri og akvakultur), såvel som bæredygtig forvaltning af de fornyelige naturressourcer (f. eks. agro-biodiversitet, jordbund, vand). NATURA: Network of European Agricultural (Tropically and subtropically oriented) Universities and scientific Complexes Related with Agricultural development. ECART: European Consortium for Agricultural Research in the Tropics. subregionalt plan samt fremme af operative partnerskaber om samarbejde. Indtil nu har de alle fokuseret på landbrugsforskning og -udvikling - ARD. Med så mange aktører på forskellige planer, alle med deres egne prioriteter og strategier, er det er presserende behov for koordination til at forbedre komplementariteten, synergierne og rentabiliteten. Europas rolle På verdensplan spiller Europa5 en rolle på to områder inden for landbrugsforskning med henblik på udvikling. (USA, Canada, levandøren Europa (42%), Nord-Amerika For det første som donor til CGIAR og NARS'er i udviklingslande. CGIAR støttes af ca. 45 donorlande og -organisationer og sponsoreres desuden af Verdensbanken, FAO, UNDP og UNEP. CGIARs budget er på omkring 300 mio. USD om året. I 1996 var hoved 15%), Stillehavsområdet (Japan, Australien, 15%) og Verdensbanken (15%). Alligevel er Europa kun en relativ beskeden rolle på grund af manglende koordination og hyppigt manglende samordnet europæisk optræden på CGIAR's møder. Det har betydet, at nogle af de andre større donorer indtager en relativ stærk stilling, særlig De Forenede Stater og Verdensbanken. Europa deltager i dialogen, men dets rolle bør styrkes yderligere. Man er nået vidt med hensyn til den fysiske og menneskelige kapacitetsopbygning i NARS'erne i udviklingslandene og deres engagement i ARD, hovedsagelig på basis af deres egen indsats og ofte med bistand fra donorlandenes udviklingsfonde, herunder Europa og EF. Men da finansielle og andre begrænsninger i høj grad hæmmer mange NARS'ers output, er der stadig behov for fortsat bistand til at styrke de enkelte NARS'er i udviklingslandene. Ovennævnte regionale og subregionale fora har en vital rolle at spille i den forbindelse, og også disse kræver fornyet europæisk støtte, medens de etablerer sig fuldstændigt. For det andet som videnskabelig partner, der fungerer som forbindelsesled mellem institutioner i Europa og udviklingslande. Dette vil kunne opnås ved at medlemsstaterne og/eller EF indgår i bilaterale og multilaterale samarbejdsaktiviteter inden for forskning og teknologi og udvikling, og navnlig ved at tilskynde deres offentlige og private institutioner til at blive mere involveret i ARD-partnerskab. enten involveret i ARD, gennem medlemsstaternes Der er mange europæiske institutioner indenfor landbrugsforskning (ARO'er), der er direkte bilaterale samarbejdsprogrammer inden for forskning og teknologi og udvikling eller gennem samordnede programmer på unionsplan. De europæiske ARO'er har en lang tradition for agronomisk og økologisk forskning både i tropisk og tempereret klima, som har resulteret i et væld af viden. De besidder knowhow og databaser om forvaltning af informationsnet for bedre udbredelse af sådan viden. Deres uddannelses- og forskningsinfrastrukturer på universiteter og andre institutioner har længe været vært for studerende fra udviklingslande og samarbejdet med deres NARS-institutioner for at hjælpe dem med at styrke deres kapacitet. Forskning, der er udviklet i og for Europa, Europa: gruppen af aktive partnere i ARD, nemlig Unionens 15 medlemsstater, Norge, Schweiz og Europa-Kommissionen. Gruppen er dannet ud fra den europæiske CGIAR-donorgruppe (13 medlemsstater, Kommissionen, Norge og Schweiz). er i stigende grad blevet relevant for udviklingslandene. Betydningen af det europæiske forskersamfund for ARD og globale anliggender er vokset stærkt. Det har også