text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 06. 03. 1997 KOM(97) 95 lopull. 97/0065 (ACC) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY^ Slovakian tasavallasta ja Tsekin tasavallasta peräisin olevia tiettyjä eläviä kaloja koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista (komission esittämä) PERUSTELUT Kirjeenvaihtona tehdyt sopimukset on allekirjoitettu Euroopan yhteisön ja Tsekin tasavallan välillä (22 päivänä syyskuuta 1994) sekä Euroopan yhteisön ja Slovakian tasavallan välillä (28 päivänä lokakuuta 1994). Näiden kyseisten kahden maan kanssa tehtyjä Eurooppa-sopimuksia täydentävien sopimusten perusteella elävien taimenten ja karppien yhteisöön tuonnista ei aikaisemmin ole kannettu tulleja Tsekin tasavallasta peräisin olevien taimenten osalta 50 tonnin ja karppien osalta 850 tonnin tariffikiintiöön asti sekä Slovakian tasavallasta peräisin olevien taimenten osalta 50 tonnin ja karppien osalta 50 tonnin tariffikiintiöön asti. työryhmä otti huomioon kyseisten Kolmen uuden jäsenvaltion liittymisen seurauksena neuvoston Keski- ja Itä-Euroopan asioita käsittelevä ja uusien jäsenvaltioiden välisen näiden kalojen etuuskohteluun oikeutetun viennin. Tämä vienti oli rajoitettu 150 tonniin Slovakian tasavallasta peräisin olevia taimenia ja 310 tonniin Tsekin tasavallasta peräisin olevia karppeja. Työryhmä hyväksyi myös näiden määrien yhdistämisen edellä mainituissa kirjeenvaihtona tehdyissä sopimuksissa määrättyihin määriin ja näin ollen jatkamaan etuuskohtelua. tasavaltojen Nämä toimenpiteet on sisällytettävä kyseisten kahden maan kanssa tehtyjen Eurooppa- sopimusten lisäpöytäkirjoihin. Pöytäkirjojen voimaantuloa odotettaessa olisi kyseiset toimepiteet pantava yksipuolisesti täytäntöön avaamalla 1 päivästä tammikuuta 1997 sovellettavat tariffikiintiöt. Edellä esitetyt asiat ovat liitteenä olevan asetuksen tavoitteina. Z Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY1 97 annettu 1997 Slovakian tasavallasta ja Tsekin tasavallasta peräisin olevia tiettyjä eläviä kaloja koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että Euroopan yhteisön ja Tsekin tasavallan välillä kirjeenvaihtona tehdyllä sopimuksella, joka allekirjoitettiin 22 päivänä syyskuuta 1994,1 sekä Euroopan yhteisön ja Slovakian tasavallan välillä kirjeenvaihtona tehdyllä sopimuksella, joka allekirjoitettiin 28 päivänä lokakuuta 1994,2 täydennettiin kyseisten kahden maan kanssa tehtyjä Eurooppa- sopimuksia määräämällä elävien taimenten ja karppien tullittomista tariffikiintiöistä, Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisen jälkeen neuvosto hyväksyi, että olisi otettava huomioon voimassa oleva etuuskohteluun oikeutettu vienti, joka Slovakian tasavallasta peräisin olevien taimenten osalta on 150 tonnia ja Tsekin tasavallasta peräisin olevien karppien osalta 310 tonnia kolmeen uuteen jäsenvaltioon; neuvosto hyväksyi myös kirjeenvaihtona tehtyjen sopimusten uusimisen yhdistämällä niissä määrätyt määrät ja laajentumiseen liittyvät määrät, Eurooppa-sopimusten nämä tariffitoimenpiteet sisällytetään Slovakian tasavallan ja Tsekin tasavallan kanssa voimaantuloa lisäpöytäkirjoihin; tehtyjen odotettaessa on kyseisiä tuotteita koskevat myönnytykset pantava yksipuolisesti täytäntöön; kyseisten tuotteiden tariffikiintiöt on avattava 1 päivästä tammikuuta 1997; tätä on sovellettava siihen saakka, kunnes lisäpöytäkirjat tulevat voimaan. pöytäkirjojen olisi taattava erityisesti kaikille yhteisön tuojille tasapuolinen ja jatkuva mahdollisuus käyttää kyseisiä kiintiöitä ja taattava näitä kiintiöitä varten säädettyjen tullien keskeytymätön soveltaminen kyseisten tuotteiden tuonnissa kaikkiin jäsenvaltioihin kiintiöiden täyttymiseen saakka, ja yhteisön olisi päätettävä tariffikiintiöiden avaamisesta yksipuolisesti; mikään ei kuitenkaan estä sitä, että näiden kiintiöiden yhteisen hallinnoinnin tehokkuuden varmistamiseksi jäsenvaltioille annetaan lupa lukea kiintiöihin tarvitsemansa tosiasiallista tiivistä tuontia vastaavat määrät; tällainen hallinnointitapa edellyttää kuitenkin 1 EYVL N:o L 272, 22. 