title: Ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (Altener II)

eurovoc_concepts:
EU programme
energy policy
environmental protection
renewable energy

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 12. 03. 1997 KOM(97) 87 lopull. 97/0106 (SYN) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (ALTENERII) (komission esittämä) I PERUSTELUT Sisältö 1. JOHDANTO 2. UUSIUTUVIA ENERGIALÄHTEITÄ KOSKEVAN EUROOPAN YHTEISÖN OHJELMAN TARVE 2. 1 Ympäristö 2. 2 Energian saannin varmuus 2. 3 Kilpailukyky 2. 4 Alueellinen kehitys, sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus ja työllisyys 3. ALTENER n-OHJELMAN RAKENNE 3. 1 Johdanto A ALTENER I -TOIMIEN LAAJENTAMINEN 3. 2 Tutkimukset ja muut toimet uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämiseksi (2 artikla a alakohta) 3. 2. 1 Yhteisön lainsäädäntö, yhdenmukaistaminen ja standardointi 3. 2. 2 Strategiat uusiutuviin energialähteisiin liittyvien teknologioiden käyttöönoton edistämiseksi 3. 3 Alakohtaiset kokeilutoimet, joiden tavoitteena on uusiutuvien energia lähteiden kehittämiseen tarvittavien infrastruktuurien ja välineiden luominen ja laajentaminen (2 artikla b alakohta) 3. 3. 1 Paikallinen ja alueellinen suunnittelu 3. 3. 2 Suunnittelun, seurannan ja arvioinnin välineet 3. 3. 3 Rahoitus-ja muut välineet 3. 3. 4 Tiedotus 3. 3. 5 Opetus ja koulutus 3. 4 Tiedon levittäminen (2 artikla c ja d alakohta) 3. 4. 1 Tiedotusverkostot 3. 4. 2 Keskitetty järjestelmä tiedon keräämistä ja levittämistä varten B UUDET TOIMET UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN MARKKINA OSUUDEN KASVATTAMISEKSI 3. 5 Uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvattamiseen ja investointien edistämiseen tähtäävät kohdennetut toimet (2 artikla e alakohta) 3. 5. 1 Toiminta-ajatus 3. 5. 2 AL TENERI -ohjelmasta saatuja kokemuksia 3. 5. 3 Ehdotetut AL TENER II -toimet C UUSIUTUVIA ENERGIALÄHTEITÄ KOSKEVAN YHTEISÖN STRATEGIAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT UUDET TOIMET 3. 6 Toimet, jotka liittyvät uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön ja toteuttamiseen ja seurantaan Euroopan yhteisössä strategian jäsenvaltioissa (2 artikla f alakohta) 3. 6. 1 Toimien tarkoitus 3. 6. 2 AL TENER I -ohjelman toimet 3. 6. 3 Ehdotetut ALTENER II-toimet 3. 6. 3. 1 Yhteisön uusiutuvia energiavaroja koskevan strategian ja ja toimintasuunnitelman jäsenvaltioissa saavutetun edistyksen seuranta sekä yhteisössä toteuttaminen 3. 6. 3. 2 Ohjelman perusteella toteutettujen toimien ja toimenpiteiden arviointi 4. RAHOITUS 4. 1 ALTENER I 4. 2 A L T E N ER II 4. 2. 1 Aliéner I -toimien laajentaminen 4. 2. 2 Kohdennetut toimet uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton lisäämiseksi 4. 2. 3 Yhteisön strategian toteuttamiseen liittyvät uudet toimet 4. 2. 4 Talousarvioehdotus 5. EHDOTETTU TOIMENPIDE JA TOISSIJAISUUSPERIAATE 6. PÄÄTELMÄT I PERUSTELUT 1. JOHDANTO ALTENER-ohjelma perustettiin neuvoston päätöksellä 93/500/ETY, ja se käynnistyi virallisesti 1 päivänä tammikuuta 1993. ALTENER päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997. Ohjelman tähän mennessä saavutetuista tuloksista on laadittu välikertomus kolmannen toimintavuoden lopussa. Komission mielestä ALTENER-ohjelman jatkaminen on tarpeen. Ohjelmalla on keskeinen asema ympäristöystävällisten uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämisessä, ja se on tärkeä osa komission strategiaa C02-päästöjen vähentämiseksi. Tämä on myös yhteisön perustamissopimuksen 130 r ja 130 s artiklojen mukaista. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntyminen tukee myös arvokkaalla tavalla yhteisön energiapoliittisten tavoitteiden saavuttamista. Tämä käy selkeästi ilmi komission tiedonannosta Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja (KOM(96) 576, 20. 11. 1996), jossa osoitetaan, että uusiutuvia energialähteitä hyödynnetään tällä hetkellä siinä määrin epätasaisesti ja riittämättömästi, etteivät ne pysty parhaalla mahdollisella tavalla edesauttamaan yhteisön energiapoliittisten tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi uusiutuvien energialähteiden edistäminen on yksi niistä tukipylväistä, joille komission esittämä yhteisön tulevaa energiapolitiikkaa koskeva valkoinen kirja, jota on käsitelty sekä Euroopan parlamentissa että neuvostossa, perustuu. Komission valkoisessa kirjassa Kasvu, kilpailukykyjä työllisyys - 21. vuosisadan haasteet ja mahdollisuudet todetaan, että ympäristöä säästävät energiateknologiat ovat tulevaisuuden hyvinvoinnin avaintekijä, mutta nykyinen verotusjärjestelmä ei johda voimavarojen optimaaliseen käyttöön. Yleisesti ollaan yhtä mieltä siitä, että uusiutuvat energialähteet ovat tulevaisuudessa kestävän kehityksen politiikan kulmakivi ja että niiden avulla voidaan merkittävästi kohentaa työllisyystilannetta sekä kaukaisilla tai syrjäisillä alueilla asuvien yhteisön kansalaisten sosiaalisia oloja. Uusiutuvien energialähteiden lisääntynyt käyttö lisää näin sosiaalista yhteenkuuluvutta yhteisön sisällä, edistää paikallisten energiavarojen hyödyntämistä ja nopeuttaa uusien energiateknologioiden (joista monia on kehitetty yhteisön tuella) markkinoille pääsyä. Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio ehdottaa ALTENER-ohjelman jatkamista ja tehostamista siten, että otetaan huomioon sekä monet riippumattoman asiantuntija ryhmän esittämistä suosituksista että komission omat kokemukset ALTENER-ohjelmasta ja muista energiaan liittyvistä toimista. Koska juuri nyt on olennaisen tärkeää saada uusiutuvat energialähteet entistä tärkeämmäksi osaksi käyttämiemme energialähteiden yhdistelmää, ehdotetaan uusia toimia, joiden tavoitteena on poistaa uusiutuvien energialähteiden käytön ei-teknisiä esteitä. Mainittakoon, että komissio arvioi parhaillaan jäsenvaltioiden pyynnöstä kaikkia rahoitusvälineitä, joita voidaan käyttää yhteisön energiapolitiikan toteuttamisessa. Jos arviointi johtaa siihen, että neuvosto alkaa tulevaisuudessa noudattaa kokonais- valtaisempaa toteutettavat toimet yhdennetään luonnollisesti tähän uuteen lähestymistapaan. energiatoimissa, ALTENER-ohjelman lähestymistapaa perusteella ALTENER II -ohjelman on määrä käynnistyä 1 päivänä tammikuuta 1998. Ohjelma jatkuu ehdotuksen mukaisesti 31 päivään joulukuuta 2002 saakka, jollei sitä tätä ennen liitetä osaksi laajempaa kehystä. ALTENER II -ohjelma koostuu seuraavista osista: A ALTENER I-OHJELMAN TOIMIEN LAAJENTAMINEN - - - tutkimukset ja standardointitoimet (mukaan lukien vapaaehtoiset sopimukset) uusiutuvien energialähteiden käyttöön liittyvien laitteiden osalta; kokeilutoimet, joiden tarkoituksena on poistaa institutionaalisia ja hallinnollisia esteitä sekä vahvistaa infrastruktuureja uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi jäsenvaltioissa; tiedon kulun parantaminen alan toimijoille sekä sijoittajille, jotka ovat mahdollisesti kiinnostuneita hyödyntävistä uusiutuvia hankkeista; tämä toteutetaan tarkoitukseen sopivien verkostojen avulla. energialähteitä B UUDET TOIMET UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN MARKKINA OSUUDEN KASVATTAMISEKSI - aloitteet, joiden tavoitteena on hankkia yksityistä pääomaa; pyrkimyksenä on jouduttaa investointeja uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviin hankkeisiin. C UUDET TOIMET, JOTKA LIITTYVÄT UUSIUTUVIA ENERGIALÄHTEITÄ JA STRATEGIAN KOSKEVAN YHTEISÖN SEURANTAAN TOTEUTTAMISEEN - toimet, joilla seurataan uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kehittymistä kansallisella ja yhteisön tasolla sekä arvioidaan tulevaisuudessa vahvistettavan uusiutuvien energialähteiden strategian puitteissa toteutettavia toimia ja ALTENER-ohjelman toimien vaikutuksia. Uusiutuvilla energialähteillä tarkoitetaan tässä ehdotuksessa: biomassaa, mukaan lukien energiantuotantoon soveltuvat viljelylajikkeet, polttopuu, maa- ja metsätalouden jätteet, yhdyskuntajätteet1, nestemäiset biopolttoaineet ja biokaasu; suuren ja pienen (< 10 MW) mittakaavan vesivoimaa; Jätteiden osalta on otettava huomioon Komission tiedonanto yhteisön jätehuoltostrategian tarkistamisesta (KOM(96) 399 lopull. , 30. 7. 1996), jossa jätteiden määrän vähentäminen niiden syntypaikassa sekä materiaalien hyödyntäminen kierrättämällä, sikäli kuin se on ympäristön kannalta kestävää, asetetaan etusijalle jätteiden polttamiseen ja siihen liittyvään energian hyödyntämiseen nähden. 5 - - - - tuulienergiaa; aurinkolämpöä ja auringon fotoenergiaa; geotermistä energiaa; vuorovesi-, aalto- ja muita merienergioita. Uusiutuvien energialähteiden osuus Euroopan yhteisössä tarvittavan primaarienergian tuotannosta on tällä hetkellä hieman alla 6 prosenttia, ja niistä saatavan energian kokonaismäärä on noin 70 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia (toe) vuodessa. Tästä biomassan osuus on noin 60 prosenttia ja vesivoiman 36 prosenttia. ALTENER I -ohjelmassa uusiutuvien energialähteiden määrälliseksi kehittämistavoitteeksi asetettiin 8 prosentin osuus 12 yhteisömaan energiatarpeesta vuoteen 2005 mennessä. Tätä tavoitetta on tarkistettava siten, että otetaan huomioon yhteisön laajentuminen 15 maata käsittäväksi. Tiedonannossaan vihreästä kirjasta, joka koskee uusiutuvia energialähteitä koskevaa yhteisön strategiaa2, komissio esittää uuden tavoitteen asettamista vuodelle 2010. Tällaisena tavoitteena voisi olla kaksinkertaistaa uusiutuvien energialähteiden osuus energialähteiden yhdistelmässä. Jos tällainen tavoite vahvistetaan sen jälkeen kun asiasta on neuvoteltu laajasti eri osapuolten kanssa ja jos se saavutetaan, uusiutuvien energialähteiden osuus arvioidusta primaarienergian kokonaistarpeesta, 1570 miljoonasta öljyekvivalenttitonnista, nousisi noin 190 miljoonaan öljyekvivalentti- tonniin. Näin aikaansaatu 120 öljyekvivalenttitonnin lisäys uusiutuvien energialähteiden avulla tuotetun energian määrässä puolestaan vähentäisi vuonna 2010 C02-päästöjä 330 miljoonalla tonnilla. ALTENER II -ohjelman tarkoituksena on myötävaikuttaa merkittävällä tavalla siihen, että yhteisö saavuttaa uusiutuvien energialähteiden käytön tuntuvaa lisäämistä koskevan tavoitteensa. ALTENER tulisi näin ollen nähdä kiinteänä osana yhteisön tulevaa uusiutuviin energialähteisiin liittyvää strategiaa. Ohjelman toimilla pyritään erityisesti energialähteiden käyttöönoton poistamaan esteitä, nopeuttamista nimenomaan yhteisön jäsenvaltioissa, eivätkä siihen kuulu toimet kolmansissa maissa. Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti ALTENER-ohjelma mahdollistaa kuitenkin yhteistyön myös niiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa, joiden liittymistä unioniin valmistellaan. Samoin ohjelmaan liittyvää yhteistyötä voidaan tehdä Kyproksen kanssa. jarruttavat uusiutuvien jotka teknologioita koskevan yhteisön ohjelman Ehdotettu ohjelma on laadittu siten, että se täydentää muita yhteisön ohjelmia ja erityisesti uusiutuvien energialähteiden (JOULE- THERMJE) toimia. ALTENER II -ohjelman tavoitteena ei ole rahoittaa tutkimus toimintaa tai teknologioiden esittelyhankkeita. Ohjelmassa keskitytään edistämään uusiutuvien energialähteiden käyttöä siten, että nämä energialähteet voivat merkittävästi kasvattaa osuuttaan Euroopan energiamarkkinoilla. Uusiutuvia energialähteitä koskevasta yhteisön strategiasta laaditussa vihreässä kirjassa yksilöidään erilaisia markkinaosuuden Komission tiedonanto: Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja KOM(96) 576 lopull. , 20. 11. 1996. 6 kasvattamisen esteitä, mukaan lukien markkinoiden puutteellisuuksista johtuvat esteet. Näiden markkinaesteiden poistamiseksi tarvitaan entisestään tehostettu ALTENER- ohjelma. ALTENER II on lisäksi keskeinen osa yhteisön strategiaa uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi ja toivon mukaan se tukee merkittävällä tavalla tähän strategiaan liittyvien yhteisön tavoitteiden saavuttamista. 2. UUSIUTUVIA ENERGIALÄHTEITÄ KOSKEVAN EUROOPAN YHTEISÖN OHJELMAN TARVE Uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvattaminen ja käytön lisääminen on monin tavoin hyödyksi ympäristölle, energia-alalle ja koko taloudelle. Komission tiedonanto vihreästä kirjasta, joka koskee uusiutuvia energialähteitä koskevaa yhteisön strategiaa, sisältää katsauksen, jossa selvitetään, miten uusiutuvien energialähteiden kehittäminen edesauttaa yhteisön perustamissopimuksessa ja siitä johdetuissa politiikoissa määriteltyjen yhteisön tavoitteiden saavuttamista. Tässä yhteydessä on kuitenkin vielä syytä tarkastella lähemmin niitä vihreässä kirjassa esitettyjä poliittisia perusteita, joihin tässä ALTENER II -ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa nojaudutaan. 2. 1 Ympäristö Komission vuonna 1992 laatimassa yhteisön strategiassa C02-päästöjen vähentämiseksi korostettiin, että uusiutuvilla energialähteillä on tärkeä asema, kun pyritään saavuttamaan yhteisön tavoite, jonka mukaan C02-päästöt olisi vuoteen 2000 mennessä saatava vähennetyksi vuoden 1990 tasolle. ALTENER-ohjelmasta tuli tämän vuoksi keskeinen osa strategiaa. Tätä asetelmaa vahvistivat C02-päästöjen vähentämiseen tähtäävää järjestetyn ympäristöasiainneuvoston 15 päivänä ja 16 päivänä joulukuuta 1994 kokouksen päätelmät, joissa todetaan neuvoston korostavan, että C02-päästöjen vakauttamista koskeva tavoite voidaan saavuttaa ainoastaan koordinoidulla toimenpide kokonaisuudella, jolla lisätään energiatehokkuutta ja energian järkevää käyttöä ja hyödynnetään uusiutuvia energialähteitä. Päätelmien mukaan energiatehokkuus ja energian järkevä käyttö perustuvat kysyntään tuotannon, muuntamisen, kulj etuksen j a kulutuksen tasoilla. 