resulteret i nærmere forbindelser og et stærkere engagement mellem forskere, der hidtil har været inddraget i ARD, og andre dele af forskersamfundet, herunder den private sektor. Europæiske ARO'er har også haft meget at byde på med hensyn til en multidisciplinær i samarbejdsprogrammer verden over, fra lokalbetingede FoU-programmer om enkelte produkter til deltagelse i komplekse konsortier på et økoregionalt niveau. forskning. Deres erfaringer anvendes tilgang til i en de kan rolle spille Europæiske institutioner (ARO'er) bidrager til at styrke forskningskapaciteten i NARS gennem deres deltagelse i fælles forskningsprojekter og samarbejdsnet. De placerer sig på grund af deres kompetence både individuelt og kollektivt i en meget stærk position, hvor økoregionale forskjimgssamarbejdsprogrammer og samtidig hjælpe de deltagende NARS'er med at dække deres behov med hensyn til f. eks. forskningsforvaltning, administration, bedre prioritering, planlægningsanalyse og oprettelse af bedre kommunikations- og informationsnet. De regionale organisationer og det nyligt dannede regionale og subregionale fora, der er nævnt ovenfor, spiller under ledelse af NARS-repræsentanter en stadig stigende rolle med hensyn til at befordre partnerskab om samarbejde. De spirende stærkere partnerskaber, der etableres på en mere lige fod, og mulighederne for en konstruktiv dialog byder på nye og inspirerende udfordringer for europæiske deltagere. globale eller Til trods for, hvor vigtige disse to roller er, vedrørte den uformelle koordination på europæiske plan indtil for nylig kun et enkelt aspekt - nemlig rollen som CGIAR- donor, og her drejede det sig kun om informationsudveksling. I betragtning af den generelle mangel på samordning af andre aspekter af det europæiske engagement i ARD, blev det anset for nyttigt at udvide koordinationsgruppens mandat og at inddrage alle medlemsstater og ikke blot CGIAR-donorer. Denne nye mekanisme bygger på den tidligere med samme principper om uformalitet, fleksibilitet, subsidiaritet og lige status for alle deltagere. Dette resulterede i, at det europæiske initiativ for forskning og udvikling inden for landbrug - EIARD - blev lanceret for to år siden. 3. EIARD's rolle initiativet, og EIARD's formål er på basis af de betydelige bidrag, som Europa yder, at forbedre virkningerne af investeringer i forskning og udvikling gennem en mere effektiv koordination mellem de 18 partnere inden for staterne og i Kommissionen, både på det politiske og på det operationelle plan. Dette vil ligeledes give Europa en mere aktiv rolle og en bedre anerkendelse i alle internationale spørgsmål vedrørende ARD. EIARD er et middel til at fremme samarbejdet mellem alle involverede aktører, herunder europæiske ARO'er, udviklingslandenes NARS'er og deres regionale og subregionale fora og CGIAR's internationale centre (IARC'er), for dermed at maksimere sammenhængen med fælles mål og for at skabe komplementaritet, synergi og en bedre rentabilitet såvel som at optimere de operationelle og politiske virkninger. For at nå målene skal der som led i det europæiske initiativ fastlægges en samordnet europæisk strategi for de 17 stater og Kommissionen. EIARD kan bidrage til en bedre koordination mellem de relevante politikker, navnlig inden for forskning og udvikling, og sigter mod at skabe en større sammenhæng mellem de forskellige aktiviteter, som Kommissionen og staterne står for. En yderligere styrkelse af koordinationen mellem de relevante tjenestegrene i Kommissionen vil være ønskelig, for at Kommissionen således kan spille en større rolle i initiativet. Denne rollefordeling er helt på linje med Unionstraktatens artikel 130 G og H for forsknings vedkommende og artikel 130 U og V for udviklingssamarbejdets vedkommende. EIARD's rolle skal