10. 1994, s. 50 2 EYVL N:oL 294, 15. 11. 1994, s. 27 3 yhteistyötii jäsenvaltioiden ja komission viilillä, koska komission olisi erityisesti voitava seurata kiintiöiden kokonaismäärien täyttymistä ja ilmoittaa siitä jäsenvaltioille, ON ANTANUT TAMAN ASETUKSEN: 1 artikla Liitteessä mainittujen Tsekin tasavallasta ja Slovakian tasavallasta peräisin olevien tuotteiden tuotteelle vuotuisten yhteisön tariffikiintiöiden rajoissa ilmoitetulle tasolle. suspendoidaan kullekin tuontitullit 2 artikla Komissio hallinnoi 1 artiklassa tarkoitettuja tariffikiintiöitä ja se voi toteuttaa tarpeelliset hallinnolliset toimenpiteet tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi. 3 artikla Jos tuoja esittää jäsenvaltiossa vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen, jossa on etuuskohtelun myöntämistä koskeva hakemus tässä asetuksessa tarkoitetulle tuotteelle, ilmoituksen, kyseisen jäsenvaltion on luettava komissiolle lähetettävällä tiedonannolla tarvettaan vastaava määrä vastaavan kiintiön kokonaismäärään. tulliviranomaiset vastaanottavat tämän jos ja Kiintiöön lukemista koskevat hakemukset, joissa on ilmoitettu mainittujen ilmoitusten vastaanottamispäivä, on toimitettava viivytyksettä komissiolle. Komissio antaa luvan kiintiöön lukemiseen sen päivän perusteella, jona kyseisen jäsenvaltion tulliviranomaiset ovat vastaanottaneet vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevat ilmoitukset, siltä osin kuin käytettävissä oleva määrä sen sallii. Jos jäsenvaltio ei käytä kiintiöön luettuja määriä, sen on palautettava ne kiintiön kokonaismäärään mahdollisimman pian. Jos haetut määrät ylittävät kiintiössä käytettävissä olevan määrän, jako suoritetaan suhteessa hakemuksiin. Komissio toteutetusta määrien ilmoittaa lukemisesta kiintiöön. jäsenvaltioille artikla Jokaisen jäsenvaltion on taattava kyseisten tuotteiden tuojille tasapuolinen ja jatkuva mahdollisuus käyttää kiintiöitä, jos niissä käytettävissä oleva määrä sen sallii. 5 artikla Jäsenvaltiot ja komissio toimivat tiiviissä yhteistyössä varmistaakseen tämän asetuksen noudattamisen. 6 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1997. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja VÎ LIITE Järjestys numero CN-koodi Tavaran kuvaus Tulli (%) Vuotuisen kiintiön määrä Tsekin tasavallasta peräisin olevat Slovakian tasavallasta peräisin olevat 09. 5261 0301 91 90 liläväl taimenet (Saimit Irulta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguahonita, Oncorhynchus gilac) 09. 5263 0301 93 00 1'. liiviii karpit (1) Jollei viitehinnan soveltamisesta muuta johdu. 0(') ( ) ( ' )• 50 t 1 160 t 200 t 50 1 € RAHOITUSSELVITYS 1. Budjettikohta: 12 luvun 120 momentti 2. 3. 4. Oikeusperusta: Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 113 artikla Tariffitoimenpiteen nimi: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Slovakian tasavallasta ja Tsekin tasavallasta peräisin olevia tiettyjä eläviä kaloja koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista tiettyjen Tavoite: Teekin tasavallan ja Slovakian tasavallan kanssa tehtyjen sopimusten elävien kalojen etuuskohteluun oikeutettua uusiminen sekä kyseisten kahden maan ja kolmen uuden jäsenvaltion välisen etuuskohteluun oikeutetun kaupan huomioon ottaminen. tuontia koskevien 5. Laskentatapa: Järjestys numero Kiintiön määrä (tonnia) Keskimääräinen hinta (ecua tonnilta) Tavan omainen tulli (%) Kiintiötulli Tulojen menetys (ecua) Tsekki Slovakia Tsekki Slovaki a 50 200 2 084 91 12 58 368 160 50 282 418 124 642 09. 5261 (elävät taimenet) 09. 5263 (elävät karpit) Tulojen menetys yhteensä: 183 010 ecua. Kyseisiin tuotteisiin ei ole sovellettu tariffikiintiöitä vuosina 1995 ja 1996. Petosten torjyinta: Tariffikiintiöiden hallinnoimisesta annetuissa säännöksissä säädetään niiltä sääntöjenvastaisuuksien suojautumiseksi tarvittavista toimenpiteistä. estämiseksi petosten sekä ja ^ ISSN 1024-4492 KOM(97) 95 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 03 11 01 Luettelonumero : CB-CO-97-081-FI-C ISBN 92-78-16400-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 424/97, annettu 5 päivänä maaliskuuta 1997, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: ÄNDRAT FÖRSLAG TILL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT OM ETT SAMORDNAT TILLSTÅNDSFÖRFARANDE INOM OMRÅDET FÖR SATELLITTJÄNSTER FÖR PERSONKOMMUNIKATION I GEMENSKAPEN