3 tarjontaan kaikilla energian ja Tämä ei merkitse sitä, että uusiutuvien energialähteiden käyttö tulisi nähdä ihmelääkkeenä ympäristöongelmiin. Yleisesti kuitenkin tunnustetaan, että yhteisö ei saavuta tavoitettaan, jollei uusiutuvien energialähteiden käyttöä ajeta aktiivisesti. Tämä taas edellyttää väistämättä sitä, että jäsenvaltioiden on voimistettava pyrkimyksiään suotuisien markkina olosuhteiden luomiseksi uusiutuville energialähteille ja että yhteisön tehtävänä on jäsenvaltioiden toimien yhteensovittaminen ja optimointi. Mikä olennaisinta, viime vuosina tapahtunut kehitys on tuonut korostetusti esille ympäristöongelmat, jotka ovat suoraan yhteydessä fossiilisten polttoaineiden käyttöön. Näitä ovat erityisesti C02-päästöihin ja ilmastonmuutoksiin liittyvät ongelmat. Onkin selvää, että uusiutuvien energialähteiden on noustava huomattavasti keskeisempään asemaan EU:n energialähteiden yhdistelmässä, 11870/94 (Presse 273-G). jotta voitaisiin saavuttaa neuvostossa vastikään sovitut pitkän aikavälin C02-päästöjen järjestettävässä vähennykset, Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen sopimuspuolten kolmannessa konferenssissa (COP III). joulukuussa 1997 Kiotossa joita aiotaan ehdottaa Nykyinen energialähteiden yhdistelmä ei ole kestävän kehityksen pitkän aikavälin vaatimusten mukainen. Tämän tunnustavat nykyään yleisesti paitsi Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoksia käsittelevän kansainvälisen paneelin (IPCC) jäsenet myös muut kansainväliset järjestöt, kuten Kansainvälinen energiajärjestö (IEA) ja Maailman energianeuvosto (WEC), eri maiden hallitukset, kansainväliset vakuutusyhtiöt, ja mikä ehkä kaikkein tärkeintä, energiateollisuus itse. Uusiutuviin energialähteisiin liittyvät teknologiat eivät ole saasteettomia, mutta uusiutuvien energialähteiden käytöstä on se selkeä etu, etteivät ne aiheuta hiilidioksidin nettopäästöjä. Lisäksi useimpien uusiutuvien energialähteiden käytöstä aiheutuvat S02- ja NOx-päästöt ovat pienempiä kuin muilla energialähteillä. Tämä merkitsee sitä, että uusiutuvien energialähteiden käyttö on kestävän kehityksen kokonaisstrategian mukaista niin yhteisön alueella, muissa teollistuneissa maissa kuin kehitysmaissakin. Uusiutuvia energialähteitä käyttämällä voitaisiin vähentää C02-päästöjä 16 prosenttia (vuoden 1990 tasosta) vuoteen 2020 mennessä. Ulkoisten kustannusten on enimmillään arvioitu voivan laskea suotuisissa olosuhteissa jopa 20 miljardia ecua vuoteen 2020 mennessä. 4 2. 2 Energian saannin varmuus lisääntyvässä määrin riippuvainen tuontienergiasta. Vaikka Euroopan yhteisö on jäsenvaltiot edistyivät vuosien 1973 - 1995 välisenä aikana merkittävästi pyrkimyksissään vähentää riippuvuutta tuontienergiasta, viime aikoina pääasiassa kuljetusalan kasvanut energian tarve, energiatehokkuuden väheneminen, ydinenergian kokonaistuotannon kasvun pysähtyminen, oman öljyn- ja kaasuntuotannon väheneminen sekä epävakaat öljyn maailmanmarkkinahinnat ovat kääntäneet kehityksen päinvastaiseen suuntaan. Fossiilisten polttoaineiden runsas tarjonta on tuudittanut käyttäjät tietynlaiseen hyvänolontunteeseen, mikä puolestaan on aiheuttanut huolta energian saannin varmuudesta pitkällä aikavälillä. Äskettäinen öljymarkkinoiden kiristyminen yhdistettynä Kaakkois-Aasian nopeasti kasvavaan energiantarpeeseen tulee vauhdittamaan tätä suuntausta entisestään. Toisaalta Euroopan unioni voi tarjota kolmansiin maihin, erityisesti kehitysmaihin, kilpailukykyisiä uusiutuvien energialähteiden käyttöön liittyviä teknologioita. Näin voitaisiin samalla vähentää fossiilisten polttoaineiden tarvetta ja korvata perinteisiä polttoaineita. Euroopan yhteisö tuo tällä hetkellä tarvitsemastaan energiasta noin 50 prosenttia, mutta useimpien ennusteiden mukaan tuontiriippuvuus voi seuraavien 25 vuoden aikana nousta jopa 70 prosenttiin. Tämä tulee selvästi esille myös äskettäin julkaistussa Shell Internationalin raportissa, jossa esitetyissä pitkän aikavälin skenaarioissa fossiilisten polttoaineiden, erityisesti öljyn, käyttö vähenee nopeasti vuodesta 2020 lähtien. Vastaavasti vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttö lisääntyy huomattavasti, ja erityisesti uusiutuvien energialähteiden käyttö lähtee selvään nousuun heti vuosisadan vaihteen jälkeen. (Shell International, 1995). 8 Nykyisessä tilanteessa Euroopan yhteisö ei voi laiminlyödä omien energiavarojensa kehittämistä. Uusiutuvat energialähteet ovat kaikki omia varoja, ja hyödyntämällä tehokkaammin niihin liittyviä mahdollisuuksia voidaan lisätä huomattavasti energian saannin varmuutta. TERES II -tutkimuksessa5 on määritetty EY:n uusiutuvien tekniseksi potentiaaliksi 408 öljyekvivalenttitonnia vuoteen 2020 energialähteiden mennessä. Vastaavasti arvioidaan, että parhainta käytäntöä noudattaen uusiutuvista energialähteistä voitaisiin vuoteen 2020 mennessä saada EY:n markkinoilla 228 öljy ekvivalenttitonnia energiaa. Tämän potentiaalin toteutuminen lisäisi merkittävästi energian saannin varmuutta. 2. 3 Kilpailukyky TERES II -tutkimuksen ennusteista käy ilmi, että toteutettavasta skenaariosta riippuen Euroopan yhteisössä voidaan vuoteen 2020 mennessä saada 7,4-14 prosenttia primaarienergian tarpeesta uusiutuvista energialähteistä. Kaikkien 30 Euroopan maan osalta vastaavat luvut ovat 6,9 ja 12,8 prosenttia. Tämä merkitsee sitä, että alan laitemarkkinoiden kumulatiivinen arvo on vuoteen 2020 mennessä 78 - 266 miljardia ecua. Markkinat tarjoavat siis merkittäviä mahdollisuuksia eurooppalaisille valmistajille. Teknologiat, joita käytetään hyödynnettäessä uusiutuvia energialähteitä, eivät nykyisin ole kustannusten nopeasta laskusta huolimatta aina kilpailukykyisiä tavanomaisten energia lähteiden kanssa etenkään silloin, kun vertailukohteena ovat keskitetyt sovellukset. Voidaan kuitenkin lähteä siitä, että keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä ne ovat kilpailukykyisiä tavanomaisten energiantuotantotekniikoiden kanssa. Tätä taustaa vasten, ja ottaen huomioon, että näköpiirissä on ulkoisten kustannusten sisällyttäminen tulevaisuudessa hintoihin, uusiutuvilla energialähteillä voisi olla merkittävä osa kestävän ja kilpailukykyisen eurooppalaisen energiajärjestelmän luomisessa. Jo nyt on syytä huomata, että juurikaan vaikuta uusiutuviin energialähteisiin, jotka ovat omia energialähteitä; näin uusiutuvat energialähteet tulevat vakauttamaan energiakustannuksia. Niin ikään tulisi huomata, että jotkin uusiutuvat energialähteet ovat jo nykyään kilpailukykyisiä muiden energialähteiden kanssa erityisesti tietyillä yhteisön alueilla. tuontipolttoaineiden hintojen vaihtelut eivät WEC. n ja IEA. n vuoteen 2020 laadituissa ennusteissa, jotka koskevat maailmanlaajuisia uusiutuvien energialähteiden markkinoita, arvioidaan markkinoiden olevan arvoltaan 1700 miljardia ecua ja kooltaan 5-10 kertaa Euroopan markkinoiden suuruiset. Euroopan uusiutuvien energialähteiden alan teollisuus on jo nyt joillakin alueilla, erityisesti tuulienergiassa, kansainvälisesti johtavassa asemassa, ja biomassan kehittyneessä käytössä se on edelläkävijä. Vahvan kotikentän ja poliittisten tukitoimien myötä Euroopan teollisuudesta voisi tulla seuraavien 25 vuoden aikana maailman johtava uusiutuvien energialähteiden käyttöön toimittaja. Tämä avaa merkittäviä vientikaupan mahdollisuuksia Euroopan teollisuudelle. Menestyminen kaupankäynnissä riippuu kuitenkin myös siitä, miten Euroopan teollisuus kykenee vastaamaan esimerkiksi kehitysmaiden uusiutuviin energialähteisiin liittyviin erityistarpeisiin. liittyvän teknologian Euroopan uusiutuvia energialähteitä koskeva tutkimus (TERES I, 1994) (TERES II, 1996). 9 2. 4 Alueellinen kehitys, sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus ja työllisyys Uusiutuvien energialähteiden kehittäminen voi vaikuttaa myönteisesti ja konkreettisesti myös alueelliseen kehitykseen sekä työllisyyteen. Uusiutuvat energialähteethän ovat nimenomaan paikallisia energialähteitä. Niiden käyttö sekä uusiutuvia energialähteitä hyödyntävien energialaitosten perustaminen eivät useinkaan ole riippuvaisia infra struktuurin olemassaolosta. Lisäksi monilla vähemmän kehittyneillä alueilla on runsaat uusiutuvien energialähteiden varat. Uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen on siksi tärkeä osa aluepolitiikkaa, ja sillä voidaan saada aikaan uutta yritystoimintaa ja luoda työpaikkoja alueille, joiden teollinen kehitys on muuten heikkoa. Poliittisten tukitoimien avulla uusiutuvien energialähteiden kotimarkkinoille voitaisiin saada 180 miljardia ecua lisäinvestointeja vuoteen 2020 mennessä. Tällä pystyttäisiin luomaan puoli miljoonaa työpaikkaa energia-alalle ja sitä palveleville aloille. Työpaikat jakaantuisivat tasaisesti kaupunki- ja maaseutualueiden kesken. Lisäksi laiteviennin tarjoamat mahdollisuudet voisivat synnyttää vielä huomattavasti lisää työpaikkoja. 3. ALTENER II-OHJELMAN RAKENNE 3. 1 Johdanto ALTENER II -ohjelman on edistettävä yhteisön kokonaistavoitteiden saavuttamista niillä alueilla, joilla uusiutuvat energialähteet voivat näytellä merkittävää osaa: CCVpäästöjen vähentämisessä, uusiutuvien energialähteiden energiataseosuuden kasvattamisessa, energian tuontiriippuvuuden vähentämisessä, energian saannin varmuuden turvaamisessa, taloudellisessa kehityksessä, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden aikaan saamisessa sekä alueellisessa ja paikallisessa kehityksessä. Lisäksi ALTENER II -ohjelman on määrä edistää seuraavien kahden yleistavoitteen saavuttamista: (a) sen on osaltaan luotava tarvittavia edellytyksiä uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön lainsäädännöllisten, sosioekonomisten ja hallinnollisten edellytysten osalta, ja toteuttamiselle, erityisesti toimintasuunnitelman (b) sen on edistettävä yksityisiä ja julkisia investointeja uusiutuvista energialähteistä saatavan energian tuotantoon ja käyttöön. tilanteessa, jossa energiamarkkinoita ollaan vapauttamassa, tarvitaan Nykyisessä sosioekonomisia että uusiutuvien energialähteiden osalta sekä markkinoihin lisäksi täydennettävä yhteisön toimia tutkimuksen ja teknologian alalla siten, että luodaan otolliset olosuhteet uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvulle. liittyviä erityistoimenpiteitä. ALTENER lainsäädännöllisiä, -ohjelman on II 10 ALTENER II -ohjelmassa ehdotetuilla toimilla pyritään erityisesti: toteuttamaan ja täydentämään yhteisön liittyvien mahdollisuuksien kehittämiseksi; toimia uusiutuviin energialähteisiin yhdenmukaistamaan uusiutuvien energialähteiden markkinoiden laitteita; tuotteita ja lisäämään luottamusta uusiutuviin energialähteisiin, vauhdittamaan näiden energialähteiden markkinaosuuden kasvua ja parantamaan alan maailmanlaajuisia toimintavalmiuksia ja kilpailukykyä tukemalla infrastruktuureja; tehostamaan kansainvälisen, yhteisön, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason kokemuksia ja toimia koskevaa tiedonvälitystä ja koordinointia; lisäämään uusiutuvia energialähteitä hyödyntävän energiantuotannon toiminta- kapasiteettia; toteuttamaan uusiutuvia energialähteitä koskevaa yhteisön strategiaa. Jäljempänä esitetyt toimet ja toimenpiteet on määritetty ensinnäkin niiden kokemusten perusteella, joita komissio on saanut toteuttaessaan ALTENER I -ohjelmaa viimeksi kuluneiden neljän vuoden aikana. Toiseksi niissä on otettu huomioon ne päätelmät ja suositukset, jotka asiantuntijaryhmä esitti kolmannen toimintavuoden lopussa ohjelmasta laatimassaan välikertomuksessa. Kolmanneksi ne heijastelevat niitä mielipiteitä, joita vuoden 1996 aikana järjestettyjen sopimuspuolten kokousten osanottajat esittivät ohjelmaan liittyvistä keskeisistä aihepiireistä, sekä lisäksi Sitgesissä 25-27 päivänä marraskuuta 1996 järjestetyn ALTENER-konferenssin päätelmiä. Neljänneksi esitettyihin toimiin on sisällytetty tiettyjä osia Euroopan parlamentin päätöslauselmasta, joka koskee toimintasuunnitelmaa uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisön (Mombaur-kertomus) sekä Euroopan parlamentin päätöslauselmasta, joka koskee valkoista kirjaa Euroopan unionin energiapolitiikka. Viidenneksi ne ovat sopusoinnussa komission vihreän kirjan Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja6 kanssa. A. ALTENER I -TOIMIEN LAAJENTAMINEN 3. 2 Tutkimukset mahdollisuuksien kehittämiseksi (2 artikla a alakohta) toimet uusiutuviin energialähteisiin ja muut liittyvien Päätösehdotuksen 2 artiklan a alakohdan mukaiset toimet ovat uusiutuvia energialähteitä koskevan politiikan keskeisiä rakennusvälineitä. Artikla on osin sama kuin ALTENER I -päätöksen 3 artiklan a alakohta. Noin 15 prosenttia ALTENER I -ohjelman rahoituksesta kohdennettiin näihin toimiin. KOM(96) 576, 20. 11. 1996. 11 ALTENER II -ohjelmassa jatketaan poliittisten toimenpiteiden valmistelua ja arviointia. Lisäksi toimenpiteet ulotetaan kattamaan ETA- ja Keski- ja Itä-Euroopan maat sekä Kypros. 3. 2. 1 Yhteisön lainsäädäntö, yhdenmukaistaminen ja standardointi energialähteet ovat paikallisia Uusiutuvat ollen niiden hyödyntämiseksi tarvittavien hallinnollisten ja lainsäädännöllisten välineiden luominen on ensisijaisesti paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten tehtävä. Energia-alan sisämarkkinoiden kannalta on kuitenkin tärkeää, että yhteisön eri alueilla tapahtuva kehitys on johdonmukaista. Komissio seuraa tarkasti uusiutuviin energialähteisiin liittyvää kehitystä eri alueilla ja ehdottaa tarvittaessa lainsäädännöllisiä toimenpiteitä. energiavaroja. Näin Jotta saataisiin aikaan uusiutuvien energialähteiden käyttöön liittyvien tuotteiden ja laitteiden sisämarkkinat ja herätettäisiin käyttäjien luottamus, on tärkeää määritellä teknisiä normeja ja standardeja. Samaa tarkoitusta palvelee myös suorituskykyä tai laatua osoittavien "merkintöjen" kehittäminen. Komissio jatkaa omalta osaltaan työtä normien, standardien ja laatumerkintöjen aikaansaamiseksi. Normistojen ja standardien määritteleminen aloitettiin jo ALTENER I -ohjelman yhteydessä. CEN ja CENELEC kehittävät parhaillaan aurinkolämpöenergiaan, auringon fotoenergiaan, tuuliturpiineihin ja biodieseliin liittyviä normeja. Normin kehittäminen kestää kahdesta kolmeen vuotta. Työn on jatkuttava ALTENER II -ohjelman yhteydessä siten, että kehitetään biomassaan (biokaasu- ja muut biopolttoainelaitteet), pienvesi- voimaloihin sekä geotermiseen energiaan liittyviä normeja ja standardeja. 