derfor være at fremme: A. Koordinationen på forskellige europæiske planer 1. Informationsudveksling inden for Europa, f. eks. inden for EF og staterne og mellem EF og staterne. Informationsudveksling mellem alle aktører er af vital betydning. De moderne informations- og kommunikationsteknologier giver mange muligheder for at stimulerer i bredeste lette informationsudvekslingen og anvendelsen af moderne redskaber. Initiativet vil også kunne hjælpe til at mobilisere den europæiske forskningskapacitet og etablere forbindelser med NARS'er, med regionale og subregionale fora og med IARC og således bidrage til at styrke forskningskapaciteten i udviklingslandene. informationsudvekslingen forstand. EIARD Installeringen af et informationssystem (EIARD-InfoSys) til at gøre den bedst mulige brug af bestående databaser og informationssystemer er under vejs. Der er foretaget en feasibilitets-undersøgelse herover. Den 23. og 24. september 1996 blev der i Bonn afholdt en workshop til at definere specifikationerne for etableringen af EIARD- InfoSys, som starter med en pilotfase. Samrid om udviklingslande og internationale fora, f. eks. CGIAR, det globale forum, regionale og subregionale fora, Agenda 21, på politisk og institutionelt plan, forbedringer med hensyn til Europas synlighed, tilstedeværelse og deltagelse. Sarnrådsmekanismerne vil blive forbedret med henblik på at nå en bedre synergi med anden EU-politik, samarbejde med medlemsstaterne, de relevante internationale organisationer og udviklingslandene. For at kunne sikre en sammenhængende og komplementær tilgang er der behov for at fremme et større samvirke blandt europæiske ARO'er, med NARS'er, regionale og subregionale fora og organisationer og CGIAR. Der kræves et løbende og af relevante partnere interaktivt forskningsprioriteter og fordeling af de knappe ressourcer. Sarnrådsmekanismerne baserer sig på konsultationer mellem europæere og drøftelser med de andre aktører. til finansielle identifikation input alle fra |Samrådet mellem CGIAR's europæiske donorer både med hensyn til politik og strategi] og fordeling af midlerne til IARC'erne sker på et uformelt og regelmæssigt grundlag. 11 alle tilfælde, hvor det skønnes egnet, kan der fastlægges en fælles europæiske holdning 1 I på møderne i CGIAR. Koordinationsaktiviteter, f. eks. programmer, policy-udvikling og -formulering, koordination af forskellige ARD-politikker inden for og mellem EF og staterne, 8 fastlæggelse af koordinerede holdninger, hvor dette er muligt, og forsvar af alle EIARD-partneres synspunkter, hvor dette er egnet, at øge effektiviteten og rentabiliteten af europæisk viden og innovation i forbindelse med globale og udviklingsorienterede spørgsmål. EIARD støtter den regionale og subregionale tilgang, som kan anvendes til at løse nationale og lokale udviklingsspørgsmål og befordre partnerskab og tillige indpasses i globale prioriteter og strategier. EIARD hjælper desuden til at aktivere passende gennemførelsesmekanismer og at styrke NARS'erne. Inden for rammerne af det globale forum, der er under opbygning, bidrager EIARD til oprettelse af et europæisk regionalt forum for europæiske beslutningstagere og ARO'er med henblik på at styrke og sikre en bedre koordination af deres rolle i afviklingen af dagsordenen for forskning i den globale styring af landbrug og naturressourcer. |Der er undersøgelser i gang til at orientere fremtidig forskningspolitik og -aktiviteter. Der er foretaget en større undersøgelse over "Mekanismerne i det regionale og subregionale samarbejde inden for landbrugsforskning, deres funktion i praksis og bæredygtige finansiering". Af denne undersøgelse fremgår det allerede, at EIARD- partnerne er indstillet på en koordineret holdning i den internationale drøftelser om oprettelse