3. 2. 2 Strategiat uusiutuviin energialähteisiin liittyvien teknologioiden käyttöönoton edistämiseksi Eri energialähteitä ja teknologioita varten on kehitettävä markkinastrategioita, jotta kyetään selkiyttämään tavoitteita ja noudatettavia toimintatapoja. Strategiat tullaan saattamaan säännöllisesti ajan tasalle, ja lisäksi uusiutuvista energialähteistä tiedotetaan entistä tehokkaammin liikemiehille, päättäjille, rahoituslaitoksille jne. Tähän sisältyvät myös erityiset toimet uusiutuviin energialähteisiin liittyvän tiedon jakamiseksi niiden potentiaalisille käyttäjille pk-yrityksissä. (TERES II; puuhun, auringon Osa niistä strategioihin liittyvistä ja alakohtaisista tutkimuksista, joita tehtiin ALTENER I -ohjelman yhteydessä fotoenergiaan, auringon lämpöenergiaan, tuulienergiaan, geologisiin riskeihin ja pienvesivoimaloita koskevaan lainsäädäntöön liittyvät tutkimukset; ENER - IURE jne. ) saatetaan päätökseen ALTENER II -ohjelman yhteydessä. Yleisesti ottaen kaikki alakohtaiset tutkimukset on saatettava ajan tasalle ja ulotettava ETA- ja Keski- ja Itä-Euroopan maihin sekä Kyprokseen, jotta voitaisiin kehittää laajempia markkinastrategioita. Alakohtaisia tutkimuksia toteutetaan yhteistyössä teollisuudenalojen ja yritysten kanssa. 12 3. 3 Alakohtaiset kokeilutoimet, joiden tavoitteena on uusiutuvien energia- anteiden kehittämiseen tarvittavien infrastruktuurien ja välineiden luominen ja laajentaminen (2 artikla b alakohta) Nämä toimet ovat erittäin tärkeitä ja korjaavat huomattavan puutteen erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa ei toteuteta mitään muita vastaavanlaisia toimia. Se, että tämän joilla edistetään ohjelman yhteydessä käynnistetään uusia kohdennettuja uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvua (kohta 3. 5, 2 artikla e alakohta), ei vähennä alakohtaisten kokeilutoimien tarvetta. Ne ovat luonteeltaan erilaisia, ja ne on tarkoitettu täydentäviksi toimiksi. toimia, Mainitun 2 artiklan b alakohdan mukaisten alakohtaisten kokeilutoimien tavoitteena on luoda ja laajentaa infrastruktuureja jäsenvaltioissa, eivätkä ne liity suoraan tiettyihin hankkeisiin. Niiden tarkoituksena on jatkaa ALTENER I -päätöksen 3 artiklan b alakohdan mukaisia toimia. Infrastruktuureihin ja välineisiin liittyvät kokeilutoimet ovat olleet keskeisessä asemassa ALTENER I -ohjelmassa, ja niiden rahoitukseen on käytetty 66 prosenttia kokonaistalousarviosta. Hankkeita ovat ehdottaneet jäsenvaltiot, joissa on usein suoritettu myös hankkeiden esivalinta. Näin on taattu hankkeiden korkea taso. Ohjelman neljän ensimmäisen toimintavuoden aikana voitiin kuitenkin suppean rahoituksen takia antaa tukea ainoastaan 43 prosentille jäsenvaltioiden valitsemista ja esittämistä hankkeista. Yhteisön laajentuminen vuonna 1995 kasvatti lisärahoituksen tarvetta entisestään. Kokeilutoimiin liittyviä hankkeita esittävät ja toteuttavat usein yhdessä eri jäsenvaltioissa toimivat yhteistyökumppanit. Myös joissakin alue- tai paikallissuunnitteluun liittyvissä hankkeissa on mukana. useampia jäsenvaltioita. Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö tämäntyyppisissä toimissa bn näin ollen yksi ohjelman keskeisistä osista yhdessä tuloksia koskevan tiedon laajan levittämisen kanssa. ALTENER I -ohjelmassa kokeilutoimet on jaettu neljään pääryhmään, ja niiden suuntaviivat on määritelty vuosittain. Rahoitus on jaettu tasan kyseisten neljän pääryhmän (suunnittelu, välineet, rahoitus- ja markkinointivälineet sekä tiedotus ja koulutus) kesken. Vuosina 1993 - 1996 on tuettu kaikkiaan 279 :ää hanketta. Tähän mennessä ainoastaan kaksi hanketta on keskeytetty. Ohjelmaan liittyen on järjestetty sopimuspuolten kokouksia, joilla on ollut kaksi päätavoitetta: arvioida edistymistä ja vaihtaa kokemuksia ja taitotietoa. Saman periaatteen mukaisesti järjestettiin myös 25 - 27 päivänä marraskuuta 1996 pidetty ALTENER-konferenssi. Konferenssin päätelmät osoittivat, että on tärkeää jatkaa tämänkaltaisia toimia. 3. 3. 1 Paikallinen ja alueellinen suunnittelu Suunnittelu ei ole enää pelkkää voimavarojen kartoittamista, vaan väline, jolla voidaan arvioida eri toimenpiteiden mahdollisia vaikutuksia kaikilla asiaan kuuluvilla alueilla, mukaan lukien ympäristö, työllisyys ja paikallinen talouselämä. Yksi ketjun heikoista lenkeistä on suunnitelmien toteuttaminen. Kohdassa 3. 5 selostetuilla 2 artiklan e alakohdan mukaisilla toimilla tähdätään tämän lenkin vahvistamiseen. 13 3. 3. 2 Suunnittelun, seurannan ja arvioinnin välineet Uusiutuviin energialähteisiin liittyvien hankkeiden toteuttamista vaikeuttaa osaltaan näiden energialähteiden ja niihin liittyvien teknologioiden moninaisuus esimerkiksi energian tuotantoon soveltuvien viljelylajikkeiden, metsätalouden ja jätteiden kierrätyksen aloilla. Kaivataan yhä kipeämmin tehokkaita suunnittelun, testaamisen, seurannan ja arvioinnin välineitä, joilla voidaan vähentää hankkeiden toteuttamiseen liittyviä kustannuksia sekä tehostaa uusiutuvia energialähteitä käyttävien energiajärjestelmien toimintaa. Uusiutuviin energialähteisiin liittyviä suunnittelumenetelmiä ja -välineitä on kyetty kehittämään huomattavasti. Tietokoneohjelmat ja kartografisen tiedon käsittely- ja tallennusjärjestelmät (GIS) tarjoavat nykyään kehittyneitä välineitä, jotka tulee saattaa laajasti saataville. Lisäksi telemaattisilla järjestelmillä ja palveluilla voi olla tärkeä osa uusiutuviin energialähteisiin perustuvan energiahuollon optimoimisessa, koska niiden avulla voidaan automaattisesti ja jatkuvasti valvoa tuotantoa ja säädellä sitä kulutuksen mukaan. luonnostaan 3. 3. 3 Rahoitus-ja muut välineet On kehitettävä uusia rahoitusjärjestelyjä. Esimerkiksi kolmansilta osapuolilta saatavan rahoituksen tarjoamia mahdollisuuksia ei ole vielä käytetty läheskään täysimittaisesti. Lisäksi tulisi kehittää vihreän energian pörssien, käyttäjien tai tuottajien ryhmittymien, ja vihreiden hintojen kaltaisia uusia järjestelyjä. Koska uusiutuvien energialähteiden ominaispiirteet poikkeavat - joissakin tapauksissa (esim. fotoenergia) tarvitaan suuria investointeja, joissakin (esim. biomassa) taas käyttö kustannukset ovat korkeat - joudutaan rahoitusvälineitä pakostakin eriyttämään. toisistaan huomattavasti Yksi tärkeä tekijä, joka edesauttaa investointien rahoitusta, ovat erilaiset markkina- välineet, kuten tulostaejärjestelyt. Näillä voidaan vähentää riskejä tai jopa kokonaan poistaa ne sekä herättää luottamusta potentiaalisissa sijoittajissa. 3. 3. 4 Tiedotus Tiedotusinfrastruktuurien että tiedotusinfrastruktuurit muodostavat sen keskeisen rungon, jonka varaan rakentuu sekä koko suurelle yleisölle suunnattu yleisluonteinen tiedotus että tietyille kohderyhmille, kuten liikemiehille, opiskelijoille tai virkamiehille, suunnattu erityistiedottaminen. tiedotustoimenpiteiden ja yksittäisten erona on, 3. 3. 5 Opetus ja koulutus ja yliopistojen Uusiutuviin energialähteisiin liittyviä teknologioita koskevan opetuksen sisällyttäminen koulujen tärkeää uusiutuvien energialähteiden tulevan kehityksen kannalta. Erityisen tärkeää tämä on sellaisilla koulutusaloilla kuten arkkitehtuurissa, taloustieteessä, oikeus- ja hallintotieteissä, joilla uusiutuviin energialähteisiin liittyvät teknologiat ovat vieläkin liian usein lapsipuolen asemassa. opetusohjelmaan on olennaisen 14 Uusiutuviin energialähteisiin liittyviä teknologioita käsittelevät kurssit, joita järjestettäisiin osana ammattillista jatkokoulutusta ja ennen kaikkea yrityksissä, edistäisivät näiden teknologioiden markkinaosuuden kasvua tavanomaisten energialähteiden hallitsemalla alalla. Myös opetusmateriaalin kehittäminen on tärkeä osa tätä toimintaa. 3. 4 Tiedon levittäminen (2 artikla c ja d alakohta) 3. 4. 1 Tiedotusverkostot tekijä lisättäessä tietoisuutta uusiutuvista energialähteistä ja Tiedotus on tärkeä edistettäessä niiden käyttöä. Nimenomaan verkostomalli sopii erityisen hyvin tiedon levittämiseen ALTENER I -ohjelman aikana saadut kokemukset tällaisista verkostoista ovat olleet erittäin myönteisiä. Tämän vuoksi tiedon levittämistä tarkoitukseen sopivien verkostojen kautta jatketaan ja lisätään. Jotkut näistä verkostoista saattavat olla rakenteeltaan erilaisia ja luonteeltaan tilapäisiä; niille voidaan antaa tiettyjä tehtäviä tietyksi ajaksi. I ei -ohjelmassa tehty eroa komission pyynnöstä ALTENER toteutettavien tiedonlevittämistoimien ja kolmansien osapuolien pyytämien toimien välillä. Molemmissa tapauksissa yhteisön rahoitusosuus oli rajattu 60 prosenttiin. ALTENER I -ohjelmasta saadut kokemukset osoittavat, että joidenkin tiedotustoimien on oltava kokonaan yhteisön jäsenvaltioiden rahoittamia. Yhteisrahoitusjärjestelyn piiriin voi kuulua ainoastaan aloitteille annettava II tuki. Tiedotustoimet on näin ollen -päätösehdotuksessa kahteen osaan: kokonaan rahoitettaviin hankkeisiin (komission aloitteesta käynnistetyt hankkeet) ja 50 prosenttiin asti rahoitettaviin hankkeisiin (muiden aloitteesta käynnistetyt hankkeet). jaettu ALTENER Tiedon levittäminen verkostojen kautta on ALTENER I -ohjelman aikana mahdollistanut eri tapahtumien järjestämisen ja julkaisujen laatimisen yleisen sopimuksen nojalla ja, mikä tärkeää, läheisessä yhteistyössä kansallisten energiavirastojen ja -järjestöjen kanssa. Tällaista yhteistyötä on ALTENER II -ohjelman yhteydessä laajennettava siten, että se kattaa ensinnäkin muita "verkostoja", kuten euroneuvontakeskukset, ja toiseksi myös muita alueita. "Kohdennettujen tehtävien verkostojen" osalta ALTENER I -päätöksen 3 artiklan - polttoaineeksi d alakohdan mukaisesti muodostetut kolme biomassaverkostoa soveltuvien nestemäisten ja verkosto, biopolttoaineiden verkosto - ovat olleet erittäin tehokkaita. Niiden toimintaa jatketaan ALTENER II -ohjelmassa 2 artiklan d alakohdan puitteissa. kierrätysenergiaverkosto viljelykasvien 3. 4. 2 Keskitetty järjestelmä tiedon keräämistä ja levittämistä varten Euroopan parlamentin ehdotuksen (Mombaur-kertomus, kohta 7) mukaisesti perustetaan keskitetty järjestelmä uusiutuvia energialähteitä koskevan lukien rahoitusmenetelmiä koskeva tieto, keräämistä ja levittämistä varten. Järjestelmän toiminta koordinoidaan jäsenvaltioiden ja eri alueiden vastaavanlaisten toimien kanssa. Tiedon levittämiseen käytetään Internet-tietoverkkoa. tiedon, mukaan 15 B 3. 5 UUDET TOIMET UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN MARKKINA OSUUDEN KASVATTAMISEKSI Uusiutuvien investointien edistämiseen e alakohta) energialähteiden markkinaosuuden tähtäävät kohdennetut kasvattamiseen toimet ja (2 artikla 3. 5. 1 Toiminta-ajatus Monet uusiutuvat energialähteet ovat jo nykyään täysin tai lähes kilpailukykyisiä. Huolimatta tästä suotuisasta kehityksestä uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden vahvistuminen on erittäin hidasta. Tämän markkinoiden toimintahäiriön aiheuttaa joukko esteitä, joita voidaan kuvata parhaiten esittämällä yksityiskohtaisesti tyypillisen hankkeen toteuttamisen vaiheet. tietoisia niistä Kovinkaan monet eivät ole tai taloudellisista hyödyistä, joita heidän lähiympäristönsä hyödynnettävissä olevat uusiutuvat energialähteet voivat tarjota. Suurimpana syynä tähän on tiedon puute. Ongelma voidaan ratkaista panostamalla voimakkaasti tietyille ryhmille suunnattuihin tiedotuskampanjoihin, joissa pyritään aina mahdollisuuksien mukaan saamaan aikaan suora ja henkilökohtainen yhteys potentiaalisiin sijoittajiin ja hankkeiden toteuttajiin. liiketoimintamahdollisuuksista - Kun tietoisuus on luotu, on saatava nopeasti vastaus tiettyihin kysymyksiin. Näitä ovat: mitä tarkalleen ottaen voidaan tehdä, mitkä ovat kustannukset ja mitkä hyödyt? Kysymyksiin vastaamiseksi tarvitaan markkinoiden kartoittamista sekä hankkeen tarjoamien mahdollisuuksien arviointia. Nämä palvelut on tarjottava nopeasti ja kohtuullisin kustannuksin. Jos arvioinnin tulokset ovat myönteisiä ja viittaavat siihen, että tietty hanke on taloudellisesti toteuttamiskelpoinen, hanke on tutkittava yksityiskohtaisesti. Monissa tapauksissa potentiaalisella hankkeen toteuttajalla ei ole tähän tarvittavaa osaamista ja hän tarvitsee apua. -. Kun hanke on tarkasti määritetty ja siihen liittyvät investointikustannukset selvitetty, on vastassa vaikea ongelma: on hankittava rakennus- ja toimiluvat niistä vastaavilta viranomaisilta ja, jos kyseessä on sähköntuotanto, neuvoteltava kohtuullinen sopimus verkkoon liittymisestä. Tässä yhteydessä on ratkaisevan tärkeää, että tarjolla on neuvontaa. Muussa toteuttamiskelpoisista hankkeista luovutaan juuri tässä vaiheessa. tapauksessa monista taloudellisesti - Kun hankkeeseen liittyvät luvat ja verkkoon liittyminen ovat kunnossa, on ylitettävä toinen vaikea este, rahoitus. Liikepankeilla ei useinkaan ole kokemusta uusiutuviin energialähteisiin liittyvien hankkeiden rahoittamisesta tai ne eivät luota kokemattomiin sijoittajiin. Tällaisissa tapauksissa on saatava pankit vakuuttuneiksi hankkeen mahdollisuuksista. Vielä senkin jälkeen kun kaikki edellä kuvatut ongelmat on ratkaistu, uusiutuviin energialähteisiin perustuvan energiantuotannon kaltaisella uudella alalla tarvitaan aina lisätoimia. Tällainen on esimerkiksi käyttöhenkilökunnan koulutus. 