af det globale for landbrugsforskning. regionale og subregionale forum og fora 4. B. 1. Formulering af en fælles europæisk politik for ARD. Dette mål kunne tilstræbes på de forskellige tidligere beskrevne koordinationsniveauer afhængigt af, hvor villige partnerne er hertil på baggrund af de indhøstede erfaringer. Udvidet partnerskab med udviklingslandene Direkte partnerskaber mellem Europa og udviklingslandene informationsudveksling) (også om Der har foregået et vist arbejde for samvirke mellem forskningsgrupper både i Europa (ARO'er) og i udviklingslandene (NARS'er). Bestående europæiske organisationer af netværkstypen inden for ARD, f. eks. NATURA for universiteternes vedkommende og ECART for forskningsinstitutternes vedkommende, som repræsenterer adskillige ARO'er men ikke alle, er blevet opfordret til at fremkomme med deres synspunkter under internationale drøftelser i det globale forum. Der er planer under vejs om tilrettelæggelse af et europæisk forum for alle europæiske ARO'er. De subregionale organisationer i Afrika, f. eks. CORAF (Vest- og Centralafrika), ASARECA (Øst- og Centralafrika) og SACCAR (det sydlige Afrika), som repræsenterer deres regioner, støttes, således at de kan organisere sig i subregionale fora og deltage i det globale forum. 2. Inden for rammerne af det globale forum, regionale og subregionale fora og CGIAR. Alle de relevante aktører bør have deres egen plads i det nye globale forum, og der er behov for nye retningslinjer for partnerskaber. Der kræves et samvirke på globalt plan, der kan trække på alle involverede parters ressourcer på basis af deres komparative fordele. Europa støtter allerede drøftelserne i udviklingslandenes regionale og subregionale fora og deres rolle i det globale forum. Men i denne sammenhæng bør det også organisere sig selv i et (regionalt) europæisk forum, både på politisk og institutionelt plan, som en del af det globale forum. Europæiske partnerskaber inden for ARD bør fremmes gennem et bedre samvirke mellem de relevante universiteter og andre højere læreanstalter, forskningsinstitutter, NGO'er og den private sektor. Alt 'dette forudsætter koordination på europæisk plan, hvilket er nødvendigt for at realisere EIARD's mål. Tidligere europæiske erfaringer med programmer, projekter, undersøgelser og netværk (bilaterale og multilaterale) som led i nord/syd-, nord/nord- og syd/syd-samarbejdet er yderst relevante. EIARD kan bygge videre herpå med det mål for øje, at det fremmer et direkte engagement fra forskersamfundene i udviklingslandene og i Europa. 4. EIARD'S ORGANISATION OG FORVALTNING Kommissionen forelagde Rådet (forskning) et arbejdsdokument på samlingen den 9. juni 1995 med overvejelser over en mekanisme til at realisere EIARD's mål. Det blev foreslået at nedsætte en europæisk koordinationsgruppe (ECG) til at gennemføre initiativet og sikre kontinuiteten deri. Som tidligere nævnt er denne dannet ud fra den bestående gruppe af europæiske til CGIAR, som består af 13 af Unionens medlemsstater, Europa- donorer Kommissionen, Norge og Schweiz med tilføjelse af de resterende medlemsstater, som ikke er CGIAR-donorer. EIARD repræsenterer dermed alle de 18 partnere i det europæiske initiativ. Det er et uformelt koordinationforum for drøftelse af alle interesserede EIARD-partneres politik for forskning og udvikling, som ikke behandles i bestående EU-udvalg vedrørende ARD. ECG-mekanismen skal fungere uden for de normale komitologi-procedurer for fællesskabsprogrammer. At ECG kommer til at fungere effektivt sikres ved landerepræsentation og Rådets godkendelse af den rolle, som Kommissionen skal spille. På mødet i Wien blev det besluttet, at ECG normalt skal bestå af to repræsentanter for hver land (17 stater) og repræsentanter for Kommissionen. Medlemmerne af