16 liittyvien hankkeiden Kuten edellä olevasta käy ilmi, uusiutuviin energialähteisiin toteuttajille on tarjottava tiettyjä palveluja, joiden avulla he voivat selviytyä vastaan tulevista ei-teknisistä esteistä. Näistä ylimääräisistä palveluista koituu omat kustannuksensa. Suotuisissa olosuhteissa ja suhteellisen suurissa hankkeissa oheis investointikustannuksista. Epä kustannukset voivat olla 10 prosentin suotuisammissa olosuhteissa ja pienemmissä hankkeissa oheiskustannukset voivat olla yhtä suuret - tai jopa suuremmat - kuin investointikustannukset. Teknologian kehittyminen on viime vuosina laskenut huomattavasti laiteinvestointien kustannuksia ja, kuten edellä mainittiin, saanut aikaan sen, että uusiutuvia energialähteitä hyödyntävät hankkeet ovat monilla alueilla taloudellisesti toteuttamiskelpoisia. Nyt on ryhdyttävä lisätoimiin, jotta saataisiin alennetuksi oheiskustannuksia ja palveluista koituvia kustannuksia ja jotta toteuttaminen vähemmän riskialttiiksi kokemattomille voitaisiin sijoittajille. Juuri tähän pyritään tässä kohdassa ehdotetuilla uusilla ALTENER-toimilla. tehdä hankkeiden luokkaa 3. 5. 2 AL TENER I -ohjelmasta saatuja kokemuksia ALTENER I -ohjelmassa noin puolet neuvoston päätöksen 3 artiklan b alakohdan perusteella tuetuista kokeiluhankkeista liittyi markkinaosuuden kasvun esteisiin. Ohjelman puitteissa: laadittiin paikallisia potentiaalisten sijoittajien tietoisuutta uusiutuvista energialähteistä; ja alueellisia suunnitelmia siitä, miten voitaisiin lisätä - muodostettiin infrastruktuureja toteutettavuutta koskevia esiselvityksiä varten ja luotiin välineitä, joiden avulla voidaan antaa nopeasti ja pienin kustannuksin neuvoja sijoittajille; selvitettiin maakohtaisesti lupamenettelyihin liittyviä esteitä; kiinnitettiin erityistä huomiota rahoitusvälineisiin; otettiin käyttöön "tulostakeiden" käsite, jonka tarkoituksena on vähentää sijoittajien ja heitä rahoittavien laitosten riskejä; muodostettiin infrastruktuureja laitosten käyttö- ja huoltohenkilöstön kouluttamista varten. ALTENER I -ohjelmaa arvioinut ryhmä piti hyvinä tämäntyyppisiä ohjelmaan liittyneitä aloitteita, jotka olivat erityisen hyödyllisiä sellaisten jäsenvaltioiden kannalta, joilla ei ole laajoja ohjelmia uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä varten. Tältä osin aloitteet korjasivat selkeän puutteen. Ryhmä suosittelee kuitenkin, että toimia tehostetaan ALTENER II -ohjelman yhteydessä ja että toimien perustaksi laaditaan selkeämpi strategia. 3. 5. 3 Ehdotetut ALTENER II-toimet ALTENER II -ohjelmaa koskevan päätösehdotuksen 2 artiklan e alakohdan mukaisten toimien tarkoituksena on lisätä tulevaisuudessa ohjelman tehokkuutta tässä suhteessa siten, että: 17 - puututaan koko prosessin kaikkiin esteisiin aina tietoisuuden lisäämisen esteistä uuden energiakapasiteetin käyttöönoton esteisiin; - määritetään tiettyjä kohderyhmiä toimille, joilla tuetaan erityyppisiä uusiutuvia tulevaisuudessa paikalliset tärkeä kohderyhmä ovat energialähteitä. Yksi viranomaiset. Rahoitusta ei tulisi myöntää laitehankintoihin tai laitoksen rakentamiseen liittyviin investointeihin, vaan yhteisön tukea annetaan ainoastaan sellaisten valmisteluvaiheessa olevien hankkeiden avustamiseen, joiden tarkoituksena on lisätä uusiutuvia energialähteitä hyödyntävää energiantuotantokapasiteettia. Komissio valitsee rahoitustuen saajiksi hankkeiden toteuttajia, joiden tarkoituksena on ajaa joko useampien pienen mittakaavan hankkeiden tai muutaman laajemman hankkeen toteuttamista. Hankkeiden kelpoisuus tyypin osalta. ehdot määritellään vuosittain kunkin kohdennettujen Valmisteluvaiheessa annetun tuen suuruus määritetään sen perusteella, kuinka paljon sähkön- tai lämmöntuotantokapasiteettia arvioidaan saatavan käyttöön tuettavan hankkeen myötä. toimien Tulosten varmistamiseksi komissio aikoo sitoa sopimusehdot saavutettuihin tuloksiin. Yhteisön tuen ensimmäinen erä maksetaan sen jälkeen kun on tehty sopimus hankkeen toteuttajan kanssa. Toinen erä maksetaan, kun komissiolle on toimitettu todisteet hankkeen tai hankkeiden rahoitusjärjestelyjen tekemisestä. Kolmas ja viimeinen erä maksetaan, kun hanke valmistuu ja normaali toiminta alkaa alkaa. Jos hanketta ei saateta kaikilta osin päätökseen tai jos siitä luovutaan aikaisemmassa vaiheessa, vaaditaan yksityiskohtainen kertomus epäonnistumisen syistä. Tässä tapauksessa toista ja/tai kolmatta tukierää ei makseta. Jos hankkeen toteuttajalla on tilillään poikkeuksellisen monia epäonnistumisia, häneltä voidaan evätä oikeus osallistua jatkossa ohjelmaan. Tuen hakijoita kannustetaan esittämään hankkeita, jotka kattavat tai hyödyttävät useampia eri alueita tai maita. Ohjelmassa suositaan useampien eri hankkeiden niputtamista yhteen. Niputtamisen avulla hankkeiden tehokkaammin kokemuksia ja taitotietoa myös saada edullisempia ehtoja tavaroiden ja palveluiden tehokkaampia rahoitusjärjestelyjä, kuten toimittajilta kolmansilta osapuolilta saatavaa rahoitusta. toteuttajat voivat paitsi vaihtaa ja hyödyntää uudenlaisia ja Uusiutuvia energialähteitä hyödyntävät laitokset ovat usein niin pieniä, etteivät ne voi saada tukea sellaisilta tärkeiltä rahoittajilta kuten Euroopan investointipankilta (EIP), Kansainväliseltä jälleenrakennus- ja kehityspankilta (KJKP), Euroopan aluekehitys rahastolta (EAKR), Euroopan kehitysrahastolta (EKR), Maailmanpankilta tai edes liikepankeilta. ALTENER II -toimien uskotaan auttavan hankkeiden toteuttajia esittämään rahoitusjärjestelyjä, joissa on niputettu yhteen eri toimia tai jotka koskevat eri alueilla tai eri jäsenvaltioissa toteutettavien toimien yhdistelmiä. Näin ohjelman avulla voitaneen saada rahoitusta sellaisista julkisista tai yksityisistä rahoituslähteistä, jotka eivät muuten olisi käytössä. Markkinaosuuden kasvattamiseen tarkoitettujen kohdennettujen toimien toteuttajana voi olla mikä tahansa julkinen tai yksityinen toimija tai ryhmä tai näiden yhdistelmä, jolla on riittävästi pätevyyttä esitetyn ohjelman toteuttamiseksi ja joka on kelpoinen tekemään tätä koskevan sitovan sopimuksen. 18 toimia, seurataan. Kustakin hankkeesta Jokaista hanketta, jota rahoitetaan osana markkinaosuuden kasvattamiseen tähtääviä kohdennettuja tehdään väliarviointi siinä vaiheessa, kun investointirahoituspaketti on koottu. Kun hanke valmistuu, laaditaan kertomus, jossa selostetaan tarkasti koko toteuttamisprosessi. Kertomus voidaan panna laajaan levitykseen. Jos hanke epäonnistuu kokonaan tai osittain, laaditaan kertomus, jossa selvitetään epäonnistumisen syyt ja esitetään tarvittavat päätelmät. Tämän kohdennettuja toimia koskevan toimenpiteen tarkoituksena on kokeilla, miten voidaan parhaiten edesauttaa uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvua ja selviytyä esteistä. C 3. 6 UUSIUTUVIA STRATEGIAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT UUDET TOIMET ENERGIALÄHTEITÄ KOSKEVAN YHTEISÖN Toimet, jotka strategian jäsenvaltioissa (2 artikla f alakohta) toteuttamiseen ja liittyvät uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön ja seurantaan Euroopan yhteisössä 3. 6. 1 Toimien tarkoitus Uusiutuvat energialähteet ovat paikallisia energiavaroja. Näin ollen on ensisijaisesti paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten tehtävä toteuttaa, yhteisön strategian puitteissa, toimet, joilla voidaan edistää niiden kehittämistä. Toisaalta Euroopan yhteisön tehtävänä on - toissijaisuusperiaatteen mukaisesti - seurata tarkoin sitä, kuinka eri alueilla edistytään uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä, sekä toimia osaltaan jäsen valtioiden toimenpiteiden koordinoijana ja optimoijana. Näiden toimenpiteiden on oltava yhdensuuntaisia ja täysin yhteisön vakiintuneiden politiikkojen ja strategioiden mukaisia sekä johdettava taloudellisen yhteenkuuluvuuden lisääntymiseen. ALTENER II -ohjelman uusien toimien tarkoituksena on tarjota yhteisölle tarvittavat välineet, joiden avulla se voi suoriutua tärkeästä koordinointitehtävästään. Myös ALTENER-ohjelman yhteydessä toteutettavat toimet on arvioitava tarkasti. Amoinnin tuloksia koskevaa tietoa on levitettävä laajalti, jotta voitaisiin hyödyntää täysimittaisesti ohjelman yhteisöulottuvuutta. 3. 6. 2 ALTENER I -ohjelman toimet Yhteisön tasolla on asetettu tavoitteita C02-päästöjen vähentämiseksi ja uusiutuvien energialähteiden kehittämiseksi. Jotta nämä tavoitteet olisivat tarkoituksenmukaisia, edistymistä niiden saavuttamisessa olisi tarkkailtava säännöllisin väliajoin. Lisäksi tulosten on oltava luotettavia ja vertailukelpoisia eri jäsenvaltioiden välillä. Uusiutuvista energialähteistä ei ollut virallisia tilastoja ennen vuotta 1994. Tämän vuoksi Euroopan yhteisön tilastotoimisto on luonut järjestelmän, jonka avulla voidaan kerätä säännöllisesti tilastotietoa uusiutuviin energialähteisiin perustuvasta energiantuotannosta ja uusiutuvien energialähteiden käytöstä. Ensimmäinen sarja, joka käsitti vuosien 1989 -1993 tiedot, julkaistiin 1994. Koska tällaista tietoa ei ole valmiina saatavilla jäsenvaltioissa, vaan se on 19 koottava erikseen, ALTENER I -ohjelmasta annettiin neuvoston päätöksen 3 artiklan tiedon a alakohdan perusteella keräämiseen. Jäsenvaltioiden on kuitenkin jatkossa osallistuttava kiinteämmin kerätyn tiedon analysointiin ja tulkitsemiseen. (10 000 ecua/maa/vuosi) rahoitusapua vuotuisen Yksi ALTENER-ohjelman puitteissa toteutetuista toimista on ollut tietokannan luominen neuvoston päätöksen 3 artiklan a alakohdan perusteella. Tämä tietokanta on myöhemmin liitetty komission tietokantaan CORDISiin, ja siihen voi päästä Internetin ja COROMin kautta. Hanke ei kuitenkaan arvioinnissa saanut aivan puhtaita papereita. Tarvitaan huomattavasti lisää työtä käytettävissä olevien tulosten hyödyntämiseksi täysimittaisesti. 3. 6. 3 Ehdotetut ALTENER II-toimet 3. 6. 3. 1 Yhteisön uusiutuvia energiavaroja koskevan strategian ja toimintasuunnitelman toteuttaminen sekä yhteisössä ja jäsenvaltioissa saavutetun edistyksen seuranta Vihreästä kirjasta Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja käydyn laajan keskustelun jälkeen komissio antaa vuoden 1997 aikana yhteisön toimintasuunnitelmaa koskevan valkoisen kirjan. ALTENER II tulee olemaan tärkeä väline tämän strategian toteuttamisessa ja ehdotettujen toimien edistymisen seurannassa. Tähän liittyen laaditaan kausikertomuksia. strategiaa ja Strategian yhtenä osana on uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen muiden yhteisön ohjelmien avulla. Tässä yhteydessä tulisi pyrkiä tehokkaaseen yhteisvaikutukseen ALTENERin kanssa. Lisäksi on tärkeää seurata niitä ohjelmia ja poliittisia toimenpiteitä, joilla jäsenvaltiot pyrkivät edistämään uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Tähän liittyen laaditaan kertomuksia ja esitetään ehdotuksia siitä, miten eri toimien koordinointia voitaisiin tarvittaessa parantaa. Toimiin kuuluu myös vuotuisen kertomuksen energialähteitä koskevan yhteisön strategian toteuttamisessa on edistytty. laatiminen siitä, miten uusiutuvia Niin. kauan kuin jäsenvaltiot eivät kokoa uusiutuvia energialähteitä koskevaa tarpeellista tietoa, yhteisön on jatkettava vuosittaista työtään saatavissa olevan tiedon keräämiseksi. Työ on ulotettava kattamaan myös Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat sekä Kypros. Vuosittain järjestetään jäsenvaltioiden asiantuntijakokous, jossa arvioidaan tulokset sekä edistyminen C02-päästöjen vähentämistä ja uusiutuvien energialähteiden markkinaosuutta koskevien tavoitteiden saavuttamisessa. 3. 6. 3. 2 Ohjelman perusteella toteutettujen toimien ja toimenpiteiden arviointi Suoraan ohjelman perusteella toteutettavien yksittäisten toimien ja toimenpiteiden arvioimista sekä tulosten levittämistä varten perustetaan asiantuntijaryhmä. Kohderyhmien 20 määrittelyyn kiinnitetään erityistä huomiota; lisäksi laaditaan tilastoja, joiden avulla voidaan seurata erikokoisten yritysten osallistumista ohjelmaan7. 4. RAHOITUS 4. 1 ALTENER! Vuonna 1993 ALTENER-ohjelman talousarvioksi määritettiin 40 miljoonaa ecua. Talousarvion todellinen suuruus on ohjelman päättyessä noin 43,5 miljoonaa ecua. Ohjelman eri toimiin osoitettu rahoitus jakautuu osapuilleen seuraavasti. 3 artikla a alakohta: tutkimukset ja standardit 3 artikla b alakohta: kokeiluhankkeet 3 artikla c alakohta: tiedotustoiminta 3 artikla d alakohta: biomassaverkostot 6,4 28,8 4,5 3,8 milj. ecua milj. ecua milj. ecua milj. ecua 14,7 66,3 10,2 8,8 % % % % YHTEENSÄ 43,5 milj. ecua 100 % 4. 2 ALTENER H Kuten luvussa 3 on esitetty, ALTENER II -ohjelma sisältää kolme päätoiminta-aluetta: A B C ALTENER I -toimien laajentaminen; uudet kohdennetut toimet uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvattamiseksi; yhteisön strategian toteuttamiseen liittyvät uudet toimet. Jotta ALTENER II -ohjelmalla voitaisiin edistää merkittävästi niiden tavoitteiden saavuttamista, joita yhteisön eri politiikoissa on asetettu uusiutuvien energialähteiden käytölle, on paitsi jatkettava ja tehostettava ALTENER I -ohjelman onnistuneita toimia myös otettava käyttöön uusia suoraan uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoon ja voidaan koordinoida entistä paremmin jäsenvaltioissa tehtävää monipuolista työtä. Koska ALTENER II -ohjelma näin ollen on laajempi, sitä varten tarvitaan myös lisää varoja. joilla vaikutetaan toimia, Seuraavan tarkastelun lähtöolettamuksena on, että ALTENER II -ohjelman kesto on viisi vuotta ja että rahoitus osoitetaan aluksi kahdeksi vuodeksi. Rahoitus on määritettävä uudelleen myöhäisemmässä vaiheessa. Huomattakoon, että jos ALTENER II myöhemmin liitetään osaksi laajempaa energia poliittisten välineiden kehystä, ohjelmaa on mukautettava tarvittavalla tavalla. jäävien kolmen vuoden osalta jäljelle 96(280) EY, EYVL L 107, 30. 4. 1996. 21 4. 2. 1 AL TENER I -toimien laajentaminen Yhteisön jälkeen jäsenvaltioiden määrä on ALTENER-ohjelman käynnistämisen lisääntynyt 12:sta 15:een. Jo pelkästään tämä laajentuminen olisi edellyttänyt kohtalaisen suuruista lisäystä talousarvioon, jotta olisi kyetty säilyttämään ALTENERin aiempi (sinänsä selvästi riittämätön) rahoituksen taso. Lisärahoitus olisi ollut tarpeen erityisesti yhteisön liittyvien teknologioiden käyttöönotto asettaa uusia haasteita. Lisäksi tietty, joskin pieni, lisäys olisi ollut perusteltu myös inflaation vuoksi. laajennuttua pohjoiseen, missä uusiutuviin energialähteisiin I -ohjelman tuloksia käsittelevässä kertomuksessa ALTENER todetaan, että tutkimuksiin, joilla vastaisuudessa olisi kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota valmistellaan uusia yhteisön aloitteita uusiutuviin energialähteisiin liittyvien laitteiden sisämarkkinoiden toteuttamiseksi, standardien ja laatumerkintöjen aikaansaamiseksi, sekä laitevalmistajien kanssa markkinastrategioiden kehittämiseksi eri energialähteitä ja -teknologioita varten. Tämän vuoksi ehdotetaan, että näihin toimiin lisätään ALTENER II -ohjelmassa (2 artikla a alakohta). tarkoitettua ohjeellista rahoitusta tehtävien vapaaehtoisen laatimiseksi sopimusten Alakohtaiset kokeilutoimet, joiden tavoitteena on luoda tai laajentaa infrastruktuureja, ovat olleet erittäin tärkeitä erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa ei toteuteta muita vastaavanlaisia toimenpiteitä. Jotta kyettäisiin korjaamaan yhä esiintyvät puutteet, tällaisia toimia olisi jatkettava suunnilleen samanlaajuisina myös ALTENER II -ohjelmassa (2 artikla b alakohta). Tiedon levittäminen, johon sisältyy myös biomassaverkostojen toiminta, on erittäin tärkeä tehtävä yhteisön kannalta. Siksi sitä on huomattavasti tehostettava. Lisäksi vaaditaan voimakasta panostusta, jotta kyettäisiin luomaan Euroopan parlamentin ehdottaman kaltainen keskitetty järjestelmä uusiutuvia energialähteitä koskevan tiedon keräämistä ja levittämistä varten. Ohjeellista rahoitusta, joka on tarkoitettu tiedon levittämiseen, mukaan lukien biomassaverkostot, olisi näin ollen lisättävä ALTENER II -ohjelmassa (2 artikla c ja d alakohta). ALTENER I -toimien laajentamisen (2 artikla a, b, c ja d alakohta) ohjeellinen talousarvio on 4 + 9,4 + 5,8 = 19,2 miljoonaa ecua kahden ensimmäisen vuoden osalta. 4. 2. 2 Kohdennetut toimet uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton lisäämiseksi tuetuista teknologian kehittämistoimista, Näiden toimien tarkoituksena on antaa käyttöön uusi keino hankkeiden toteuttamiseen liittyvien oheiskustannusten vähentämiseksi. Toimet eroavat selvästi JOULE-THERMÏL- laite ohjelmalla kustannuksien alentaminen, mutta samalla ne myös toimia. Kohdennettujen toimien kohderyhmänä ovat uusiutuvia energialähteitä hyödyntävien hankkeiden toteuttajat, ja toimien tavoitteena on auttaa selviytymään hankkeiden toteuttamiseen tulla kysymykseen vain sellaisten hankkeiden kohdalla, joissa käytetään kehittynyttä teknologiaa ja joilla on todennäköisesti laajoja sovelluksia. liittyvistä ei-teknisistä esteistä. Kohdennetut täydentävät näitä tavoitteena on toimet voivat joiden 22 Kohdennetuilla toimilla ei tueta investointeja laitteisiin tai laitoksiin. Sen sijaan toimien tarkoituksena on vauhdittaa alalle tehtäviä investointeja antamalla apua hankkeiden alkuvaiheessa, jossa hankkeiden toteuttajilla on vastassaan vaikeita ei-teknisiä ongelmia sekä markkinoille pääsyyn liittyviä kustannuksia, jotka ovat korkeampia kuin käytettäessä tavanomaisia energialähteitä. Jos toimet onnistuvat, niiden mitattavissa oleva tulos on, että kerrannaisvaikutuksena saadaan suoraan aikaan vähintään 1 000 MW:n edestä uutta uusiutuvia energialähteitä hyödyntävää tuotantokapasiteettia. Näin toimet tukisivat merkittävästi tavoitetta uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden huomattavasta kasvattamisesta yhteisössä. jonka mukaan pelkästään 42 ecun Tuen vaikutusta kuvaa arvio, suuruinen oheiskustannusten alentamiseen tähtäävä taloudellinen tuki, joka annetaan uusiutuvia energialähteitä hyödyntävän hankkeen alustavassa suunnitteluvaiheessa, voi tuoda 326 ecua yksityisiä investointeja ja tuottaa 1 kW:n edestä uusiutuvia energialähteitä hyödyntävää uutta tuotantokapasiteettia. (326 ecua on yhden kW: n tuottamiseen tuotantokapasiteetin arvioitu keskimääräinen yksikkökustannus tarvittavan uuden vuonna 2000. ) ALTENER II -ohjelman tuloksellisuus riippuu suurelta osin juuri näistä uusista toimista. Niitä varten onkin yhtäältä osoitettava siinä määrin rahoitusta, että on mahdollista saavuttaa kunnon tuloksia, mutta toisaalta rahoitus on pidettävä suhteellisen suppeana siihen asti kunnes uudesta ohjelmasta on saatu riittävästi kokemuksia. Talousarvioksi ehdotetaan 8,0 miljoonaa ecua kahden ensimmäisen vuoden aikana. 4. 2. 3 Yhteisön strategian toteuttamiseen liittyvät uudet toimet toimien kautta. Yhteisön tapahduttava ensisijaisesti yksityisten aloitteiden ja paikallisia energiavaroja. Niiden Uusiutuvat energialähteet ovat hajautettuja ja paikallisten, kehittämisen on tehtävänä on alueellisten ja kansallisten viranomaisten toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ennen muuta pitää huolta siitä, että kehitys jäsenvaltioissa on johdonmukaista ja yhdensuuntaista sekä yhteisön politiikkojen mukaista. Vuonna 1997 hyväksyttävä uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä koskeva yhteisön strategia ja toimintasuunnitelma on uusi ja tärkeä osa yhteisön politiikkaa. ALTENER II -ohjelman yhtenä tärkeänä tehtävänä on tämän strategian toteuttaminen sekä toteuttamisen edistymisen jatkuva seuranta. Yksi voimakasta panostusta edellyttävä uusi tehtävä on kaikkien paikallisten, alueellisten, kansallisten ja yhteisön tasolla toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksen arviointi. Näiden seurantatoimien rahoittamiseen tarvitaan kahden ensimmäisen vuoden aikana yhteensä 2,8 miljoonaa ecua. 4. 2. 4 Talousarvioehdotus ALTENER II -ohjelman kahdelle ensimmäiselle vuodelle ehdotettu ohjeellinen talousarvio on kaiken kaikkiaan seuraavanlainen: 23 A B C ALTENER I -toimien laajentaminen (2 artikla a, b, c ja d alakohta): 19,2 milj. ecua Uudet toimet uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvattamiseksi (2 artikla e alakohta): 8,0 milj. ecua Uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian toteuttaminen (2 artikla f alakohta): 2,8 milj. ecua 30,0 milj. ecua Ensimmäistä kahta vuotta koskevassa talousarvioehdotuksessa on otettu huomioon ne rajoitukset, jotka aiheutuvat nykyisistä vuosia 1998 ja 1999 koskevista rahoitus- määräyksistä. Ohjelmalle määritetään myöhemmässä vaiheessa riittävä lisärahoitus, jonka turvin toimia voidaan jatkaa tarkoituksenmukaisella tavalla jäljellä olevien kolmen vuoden ajan. Tuolloin otetaan huomioon myös päätökseen saatetun ALTENER I -ohjelman ja ALTENER II -ohjelman ensimmäisen toimintavuoden kokemukset ja tulokset. Edellä mainitun 2 artiklan e alakohdan mukaisten uusien kohdennettujen toimien osalta ensimmäinen kaksivuotiskausi katsotaan "käynnistysvaiheeksi". Jos toimissa onnistutaan, niitä tullaan todennäköisesti laajentamaan ohjelman seuraavien kolmen vuoden aikana. Lisäksi ryhdytään tarvittaviin toimiin, jotta ohjelmaa kyetään seuraamaan ja arvioimaan asianmukaisella toimintavuoden aikana esitetään arviointikertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tämän kertomuksen perusteella komissio määrittelee mahdollisesti tarvittavat uudet suuntaviivat sekä ehdottaa uutta budjettikehystä seuraaville kolmelle vuodelle. tavalla. ALTENER II:n toisen 5. EHDOTETTU TOIMENPIDE JA TOISSIJAISUUSPERIAATE Tässä tiedonannossa ehdotettu toimenpide perustuu yhteisön perustamissopimuksen 130 r ja 130 s artikloihin. Näiden artiklojen tavoitteena on säilyttää, suojella ja parantaa ympäristön laatua sekä varmistaa luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö. Ehdotus edesauttaa yhteisön ympäristö- ja energiapoliittisten tavoitteiden saavuttamista. Yhteisöllä ja jäsenvaltioilla on näillä alueilla jaettu toimivalta. täydennetään niitä toimia, joita yhteisö ja jäsenvaltiot Ehdotetulla toimenpiteellä toteuttavat edistääkseen uusiutuvien energialähteiden käyttöä. 15-16 päivänä joulukuuta 1994 pitämässään kokouksessa ministerineuvosto korosti sekä jäsenvaltioiden että yhteisön toimien tarvetta C02-päästöjen vähentämiseksi toteamalla, että neuvosto pyytää komissiota esittämään neuvostolle mahdollisimman nopeasti, hyvissä ajoin ennen kansainvälisen ilmastonmuutosta koskevan yleissopimuksen osapuolten ensimmäistä konferenssia, politiikkavaihtoehtoja, joita voidaan toteuttaa sekä yhteisön että jäsen valtioiden tasolla8. Näin neuvosto vahvisti, että tarvitaan yhteisiä toimia sekä yhteisön että jos halutaan saavuttaa yhteisön hiilidioksipäästöille asettama jäsenvaltioiden tasolla, 11870/94 (Presse273-G). 24 tavoite. C02-päästöjen ulottuminen yli rajojen sekä erilaisten ja erillisten kansallisten toimien mahdollisesti aiheuttamat kilpailukyvyn vääristymät vaativat yhteistä lähestymis tapaa. Tässä ohjelmassa ehdotetut toimet tuottavat todellista lisäarvoa, koska ne edesauttavat ylikansallisten ja kansallisten ratkaisujen löytämistä niihin esteisiin, jotka jarruttavat uusiutuvien energialähteiden kehittämistä, ja koska niiden tavoitteena on hyödyntää niitä kokemuksia, jäsenmaissa on saatu uusiutuviin joissakin energialähteisiin liittyvien ratkaisujen kehittämisestä, sekä siirtää näitä kokemuksia muille alueille. joita Tässä ehdotuksessa esitetyt toimet ovat taloudellisesti toteuttamiskelpoisia ja perusteltuja. Ohjelman tuottamaa lisäarvoa kartuttaa entisestään se, että ohjelma parantaa Euroopan yhteisön teollisuuden kilpailukykyä, lisää sen vientimahdollisuuksia ja luo työpaikkoja sekä parantaa ympäristön laatua ja vähentää riippuvuutta tuontienergiasta. 6. PÄÄTELMÄT I ALTENER -ohjelmalla on arvioitu olleen myönteinen vaikutus uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kehittymiseen Euroopan yhteisössä. On monia tärkeitä syitä jatkaa ja laajentaa näitä toimia. Näitä ovat mm. ympäristön suojeluun, energia poliittisiin näkökohtiin, työllisyyteen, alue- ja paikallistason politiikkaan ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvät syyt. ALTENER-ohjelmasta saatujen kokemusten perusteella joilla on voimakas toiminnan painopistettä on yhteisöulottuvuus sekä toimiin, joiden tavoitteena on lisätä toiminnan johdonmukaisuutta yhteisön sisällä ja vauhdittaa tätä kautta uusiutuvien energialähteiden käyttöä. siirrettävä sellaisiin toimiin, ALTENER II -ohjelma edustaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jonka avulla yhteisö pyrkii saamaan käyttöön ne mittavat ympäristöön liittyvät ja taloudelliset mahdollisuudet, joita uusiutuvien energialähteiden lisääntynyt käyttö osaltaan luo. Yksi tärkeä osa ALTENER II -ohjelmaa on aloite, jonka tavoitteena on poistaa esteitä uusiutuvien energialähteiden laajamittaisen käyttöönoton tieltä ja tätä kautta hankkia yksityistä pääomaa uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviin hankkeisiin. On tärkeää löytää keinoja, joilla varmistetaan, että uusiutuvat energialähteet saavat oman sijansa vapautuneilla energiamarkkinoilla. Ehdotukseen on sisällytetty ne osat, jotka ovat osoittautuneet toimiviksi ALTENER I -ohjelman yhteydessä. Näitä on täydennetty uusilla toimilla, joiden tavoitteena on vahvistaa ohjelmaa ja saada aikaan entistä tehokkaampi ja synergisempi lähestymistapa yhteisön ympäristö- ja energiaongelmiin. Komissio pyytää neuvostoa ja Euroopan parlamenttia tekemään seuraavan ALTENER II -ohjelmaa koskevan päätöksen. 25 Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (ALTENER II) (ETA: n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan 1 kohdan ottaa huomioon komission ehdotuksen9, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon10 , ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon11, noudattaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä Euroopan parlamentin kanssa yhdessä toimien12 sekä katsoo seuraavaa: 1. 2. 3. 4. 5. 9 10 11 12 13 Perustamissopimuksen 130 r artiklan mukaan yhteisön toimien yhtenä tavoitteena on varmistaa luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö, Perustamissopimuksen suojelua koskevat vaatimukset kuuluvat osana yhteisön muuhun politiikkaan; ALTENER-ohjelmat edistävät osaltaan terveyden suojelua, 129 artiklan mukaan terveyden Neuvosto ilmoitti 29 päivänä lokakuuta 1990 pitämässään kokouksessa, että sen tavoitteena on C02-päästöjen vakauttaminen koko yhteisössä vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä, Neuvoston päätöksellä 93/389/ETY13 perustettiin C02-päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen valvontajärjestelmä, lisääntyvät normaalin Yhteisön energiankulutuksesta aiheutuvat C02-päästöt talouskasvun vallitessa todennäköisesti noin 3 prosenttia vuosina 1995 - 2000; siksi on olennaisen tärkeää ottaa käyttöön lisätoimenpiteitä, EYVL N:o L 167, 9. 7. 1993, s. 31. 