ECG udpeges af de respektive regeringer og af Europa-Kommissionen. Da EIARD tager sig af både forsknings- og udviklingssamarbejdspolitik, forventes det af ECG-medlemmerne, at de handler proaktivt, repræsenterer deres landes synspunkter på disse områder og tager sig af de respektive sagsakter. I de fleste lande gælder det forskellige ministerier, som bør være repræsenter t. Det samme gælder for de forskellige tjenestegrene i EF. ECG står til regnskab over for de enkelte europæiske regeringer (gennem deres repræsentanter) og EU-Ministerrådet og Europa-Parlamentet gennem Kommissionen. Kommissionen rapporterer med regelmæssige mellemrum om udviklingen i EIARD til de bestående udvalg, der beskæftiger sig med ARD, og informerer Rådet og Parlamentet, særlig når der er tale om elementer, der vil skulle tages hensyn til i Den Europæiske Unions politik. Da det er blevet besluttet, at ECG i princippet kun skal træde sammen en gang om året, men på basis af erfaringerne med CGIAR's europæiske donorgruppe er der nedsat 10 en mindre arbejdsgruppe (WG), der skal følge aktiviteterne i det europæiske initiativ og fungere som "styringsudvalg". Den står til regnskab over for ECG. WG mødes ind imellem ECG's møder ca. fire gange om året, så vidt det er nødvendigt. WG-medlemmerne udpeges af ECG med mandat for to år; dens sammensætning tages op til fornyet overvejelse hvert andet år. WG består af medlemmer fra 6 partnerlande (i det første 2 år Frankrig, Tyskland, Det Forenede Kongerige, Sverige, Spanien og Schweiz) og i Kommissionen. De fleste omkostninger i forbindelse med initiativet (rejseudgifter osv. ) afholdes af partnerne selv. Kommissionen huser eksekutivsekretariatet, som i en indledende periode på tre år er blevet varetaget af en medlemsstat (NL) på udstationeringsbasis. Der er ydet en vis ad hoc-støtte til specifikke foranstaltninger i henhold til INCO-DC ledsageforanstaltningerne, f. eks. fælles støtte sammen med Tyskland til EIARD's InfoSys workshops. Om nødvendigt kan der bevilges ad hoc-støtte til specifikke aktiviteter med midler, der forvaltes af GD VIII (Europæsk Udviklungs Fond), efter de normale procedurer. Afhængigt af, hvilke aktiviteter der gennemføres under EIARD's auspicier, vil ECG og WG blive bistået af (grupper af) eksperter af varierende sammensætning. Dette "rådgivningskorps" vil blive anmodet om at behandle spørgsmål, som ECG/WG ønsker at få undersøgt, eller om at udarbejde udtalelser om bestemte emner. ECG og WG bistås af et eksekutivsekretariat, som har til huse i Europa- Kommissionen (GD XII). Eksekutivsekretariatet har ansvaret for den daglige forvaltning af det europæiske initiativ. RÅDET ANMODES FØLGELIG OM, AT: internationale anerkende dette initiativs betydning for at øge kohærensen i Unionens stilling i i forskellige i til landbrugsproduktion og forvaltning af naturressourcerne fødevaresikkerhed, bæredygtig udvikling og lempelse af fattigdommen i udviklingslandene; forskning i tilknytning forbindelse med fora betydningen fleksibel anerkende koordinationsmekanisme og følgerne for medlemmernes deltagelse på rette plan; proaktiv frivillig og en af tilslutte sig, at henstillinger, der fremkommer fra dette initiativ, vil blive taget i betragtning ved formuleringen og gennemførelsen af Unionens fremtidige politik og strategier; støtte initiativets fortsættelse og Kommissionens deltagelse som repræsentant for EU's interesser på dette område som fuld partner side om side med medlemsstaterne og andre europæiske medlemmer; notere, at Kommissionen, når relevant, vil informere Rådet om fuldført arbejde. 11 ISSN 0254-1459 KOM(97) 126 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 01 15 11 Katalognummer : CB-CO-97-121-DA-C ISBN 92-78-17500-5 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg A%