26 6. Neuvosto totesi 25 - 26 päivänä kesäkuuta 1996 pitämässään kokouksessa, että ilmastonmuutoksia käsittelevän hallitusten välisen paneelin (IPCC) toisessa arviointikertomuksessa, joka liittyy Berliinin mandaatin mukaisen pöytäkirjan aikaansaamiseksi käytäviin neuvotteluihin, katsotaan valtaosan todisteista viittaavan ilmaston siihen, että ihmisen toiminta vaikuttaa selvästi maailmanlaajuiseen muutokseen; samalla neuvosto korosti tarvetta ryhtyä pikaisiin ja mahdollisimman laajoihin toimiin ja totesi, että käytettävissä on merkittäviä mahdollisuuksia ennalta ehkäiseviin toimiin; lisäksi neuvosto pyysi komissiota yksilöimään, minkälaisiin toimiin on ryhdyttävä yhteisön tasolla, 7. Komissio esitti 11 päivänä tammikuuta 1995 antamassaan vihreässä kirjassa14 ja joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa15 Euroopan 13 päivänä parlamentille ja neuvostolle näkemyksensä yhteisön tulevasta energiapolitiikasta sekä uusiutuvien energialähteiden asemasta, 8. Euroopan parlamentti kehotti 4 päivänä heinäkuuta 1996 hyväksymässään päätös lauselmassa16 komissiota toteuttamaan yhteisön toimintasuunnitelman uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi, 9. Komissio käynnisti 20 päivänä marraskuuta 1996 antamallaan vihreällä kirjalla17 Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja toiminta suunnitelman kehittämisen ja jatkototeutuksen, 10. Euroopan parlamentti kehotti 14 päivänä marraskuuta 1996 hyväksymässään päätöslauselmassa18 komission valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energia politiikka komissiota luomaan rahoitusohjelman, jonka tarkoituksena on edistää kestävää energiankäyttöä, 11. Perustamissopimuksen 130 a artiklan mukaan yhteisö kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi ja pyrkii erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; tämä toiminta kattaa muun muassa energia-alan, 12. Neuvosto hyväksyi päätöksellä 93/5b0/ETY19 yhteisön ohjelman uusiutuvien energialähteiden käytön edistämisestä yhteisössä (ALTENER), jonka tavoitteena on vähentää C02-päästöjä kasvattamalla uusiutuvien energialähteiden markkinaosuutta sekä niiden osuutta yhteisön primaarienergian kokonaistuotannosta; mainittu ohjelma päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997, 13. Yhteisö on todennut, että ALTENER-ohjelma on tärkeä osa yhteisön strategiaa, jonka tavoitteena on C02-päästöjen vähentäminen, 14 15 16 17 18 19 KOM(94) 659, 11. 1. 1995. KOM(95) 682, 13. 12. 1995. EYVLN:oC 211, 22. 7. 1996, s. 27. KOM(96) 576, lopull. , 20. 11. 1996. EYVLN:oC362,2. 12. 1996, s. 279. EYVLN:oL235, 18. 9. 1993, s. 41. 27 14. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1110/94/EY20, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 616/9621, perustettiin neljäs puiteohjelma tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta; uusiutuvien energialähteiden alaa koskeva politiikka on tärkeä väline puiteohjelmassa kehitettävien uusien energiateknologioiden käyttämistä ja edistämistä silmällä pitäen; ALTENER II -ohjelma on tätä ohjelmaa täydentävä väline, 15. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntyminen vaikuttaa myönteisesti sekä ympäristöön että energian saannin varmuuteen; tiivis kansainvälinen yhteistyö on suotavaa, jotta saavutettaisiin parhaat mahdolliset tulokset, 16. Tehostettu ALTENER II -ohjelma on olennaisen tärkeä väline uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämisessä, 17. Ohjelman toteutuksen tulisi tapahtua kiinteässä yhteistyössä niiden yhteisön muiden toimien ja ohjelmien kanssa, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen, 18. On poliittisesti ja taloudellisesti suotavaa avata ALTENER II -ohjelma Keski- ja Itä- Euroopan assosioituneille maille Kööpenhaminassa 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti siten kuin toukokuussa 1994 annetussa asiaa koskevassa komission tiedonannossa neuvostolle on esitetty sekä Kyprokselle, ja ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Perustetaan viisivuotinen, toimenpiteitä ja toimia sisältävä ALTENER II -niminen ohjelma, jäljempänä 'ohjelma', uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä. Tämän ohjelman tavoitteena on: (a) auttaa luomaan tarvittavat edellytykset uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön toimintasuunnitelman toteuttamiselle, erityisesti lainsäädännölliset, sosioekonomiset ja hallinnolliset edellytykset; (b) edistää yksityisiä ja julkisia investointeja uusiutuvista energialähteistä saatavan energian tuotantoon ja käyttöön. Nämä kaksi tavoitetta edistävät osaltaan seuraavien yhteisön yleisten tavoitteiden saavuttamista: C02-päästöjen vähentäminen, uusiutuvien energialähteiden osuuden kasvattaminen energiataseessa, energia-alan tuontiriippuvuuden vähentäminen, 20 21 EYVLN:oL 126, 18. 5. 1994, s. 1. EYVLN:oL 86, 4. 4. 1996, s. 69. 28 energian saannin varmuus, taloudellinen kehitys, taloudellinen ja sosiaalinen yhteen kuuluvuus sekä alueellinen ja paikallinen kehitys. 2. Ohjelman perusteella myönnetään yhteisön rahoitustukea toimille, joilla pyritään täyttämään 1 kohdan tavoitteet. 3. Vuotuiset määrärahat ohjelman toteuttamista varten hyväksyy rahoituskehyksiin asettamien rajojen mukaisesti budjettivallan käyttäjä. 2 artikla 1. Ohjelman perusteella rahoitetaan seuraavia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä toimia ja toimenpiteitä: (a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on toteuttaa ja täydentää yhteisön toimenpiteitä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämiseksi. Näihin kuuluu alakohtaisten strategioiden ja markkina- strategioiden kehittäminen, normien ja standardien määritteleminen, yhteis hankinnat sekä uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kannalta suotuisampien ja hallinnollisten edellytysten analysointi ja tarvittavan lainsäädännön valmistelu; lainsäädännöllisten, sosioekonomisten (b) kokeilutoimet, joiden tavoitteena on luoda tai laajentaa infrastruktuureja ja välineitä uusiutuvien energialähteiden kehittämistä varten; nämä kokeilutoimet liittyvät: paikallis- ja aluesuunnitteluun, suunnittelussa ja arvioinnissa tarvittaviin välineisiin, - uusiin rahoitus- ja markkinavaiheisiin, tiedotukseen, opetukseen ja koulutukseen; (c) komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon vaihtoa tavoitteena parantaa kansainvälisten, yhteisönlaajuisten, kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimien yhteensovittamista; keskitetyn järjestelmän luominen uusiutuvia energialähteitä koskevan tiedon ja taitotiedon keräämistä, suhteellisen tärkeyden määrittämistä ja levittämistä varten; (d) muiden kuin komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon vaihtoa (e) kohdennetut toimet, joilla helpotetaan uusiutuvien energialähteiden markkina osuuden kasvua ja edistetään investointeja avustamalla toteutushankkeiden valmistelua ja esittelyä. 29 (f) toimet, joiden tarkoituksena on: - - - seurata uusiutuvien energialähteiden kehittämistä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman toteuttamista; tukea toimintasuunnitelman toteuttamiseksi tehtyjä aloitteita erityisesti siten, että pyritään parantamaan toimien, mukaan lukien kaikki yhteisön rahoittama toiminta, yhteensovittamista ja tehostamaan niiden yhteis vaikutusta; seurata yhteisön energialähteiden kehittämisessä; sen ja jäsenvaltioiden edistymistä uusiutuvien arvioida ohjelman perusteella toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta ja kustannustehokkuutta. Tässä arvioinnissa otetaan huomioon myös ympäristökysymykset ja sosiaaliset näkökohdat. •* Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen kohdennettujen toimien investointeja uuteen toiminta- tavoitteena on helpottaa ja vauhdittaa kapasiteettiin, jolla tuotetaan energiaa uusiutuvista energialähteistä; tämä tapahtuu antamalla rahoitustukea, jolla vähennetään uusiutuvia energialähteitä ja palveluista koituvia oheiskustannuksia hyödyntävien hankkeiden kustannuksia ja poistetaan näin ei-teknisiä esteitä. toimilla avustetaan muun muassa Näillä asiantuntevan neuvonnan hankkimisessa, markkinanäkymien analysoinnissa, hankkeiden toteutuspaikan valinnassa, rakennus- ja toimilupien haussa, rahoitussuunnitelman laatimisessa, tarjouspyyntöjen valmistelussa, käyttöhenkilökunnan koulutuksessa, laitoksen käyttöönotossa jne. Kohdennetut toimet koskevat seuraavilla aloilla toteutettavia hankkeita. - biomassa, mukaan lukien energiantuotantoon soveltuvat viljelylajikkeet, polttopuu, maa- ja metsätalouden jätteet, yhdyskuntajätteet, nestemäiset biopolttoaineet ja biokaasu, - aurinkolämpö- ja auringon fotoenergiajärjestelmät, rakennusten passiiviset ja aktiiviset aurinkoenergiajärjestelmät, pienen mittakaavan (< 10 MW) vesivoimahankkeet, tuulienergia, geoterminen energia; - - - 30 3 artikla 1. Kaikista 2 artiklan 1 kohdan a, c ja f alakohdassa tarkoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin liittyvistä kustannuksista vastaa yhteisö. 2. 3. Tämän ohjelman mukainen osuus 2 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta saa olla enintään 50 prosenttia näiden kokonaiskustannuksista; jäljelle jäävä osuus rahoitetaan joko julkisista tai yksityisistä lähteistä tai näiden kahden yhdistelmistä. Tämän ohjelman mukainen osuus 2 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta vahvistetaan vuosittain kunkin kohdennetun toimen osalta 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 1. Ohjelman toteuttamisesta vastaa komissio. 4 artikla 2. Edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoittamiseen sovellettavat ehdot ja suuntaviivat määritellään vuosittain ottaen huomioon: a) b) c) painopistealueet, energialähteiden käytön edistämistä koskevissa ohjelmissaan, jotka yhteisö ja jäsenvaltiot määrittävät uusiutuvien tekijät, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden kannattavuuteen ja kehitysmahdollisuuksiin sekä niiden työllisyys- ja ympäristövaikutuksiin, erityisesti C02-päästöjen vähentämiseen, edellä 2 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta avustamisen aikaansaatavan tuotantokapasiteetin määrä sekä useammille kuin yhdelle alueelle ja/tai valtiolle koituvat hyödyt, suhteelliset kustannukset, todennäköisesti d) perustamissopimuksen 92 artiklan periaatteet sekä ympäristönsuojeluun myönnettäviä valtion tukia koskevat yhteisön suuntaviivat. Komissiota avustaa näiden ehtojen ja suuntaviivojen määrittelemisessä 5 artiklassa tarkoitettu komitea. 5 artikla Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheen johtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. 31 Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 6 artikla 1. Komissio esittää ohjelman toisen vuoden aikana Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen toimenpiteistä, joita on toteutettu uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisön tasolla ja jäsenvaltioissa erityisesti 1 artiklassa asetetut tavoitteet huomioon ottaen. Tähän kertomukseen liitetään ehdotukset ohjelmaan tehtävistä tarkistuksista, jotka mahdollisesti ovat tarpeen näiden tulosten perusteella. 2. Komissio arvioi ohjelman päättyessä tämän päätöksen soveltamisesta saadut tulokset sekä kansallisten ja yhteisön toimien yhdenmukaisuuden. Se laatii asiasta kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 7 artikla Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua ohjelmaan niiden yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien edellytysten, mukaan lukien rahoitusta koskevat säännökset, mukaisesti, jotka on mainittu assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa tai itse assosiointisopimuksissa. Kypros voi osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen turvin niiden sääntöjen mukaisesti, joita sovelletaan EFTA/ETA-maihin, näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. 8 artikla Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen 31 päivään joulukuuta 2002 asti. 9 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 32 UI RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI ALTENER II. Monivuotinen ohjelma uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä. 2. BUDJETTIKOHTA B. 4. 1030 3. OIKEUSPERUSTA Neuvoston päätös 93/500/ETY, 13 päivänä syyskuuta 1993 (EYVL N:o L 235, 18. 9. 1993, s. 41). ALTENER I -ohjelma. Liitteenä oleva ehdotus neuvoston päätökseksi. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite Komissio pitää ALTENER-ohjelman tarpeellisena. Ohjelma edesauttaa merkittävästi ympäristöystävällisten uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntymistä ja muodostaa tärkeän osan komission strategiasta C02-päästöjen vähentämiseksi. Tämä tavoite on yhteisön perustamissopimuksen 130 r ja 130 s artiklojen mukainen. jatkamista Uusiutuvien energialähteiden osuus Euroopan yhteisön primaarienergian tarpeesta on tällä hetkellä hieman alle 6 prosenttia, ja uusiutuvista energialähteistä saatavan energian määrä on noin 70 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia. Tiedonannossaan vihreästä kirjasta Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja komissio ehdottaa uusiutuvien energialähteiden käytön merkittävää lisäämistä vuoteen 2010 mennessä. ALTENER II -ohjelman tarkoituksena on myötävaikuttaa merkittävällä tavalla siihen, että yhteisö asettama tavoite saavutetaan. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen lisää myös yhteisön sisäistä sosiaalista yhteenkuuluvuutta, edistää paikallisten energiavarojen hyödyntämistä ja vauhdittaa uusien energiateknologioiden (joista monia on kehitetty komission rahoituksella) pääsyä markkinoille. Edellä mainittujen seikkojen perusteella komission ehdottaa ALTENER-ohjelman jatkamista siten, että uudessa ohjelmassa otetaan huomioon monet riippumattoman asian sekä ne kokemukset, tuntijaryhmän suosituksista, ALTENER-konferenssin päätelmät jotka komissio on saanut toteuttaessaan ALTENER-ohjelmaa ja muita energiaan liittyviä toimia. 33 4. 2 Toimenpiteen säädetty kestoaika ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Toimenpiteen kesto on periaatteessa viisi vuotta alkaen 1 päivästä tammikuuta 1998 ja päättyen 31 päivään joulukuuta 2002. Paraikaa kuitenkin pohditaan, voitaisiinko yhteisön energiapolitiikkaan liittyvien rahoitusvälineiden osalta ottaa käyttöön nykyistä kokonaisvaltaisempi lähestymistapa. Jos tällainen yleisempi kehys hyväksytään, tässä ALTENER II -ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa esitetyt toimet yhdennetään uuteen lähestymistapaan. Seuraavassa rahoitusselvityksessä tarkastellaan ainoastaan viisivuotisen ohjelman kahden ensimmäisen vuoden rahoitusta 1. 1. 1998 - 31. 12. 1999 välisenä aikana, joka sisältyy nykyisten rahoitusnäkymien jäljellä olevaan voimassaoloaikaan. Jäljelle jäävän ajanjakson rahoitus määritetään sen jälkeen kun uudet rahoitusnäkymät on vahvistettu. 5. MENOJEN LUOKITUS DNO/CD 6. MENO-/TULOLAJI ALTENER II -ohjelmalle ehdotettu talousarvio on 30 miljoonaa ecua kahden ensimmäisen vuoden osalta; kolmen jäljelle jääneen vuoden rahoitus määritetään ensimmäisten kahden vuoden jälkeen. ALTENER I -ohjelman talousarvio oli alun perin 40 miljoonaa ecua, mutta rahoitusta lisättiin ohjelman loppuun mennessä noin 43,5 miljoonaan ecuun. Kuten taulukosta I käy ilmi, 76,5 prosenttia kokonaistalousarvioista käytettiin vuosina 1994, 1995 ja 1996. Vuoden 1993 toiminta jäi käytännössä ainoastaan neljän kuukauden mittaiseksi - ohjelma hyväksyttiin vasta 18 päivänä syyskuuta 1993 - ja vuonna 1997 käytettävissä oleva rahoitus on rajattu 5,2 miljoonaa ecuun. 34 TAULUKKO I ALTENER I- Rahoituksen jakautuminen ALTENER-ohjelma 1993 0,892 1994 0,611 0,405 1995 1,916 1996 1,320 0,454 1997* 0,380 0,400 milj. ecua ALTENER yht MECU % 5,119 11,8 1,259 2,9 3,913 7,190 8,977 6,005 2,700 28,785 66,3 0,194 - 1,004 0,785 1,003 1,221 1,245 1,031 1,000 0,800 4,446 3,837 4,999 5,000 9,995 10,000 13,172 13,300 5,000 10,000 13,300 10,055 10,000 0,158 10,158** 5,280 5,200 0,082 5,282** 43,446 43,500 0,240 43,740** 10,2 8,8 100,0 3a Tutkimukset, standardit 3b Kokeilu hankkeet 3c Tiedotus 3d Biomassa verkostot Yhteensä ETA-maiden rahoitus Yhteensä * * * ohjeellinen sis. ET An osuuden ALTENER II koostuu kuudesta toimi- ja toimenpidetyypistä, jotka koskevat uusiutuvia energialähteitä: A ALTENER I -TOIMIEN LAAJENTAMINEN: (a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on toteuttaa ja täydentää yhteisön toimenpiteitä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämiseksi. Näihin kuuluu alakohtaisten strategioiden ja markkinastrategioiden kehittäminen, normien ja standardien määritteleminen, yhteishankinnat sekä lainsäädäntö; (b) kokeilutoimet, joiden tavoitteena on luoda tai laajentaa infrastruktuureja ja välineitä uusiutuvien energialähteiden kehittämistä varten; nämä kokeilutoimet liittyvät: - paikallis- ja aluesuunnitteluun, - suunnittelussa ja arvioinnissa tarvittaviin välineisiin, - uusiin rahoitus- ja markkinavälineisiin, - - opetukseen ja koulutukseen; tiedotukseen, (c) komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon vaihtoa; keskitetyn järjestelmän luominen uusiutuvia energialähteitä koskevan tiedon ja taitotiedon keräämistä ja levittämistä varten; (d) muiden kuin komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon vaihtoa; 35 B (e) C UUDET TOIMET UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN MARKKINA OSUUDEN KASVATTAMISEKSI kohdennetut markkinaosuuden kasvua ja edistetään investointeja seuraavilla alueilla: uusiutuvien helpotetaan toimet, joilla energialähteiden - biomassa, mukaan lukien energiantuotantoon polttopuu, maa- ja metsätalouden jätteet, yhdyskuntajätteet22, biopolttoaineet ja biokaasu, soveltuvat viljelylajikkeet, nestemäiset - aurinkolämpö- ja auringon fotoenergiajärjestelmät, - rakennusten passiiviset ja aktiiviset aurinkoenergiajärjestelmät, - pienen mittakaavan (< 10 MW) vesivoimahankkeet, - - geoterminen energia; tuulienergia, UUSIUTUVIA STRATEGIAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT UUDET TOIMET ENERGIALÄHTEITÄ KOSKEVAN YHTEISÖN (f) toimet, joiden tarkoituksena on: - seurata uusiutuvien energialähteiden kehittämistä koskevan yhteisön strategian - ja toimintasuunnitelman toteuttamista; tukea toimintasuunnitelman toteuttamiseksi tehtyjä aloitteita erityisesti siten, että tehostetaan toimien yhteisvaikutusta; - seurata yhteisön ja sen jäsenvaltioiden edistymistä uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä; - arvioida tämän ohjelman perusteella toteutettuja toimenpiteitä. Rahoitustukea myönnetään seuraavasti: - 100 prosenttiin asti kuluista, jotka liittyvät a, c ja f alakohdassa kuvattuihin toimiin; - 3 0 - 50 prosenttia b ja d alakohdassa kuvattujen toimien kokonaiskustannuksista, jolloin jäljelle jäävistä kustannuksista vastaavat jäsenvaltiot tai yksityiset yritykset. Rahoitustuen määrä 2 artiklan e alakohdan perusteella toteutettaville toimille määritellään vuosittain. Ohjelma on valittujen toimien kannalta luonteeltaan ohjeellinen, ja sen painopistealueet ja suuntaviivat määritetään vuosittain. Vuotuisista suuntaviivoista pyydetään koostuu jäsenvaltioiden edustajista. lausuntoa neuvoa-antavalta komitealta, joka Kaikesta rahoituksesta on vastuuhenkilön tai koordinoijan välillä. tehtävä sopimus komission ja rahoitettavan toimen 22 Komission tiedonanto yhteisön jätehuoltostrategian tarkistamisesta (KOM(96) 399 lopull. , 30. 7. 1996. 36 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET Vuosittaiset määrärahat ohjelman toteuttamista varten osoittaa budjettivallan käyttäjä rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa vuosittain määrärahojen suuruuden. Ehdotettu ohjeellinen talousarvio on 30 miljoonaa ecua kahden ensimmäisen vuoden osalta. Jäljelle jäävän ajan rahoitus vahvistetaan sen jälkeen kun uudet rahoitusnäkymät on määritetty. 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten määrittely) laskentatapa (yksikkökustannusten Seuraavasta toimikohtaisesta erittelystä ja selityksestä käy ilmi, kuinka toiminnan kokonaiskustannukset on laskettu. 2 artiklan a alakohdan mukaiset toimet: uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämistä koskevien yhteisön toimenpiteiden toteuttaminen ja täydentäminen Alakohtaiset tutkimukset: perustaksi on otettu aiemmat keskimääräiset kustannukset, mutta samalla on otettu huomioon, että tutkimusten on nyt katettava kaikki 15 jäsenmaata. Vuosina 1998 -1999 markkinastrategioiden kehittämisen piiriin kuuluvat biokaasu ja vesivoima. Yhdenmukaistamisen tausta: sama lähestymistapa kuin alakohtaisissa tutkimuksissa; vuosina 1998 -1999 liittymisen menettelyjä ja ehtoja. tavoitteena on yhdenmukaistaa sähköverkkoon Standardit: perustana aiemmat keskimääräiset kustannukset ~ 500 000 ecua/valtuutus; vuosina 1998 -1999 jatketaan fotoenergiaan sekä tuulienergiaan, biodieseliin ja biokaasuun liittyvien standardien määrittelyä. Kustannusten jakautuminen 1998 1999 2000 2001 2002 liittyvien mahdollisuuksien kehittämistä ja markkina 2 artikla a alakohta: uusiutuviin energialähteisiin koskevien yhteisön toimenpiteiden toteuttaminen ja täydentäminen * Alakohtaisia strategioita kosk. tutkimukset * Yhdenmukaistamisen tausta * kehittäminen Välisumma (2 artikla a alakohta) 1. 000. 000 500. 000 500. 000 1. 000. 000 standardien 2. 000. 000 2. 000. 000 Normien 500. 000 500. 000 ja - - - - - - - - - - - - 37 2 artiklan b alakohdan mukaiset toimet: infrastruktuurit ja välineet uusiutuvien energialähteiden kehittämistä varten Infrastruktuurit ja suunnittelu: 1998 - 1999 kymmenessä maassa vähintään yksi hanke ja viidessä maassa vähintään kaksi hanketta kolmen infrastruktuurityypin alueella. Aiemmat keskimääräiset kustannukset noin 100 000 ecua. Suunnittelussa rahoituksen enimmäis määrä 150 000 ecua. Kustannusten jakautuminen 1998 1999 2000 2001 2002 - ja joissa 1. 500. 000 1. 600. 000 alueellinen Paikallinen 2 artikla b alakohta: toimet, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä tarvittaviin infrastruktuureihin ja välineisiin * suunnittelu * Hankkeet, kehitetään välineitä suunnittelua ja arviointia varten * Uusiin rahoitus- ja markkina- välineisiin liitt. hankkeet * Tiedotukseen sekä opetus- ja koulutusohjelmiin infra struktuurien kehittäminen Välisumma (2 artikla b alakohta) 1. 100. 000 4. 900. 000 1. 000. 000 4. 500. 000 1. 100. 000 1. 000. 000 1. 100. 000 1. 000. 000 liittyvien - - - - - - - - 2 artiklan c alakohdan mukaiset toimet: tiedon levittäminen Yhteisön tapahtumat ja julkaisut: vuosittain järjestetään neljä infrastruktuureja käsittelevää joiden ja kaksi alakohtaisia kysymyksiä käsittelevää sopimuspuolten kokousta, kustannukset ovat samat kuin aiemmat keskimääräiset kustannukset, 65 000 ecua. Edistämiskustannukset (tiedotteet, esitteet jne. ) keskimäärin noin 100 000 ecua vuodessa. Erityistehtäviä varten luotavat tilapäiset verkostot: ALTENER I -ohjelmassa rahoitus osuus kolmen biomassaverkoston kustannuksista oli 30 prosenttia, ja kustannukset olivat 1,2 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja miljoona ecua vuonna 1996. Vuosien 1998 - 1999 osalta on suunniteltu, että kunakin vuonna on toiminnassa vain kaksi verkostoa, joiden kummankin keskimääräiset kustannukset ovat 250 000 ecua vuodessa. Keskitetty järjestelmä tiedon keräämistä ja levittämistä varten (Web-sivun perustaminen): koska tämä on uusi toimi, kustannusarviota laskettaessa on lähdetty liikkeelle niistä kokemuksista, joita saatiin EnR-verkoston kerätessä ja käsitellessä jäsenvaltioilta saatua tietoa ALTENER-ohjelmaa varten, sekä tämän toiminnan kustannuksista. Lisäksi kustannusarviossa on otettu ohjelman piiriin kuuluvien maiden, tehtävien ja kysymystä» määrän lisääntyminen. 38 Kustannusten jakautuminen 1998 1999 2000 2001 200?. 500. 000 500. 000 2 artikla c alakohta: tiedon levittäminen * Yhteisön tapahtumat ja julkaisut * Tilapäiset verkostot, jotka luodaan biomassaan, jätteisiin, nestemäisiin biopolttoaineisiin, auringon lämpö energiaan, auringon fotoenergiaan, rakennuksiin ym. liittyviä erityis tehtäviä varten * Keskitetty keräämistä ja levittämistä varten Välisumma (2 artikla c alakohta) järjestelmä tiedon 500. 000 1. 500. 000 500. 000 500. 000 500. 000 1. 500. 000 - - - - - - _ - - 2 artiklan d alakohdan mukaiset toimet: yhteisrahoituksella tapahtuva tiedon levittäminen Tuki yhteistyössä jäsenvaltioiden ym. kanssa toteutettaville kansallisille, alueellisille ja paikallisille tiedotustoimille. 30 000 ecun (50 prosentin rahoitusosuus) tuki vähintään kahdelle tapahtumalle maata kohti vuodessa. Tuki on erityisen tärkeää vuonna 1998, jolloin ohjelma käynnistyy. Tuki olemassa oleville verkostoille, vhteenliittymille ja muille toimille: Lähes kaikki alan teollisuuden eri yhteenliittymät tai liitot järjestivät tapahtuman kerran vuodessa ja muutamat niistä kansainvälisen tapahtuman joka toinen vuosi. Rahoitustuki voisi olla 30 000 -100 000 ecua. Lisäksi voitaisiin tukea tiedotuslehtien julkaisemista tai muita tiedotustoimia. 1998 1999 900. 000 1. 000. 000 Kustannusten jakautuminen tiedotustoimille, yhteistyössä 2000 2 artikla d alakohta: yhteisrahoituksella tapahtuva tiedon levittäminen * Tuki kansallisille, alueellisille ja paikallisille jotka jäsen toteutetaan valtioiden sekä ETA-maiden, Keski- ja ja Itä-Euroopan maiden paikallisviranomaisten Kyproksen kanssa * Tuki verkostoille, muille toimijoille Välisumma (2 artikla d alakohta) olemassa yhteenliittymille oleville ja 1. 300. 000 1. 500. 000 400. 000 500. 000 - 2001 2002 ! - - 2 artiklan e alakohdan mukaiset toimet: kohdennetut toimet, joilla kerrannais vaikutusta hyödyntäen edistetään uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvua ja vauhditetaan investointeja annetaan energialähteiden Rahoitusta markkinaosuuden kasvua ja edistetään investointeja. Näitä toimia varten ehdotetut rahoitussummat perustuvat teollisuuden kanssa käytyihin keskusteluihin, ja niissä on otettu oheistoimintoihin, edesautetaan joilla 39 huomioon eri alojen kehitysennusteet teollisuuden esittämät arviot eri oheiskustannuksista. Sen, minkä tyyppistä tukea tästä ohjelmasta annetaan oheis kustannuksia varten, määrittelee komissio tarjouspyyntövaiheessa. sekä 2000 1998 toimet, joilla edistetään uusiutuvien energialähteiden 2001 2002 1999 Kustannusten jakautuminen 100. 000 2 artikla e alakohta: kohdennetut markkinaosuuden kasvua ja vauhditetaan investointeja * Vuosittaiset tarjous/ehdotus pyynnöt, muutokset, uudet tavoitteenasettelut * Kohdennetut toimet: 1: biomassa, -Alue biopolttoaineet -Alue 2: auringon lämpöenergia ja fotoenergia -Alue 3: aurinkoenergian käyttö rakennuksissa -Alue 4: pienvesivoima -Alue 5: tuulienergia -Alue 6: geoterminen energia Välisumma (2 artikla e alakohta) 500. 000 500. 000 250. 000 3. 600. 000 1. 000. 000 biokaasu, 750. 000 500. 000 100. 000 1. 000. 000 1. 000. 000 1. 000. 000 500. 000 500. 000 400. 000 4. 400. 000 - - - 2 artiklan f alakohdan mukaiset toimet: uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman toteuttaminen Jäsenvaltioiden ja yhteisön strategiatoimenpiteiden seuranta; selvitys toimintasuunnitelman toteuttamisen edistymisestä: seurantajärjestelyt on rakennettava asteittain kansallisten laitosten (energiavirastojen) muodostamalle perustalle. Kustannukset ovat arviolta 200 000 - 300 000 ecua vuodessa. Selvitysten kustannuksiksi on laskettu 10 000 ecua vuodessa kutakin maata kohti. Toimintasuunnitelman mukaisille aloitteille annettava tuki: kustannuksiksi on laskettu keskimäärin 15 000 ecua maata kohti vuodessa; lisäksi koordinoinnin järjestämisestä aiheutuviksi kustannuksiksi on laskettu 25 000 ecua vuodessa. Yhteisön ja jäsenvaltioiden uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä saavuttaman edistyksen seuranta: Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto on laskenut tilastoja varten tehtyjen selvitysten kustannuksiksi 20 000 ecua maata kohti vuodessa. jatkuva arviointi ja seuranta: kustannuksiksi on Ohjelman laskettu keskimäärin 15 000 ecua maata kohti vuodessa; lisäksi koordinoinnin järjestämisestä aiheutuviksi kustannuksiksi on laskettu 25 000 ecua vuodessa. 40 Kustannusten jakautuminen 1998 1999 2000 2001 2002 uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja ja f alakohta: 2 artikla toimintasuunnitelman toteuttaminen yhteisön Jäsenvaltioiden * seuranta; strategiatoimenpiteiden toimintasuunnitelman toteuttamisen edistymistä koskevat selvitykset * Tuki toteuttamiseksi erityisesti tehostamaan vaikutusta * Yhteisön, ja assosioituneiden maiden uusiutuvien kehittämisessä energialähteiden saavuttaman edistyksen seuranta; tilastot toimintasuunnitelman tehdyille aloitteille pyritään yhteis että toimien jäsenvaltioiden siten, 500. 000 500. 000 250. 000 450. 000 300. 000 300. 000 Kustannusten jakautuminen 1999 2 artikla f alakohta: ohjelman jatkuva arviointi ja seuranta * Ohjelman seuranta jatkuva arviointi 250. 000 1998 ja 250. 000 2000 2001 2002 - - - 41 7. 2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan TAULUKKO II ohjeelliset summat (ecua) toimenpiteiden Kustannusten jakautuminen 2 artikla a alakohta: uusiutuviin energia lähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämistä koskevien yhteisön toteutta minen ja täydentäminen 2 artikla b alakohta: toimet, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden kehittämi-sessä tarvittaviin infrastruktuureihin ja välineisiin 2 artikla c alakohta: tiedon levittäminen 2 artikla d alakohta: yhteisrahoituksella tapah tuva tiedon levittäminen 2 artikla e alakohta: kohdennetut toimet, joilla kerrannaisvaikutusta edistetään uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvua ja vauhditetaan investointeja 2 artikla f alakohta: uusiutuvia energialähteitä koskevan jäsenvaltioiden ja yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman seuranta ja edistymistä koskevat selvitykset - tehdyille aloitteille - yhteisön ja energialähteiden kehittämisessä edistyksen seuranta - ohjelman jatkuva arviointi ja seuranta Välisumma (2 artikla f alakohta) Yhteensä jäsenvaltioiden uusiutuvien saavuttaman toimintasuunnitelman toteuttamiseksi hyödyntäen tuki 1998 1999 2. 000. 000 2. 000. 000 4. 500. 000 1. 500. 000 1. 500. 000 4. 900. 000 1. 500. 000 1. 300. 000 3. 600. 000 4. 400. 000 500. 000 500. 000 250. 000 450. 000 300. 000 250. 000 300. 000 250. 000 1. 300. 000 14. 400. 000 1. 500. 000 15. 600. 000 7. 3 Osaan B kuuluvat tutkimuksista, asiantuntijoiden käytöstä, kokouksista y m. aiheutuvat toimintakustannukset TAULUKKO ffl Erittely - Tutkimukset (2 artiklan a alakohdan mukaiset erityistoimet) - Asiantuntijoiden kokous ja arvioijat (2 artiklan a, b, e ja f alakohdan mukaisiin toimiin liittyen) - Konferenssit ja kongressit (2 artiklan c ja d alakohdan mukaiset erityistoimet) - Tiedotus- ja julkaisutoiminta (2 artiklan c ja d alakohdan mukaiset erityistoimet) TOTAL I ') sisältyy ohjelman talousarvioon 42 miljoonaa ecua Talousarvio *). /. 1,4 *). /. *). /. 1,4 8. TOIMENPITEET PETOSTEN EHKÄISEMISEKSI TUJEN TOIMENPITEIDEN TULOKSET) (JA TOTEUTET Tehtyjen sopimusten osalta korvaukset maksetaan todellisten kulujen perusteella (lukuun ottamatta tutkimusten aiheuttamia kustannuksia, joista maksetaan kiinteä korvaus hyväksyttyjen valtaosa ALTENER-hankkeiden kustannuksista ei liity investointeihin, kustannuksia korvataan useimmissa tapauksissa hyväksyttyjen tulosten perusteella. perusteella). Koska tulosten 9. KUSTANNUS-HYÖTYANALYYSIN OSATEKIJÄT 9. 1 ALTENER n -ohjelmaan perustuvan toiminnan tavoitteet ja kohderyhmät Yhteisö toteuttaa viisivuotisen toimia ja toimenpiteitä käsittävän ohjelman edistääkseen uusiutuvien energialähteiden käyttöä yhteisön alueella. Tämän ohjelman tavoitteet ovat seuraavat: 43 Tavoitteet Toteuttaa ja täydentää yhteisön toimenpiteitä, joilla pyritään kehittämään uusiutuviin energialähteisiin liittyviä mahdollisuuksia Yhdenmukaistaa energia-lähteiden markkinoita uusiutuvien luottamusta ja uusiutuviin Lisätä kasvattaa energialähteisiin sekä niiden markkinaosuutta parantaa kansainvälistä toimintavalmiutta ja kilpailukykyä tukemalla infrastruktuureja alan luottamusta ja uusiutuviin Lisätä kasvattaa energialähteisiin niiden markkinaosuutta tehosta malla kansainvälisellä, yhteisön, kansallisella, ja alueellisella saadun paikallisella tasolla kokemustiedon levittämistä sekä eri tasoilla toteutettavien toimien koordinointia Keinot Alakohtaiset markkinastrategiat Kohderyhmä teollisuus, hankkeiden Päättäjät, toteuttajat Teollisuus, tuottajat, käyttäjät sosioekonomisten standardien lainsäädän ja edellytysten ja ja Normien kehittäminen nöllisten, hallinnollisten yhdenmukaistaminen Kansallinen, paikallinen suunnittelu alueellinen ja Kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, päättäjät ja Suunnittelussa tarvittavien välineiden menetelmien kehittäminen arvioinnissa ja Päättäjät, hankkeiden toteuttajat, teollisuus, tuottajat rahoitus- Uusisen ja markkinavälineidcn kehittä-minen (rahoitus kolmansilta osapuolilta, tulostakeet) Tietoinfrastruktuurit Opetuksen infrastruktuurit. ja koulutuksen Rahoituslaitokset, hankkeiden toteuttajat, sijoittajat, tuottajat, käyttäjät Päättäjät, käyttäjät ja opiskelijat, teknillisten oppi Yliopistojen uudelleen laitosten koulutukseen osallistuvat työntekijät, teknikot, arkkitehdit, insinöörit, koulut, käyttäjät Yhteisön laajuiset, kansalliset ja alueelliset tapahtumat ja julkaisut Päättäjät, toteuttajat, käyttäjät teollisuus, rakentajat, hankkeiden tuottajat, Tilapäiset taitotiedon vaihtoa varten ja erityisverkostot Keskitetty keräämistä ja levittämistä varten järjestelmä tiedon Hankkeiden toteuttajat, rakentajat Kansainväliset, kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, päättäjät, teollisuus, toteuttajat, hankkeiden rakentajat, tuottajat, käyttäjät Tuki olemassa oleville verkostoille Teollisuus, yhteenliittymät tuottajien ja käyttäjien Vauhdittaa investointeja lisäämällä uusiutuvia energialähteitä hyödyn tävän energiantuotannon toiminta- kapasitecttia Hankkeille annettava rahoitustuki, vähennetään jolla ja palveluista oheiskustannuksia koituvia kustannuksia ja Julkiset toteuttajat, käyttäjät yksityiset sijoittajat, hankkeiden ja tuottajat 44 Toteuttaa lähteitä strategiaa uusiutuvia koskevaa energia yhteisön ja Jäsenvaltioiden - yhteisön strategiatoimenpiteiden arviointi ja selvitykset toimintasuunnitelman edistymisestä Yhteisön viranomaiset, hankkeiden käyttäjät toimielimet, jäsenvaltioiden teollisuus ja toteuttajat, päättäjät, tuottajat Toimintasuunnitelman toteuttaminen siten, että pyritään tehostamaan erityisesti ja yhteisvaikutusta toimien jäsenvaltioiden muiden kanssa yhteisön - Yhteisön ja jäsenvaltioiden edistymisen seuranta 9. 2 Toimenpiteen perustelut Kustannukset Jos uusiutuvien energialähteiden osuutta yhteisön sisäisestä energian kokonaiskulutuksesta pystyttäisiin kasvattamaan merkittävästi, tarvittavat lisäinvestoinnit voisivat TERES II -kertomuksen mukaan olla arviolta 80 miljardia ecua vuoteen 2020 mennessä. Näin mittava rahoitus Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden talousarvioista ei tule kysymykseen. Ainoa mahdollisuus on riippumaton rahoitus, johon osallistuvat kaikki yhteisön puitteissa toimivat taloudelliset toimijat. Komissio osallistuu työhön luomalla yhdenmukaiset markkinaolosuhteet sekä tukemalla täydentävyys voidaan osoittaa objektiivisesti. toimia, joiden Tuloksiksi odotetaan, että - markkinoilla olevien uusiutuvien energialähteiden laatu paranee, - hankkeiden toteuttajien ja sijoittajien luottamus uusiutuvia energialähteitä kohtaan kasvaa, - käyttäjien ja kuluttajien luottamus uusiutuvia energialähteitä kohtaan kasvaa, - saadaan aikaan toimivia, tietyt olosuhteet huomioon ottavia ratkaisuja sekä riittäviä infrastruktuureja, - uusiutuvat energialähteet ovat riittävän hyvin saatavilla markkinoilla, toteutetaan laajamittaisia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita, - uusiutuviin energialähteisiin liittyvien strategioiden toteuttamista seurataan tehokkaasti, - toimet täydentävät entistä paremmin toisiaan. 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Komissiota avustaa hankkeiden arvioinnissa ja valintaperusteiden määrittämisessä neuvoa- antava komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja eri maiden asiantuntijoista. Päätöksen 2 artiklan e kohdassa tarkoitettuja toimia silmällä pitäen muodostetaan neuvoa- antavan komitean jäsenistä tekninen työryhmä, joka kokoontuu vuosittain. Valitut suoritusosoittimet ovat seuraavat: 45 Yleiset osoittimet: - CCVpäästöjen väheneminen, - uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääntyminen yhteisön sisäisestä energian kokonaiskulutuksesta, - uusiutuvia energialähteitä hyödyntävän energiatuotannon kapasiteetin lisääntyminen, - edistyminen uusiutuvia energialähteitä toimintasuunnitelman toteutuksessa Euroopan yhteisössä ja jäsenvaltioissa. strategian koskevan yhteisön ja Erityisosoittimet : - kehitettyjen normien ja standardien määrä (2 artikla a alakohta), - luottamusta lisäävien rahoitus- ja markkinavälineiden määrä ja laajuus (2 artikla a ja b alakohta), luottamusta lisäävien tiedonlevitystuotteiden ja -toimien määrä ja laajuus (2 artikla c ja d alakohta), - - toiminnassa olevien infrastruktuurien määrä ja tyyppi (2 artikla b alakohta) (tehdään selvitys), - paikallisten, alueellisten ja kansallisten suunnitelmien määrä ja laajuus (2 artikla b alakohta), - edistämiskampanjoiden tai tiedotustoiminnan laajuus ja niiden kautta saavutetut kohderyhmät (2 artikla c ja d alakohta) (tehdään selvitys), - käyttöön otettu uusi kapasiteetti (2 artikla e alakohta) (ks. taulukko IV), - kohdennettujen hankkeiden onnistumisaste (2 artikla e alakohta), - hankkeissa mukana olevien pk-yritysten osuus (2 artikla e alakohta), - jäsenvaltioissa toteutetut toimet (2 artikla f alakohta). Osoittimia varten suunnitellaan seurantajärjestelmä, jossa määritellään, miten edellä lueteltuihin osoittimiin liittyvä tieto kerätään ja kuinka tuloksista raportoidaan. TAULUKKO IV Uusiutuvan energialähteen tyyppi Uuden kapasiteetin arvioidut kokonais- yksikkö- kustannukset ecu/kW Uuden kapasiteetin arvioitu määrä Tarvittavat kokonais investoinnit Arvioidut oheis kustannukset MW milj. ecua milj. ecua Biomassa Auringon fotoenergia Aurinkosähkö Auringon lämpöenergia Aurinkotalot Pienvesivoima Tuulienergia Geoterminen energia Yhteensä 360 5 3,1 350 400 13,3 33,3 20 1. 184,7 500 6. 000 1. 600 200 100 1. 200 800 1. 000 46 180 30 5 70 40 16 25 20 386 18 6 1 7 8 4 4 2 50 Arviointimenetelmät ja -jaksot Komissio arvioi jatkuvasti uusiutuvien energialähteiden kehittämistä jäsenvaltioissa ja esittää tietyin väliajoin kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Lisäksi komissio laatii jatkuvasti kertomuksia ALTENER-ohjelman neuvoa-antavalle komitealle, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja kokoontuu neljä kertaa vuodessa. ALTENER I -ohjelman yhteydessä komissio pyysi puolueetonta konsulttiryhmää arvioimaan ohjelmaa. Uudessa ALTENER II -ohjelmassa on otettu huomioon lukuisia tämän asiantuntijaryhmän esittämiä suosituksia. Komissio laati lisäksi kertomuksen tuloksista, joita oli saavutettu ALTENER I -ohjelman kolmannen toimintavuoden loppuun mennessä. Tämä kertomus toimitetaan neuvoston 13 päivänä syyskuuta 1993 tekemän päätöksen (93/500/ETY) 8 artiklan mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille. ALTENER II -ohjelman toisen toimintavuoden aikana käynnistetään ohjelman arviointi siten, että välikertomus saavutetuista tuloksista voidaan esittää ennen uuden budjettikehyksen ehdottamista. 10. HALLINTOMENOT tosiasiallinen käyttöön saaminen riippuu komission Tarvittavien hallintoresurssien vuotuisesta varojen kohdentamista koskevasta päätöksestä, jota tehtäessä otetaan erityisesti huomioon henkilöstön määrä sekä budjettivallan käyttäjän hyväksymät ylimääräiset varat. 10. 1 Vaikutus henkilöstötarpeeseen TAULUKKO V joista Kesto pääosaston olemassa olevia voimavaroja 4 0 1 lisävoimavaroja tai pääosaston muita voimavaroja 4 2 3 5 vuotta Viran tai toimen tyyppi Toiminnan hallintoon osoitettu henkilöstö Vakinaiset virat A B C 8 2 4 Virkamiehet tai määräaikainen henkilöstö Muu henkilöstö Määrä aikaiset virat ulko 5 puolista asian tuntijaa 47 IV KERTOMUS VAIKUTUKSISTA PK-YRITYKSIIN JA TYÖLLISYYTEEN 1. Lainsäädännön soveltamisesta yrityksille aiheutuvat hallinnolliset velvoitteet Rahoitustuen saamista varten on hakumenettely. 2. Yrityksille koituvat hyödyt ON laitosten - Jäsenvaltioiden yritysten, ja virastojen kehittämät uusiutuvat energialähteet ovat kotimaisia energiavaroja, eivätkä tuontipolttoaineiden hinnanvaihtelut vaikuta niihin; näin ne vakauttavat energiakustannuksia. Monissa tapauksissa tämä johtaa myös tuotantokustannusten laskuun sekä tästä johtuen teollisuuden kilpailukyvyn paranemiseen. Niissä tapauksissa, joissa uusiutuvien energialähteiden hyödyntäminen edellyttää verrattain pieniä taloudellisia voimavaroja, siitä voi koitua lisähyötyä pk-yrityksille. - Ehdotetut toimenpiteet tukevat Euroopan yhteisön tutkimus-, kehitys- ja jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien yhteydessä sekä esittelyohjelmien kehiteltyjä aloitteita. - Kansainvälinen yhteistyö kolmansien maiden kanssa tehostuu. Ohjelmaan voivat osallistua ETA-maat, Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat sekä Kypros. - Useimmat ALTENER-sopimuspuolet ovat pk-yrityksiä, jotka hyötyvät ohjelmasta. 3. Vaikutukset työllisyyteen lisääntynyt uusiutuviin energialähteisiin perustuva oma Myönteisiä, koska tuontia energiantuotanto vähentää vastaavasti kolmansista maista ja luo näin yhteisöön uusia työpaikkoja. Uusiutuvien energialähteiden käyttö suosii ennen kaikkea pientä ja keskisuurta teollisuutta sekä ammattitaitoisia työntekijöitä ja samalla se luo työpaikkoja ja/tai turvaa ne. fossiilisten polttoaineiden Investoinnit uusiutuviin kohdennettuja hyötyjä lisäämällä tuloja ja luomalla työpaikkoja. energialähteisiin voivat tuottaa maaseutualueilla 4. Onko työmarkkinaosapuolten kanssa tehty alustavaa yhteistyötä? EI 5. Onko olemassa vähemmän rajoittavaa vaihtoehtoista lähestymistapaa? EI 48 Ainoa vaihtoehto olisi, että ei olisi lainkaan ohjelmaa tai että annettaisiin pelkkä suositus, johon ei liittyisi rahoitustukea. Tämä ei kuitenkaan nykyisessä tilanteessa, jossa energian hinnat eivät kannusta kehittämään uusiutuvia energialähteitä, johtaisi pk-yrityksiä hyödyttäviin ja C02-päästöjä vähentäviin toimiin. Yhteisön aloitteen puuttuminen kokonaan olisi pelkästään haitaksi pk-yrityksille ja saisi aikaan sen, ettei tarvittaviin toimiin ryhdyttäisi. 49 ISSN 1024-4492 KOM(97) 87 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 15 14 Luettelonumero : CB-CO-97-103-FI-C ISBN 92-78-17128-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 50