eurovoc_concepts:
approximation of laws
freedom to provide services
radio telecommunications
satellite communications
trade licence

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 05. 03. 1997 KOM(97)101 slutlig 95/0274 (COD) KOMMISSIONENS YTTRANDE i enlighet med artikel 189b. 2 d i Romfördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT OM ETT SAMORDNAT TILLSTANDSFÖRFARANDE INOM OMRÅDET FÖR SATELLITTJÄNSTER FÖR PERSONKOMMUNIKATION I GEMENSKAPEN MED ÄNDRING AV KOMMISSIONENS FÖRSLAG i enlighet med artikel 189a. 2 i Romfördraget l. BAKGRUND Den 8 november 1995 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och för rådets beslut om åtgärder på unionsnivå personkommunikation formellt överlämnades till Europaparlamentet och rådet den 10 november 1995. inom området satellittjänster i Europeiska unionen (KOM(95)529), vilket Ekonomiska och sociala kommittén lämnade sitt yttrande den 25 april 19961. Europaparlamentet antog ett positivt yttrande i sin resolution vid första behandlingen den 19 juni 1996 och föreslog 22 ändringsförslag till kommissionens förslag2. Den 14 oktober 1996 antog kommissionen ett ändrat förslag som inbegrep de flesta av Europaparlamentets ändringar (KOM(96)467)3, i enlighet med artikel 189a. 2 i fördraget. Den 9 december 1996 antog rådet, i enlighet med artikel 189b. 2 i fördraget, en gemensam ståndpunkt beträffande förslaget till beslut4. Denna gemensamma ståndpunkt grundas på ett kompromissförslag från ordförandeskapet och avviker kraftigt från kommissionens ursprungliga förslag. Vid andrabehandlingen antog Europaparlamentet den 20 ändringsförslag till den gemensamma ståndpunkten. februari 1997 ett 2. SYFTET MED KOMMISSIONENS FÖRSLAG Inom 2-4 år kommer en ny generation satellitsystem att tas i bruk, vilka kan erbjuda mobila teletjänster överallt i världen. Syftet med detta beslut är att säkerställa att satellittjänster för personkommunikation (SPK) införs i Europeiska unionen i god tid genom en samordnad åtgärd på gemenskapsnivå mellan medlemsstaterna. Förslaget inbegrep ett urval av rymdsegmentoperatörer för SPK, ifall ett sådant krävs; antagandet av gemensamma villkor som skulle knytas till licenserna för rymdsegment operatörer i fråga om SPK, vid behov en harmonisering av lämpliga åtgärder för en fri rörlighet och användning av utrustning; samt införandet av en dialog och vid behov land för att etablera ett förhandlingar mellan Europeiska unionen och tredje 1 TRA/303, 18. 4. 96 2 A4-0179/96, PV 19. 06. 96 3 Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en gemensam ram för en harmoniserad utveckling inom området för satellittjänster för personkommunikation i Europeiska Unionen /* KOM/96/0467 FINAL - COD 95/0274 */ Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 350, 21. 11. 1996, s. 14. 4 Gemensam ståndpunkt (EG) nr 6/97 av den 9 december 1996, antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr samordnat tillvägagångssätt vid auktorisation inom området för satellittjänster för personalkommunikation inom gemenskapen. Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 41, 10. 2. 1997, s. 37. /97/EG av den. om ett internationellt samarbete för att främja utvecklingen av SPK och avskaffa hinder för deras utveckling. 3. KOMMISSIONENS YTTRANDE OM EUROPAPARLAMENTETS ÄNDRINGSFÖRSLAG Kommissionen kan utan ändringar acceptera det ändringsförslag som antogs av Europaparlamentet vid andrabehandlingen. • I ändringsförslaget föreslås en realistisk tidsplan för att undvika att beslutet först antas efter det att de aktiviteter som omfattas av beslutet har slutförts. 4. ANDRÅT FÖRSLAG Den 9 december 1996 antog kommissionen ett yttrande om rådets gemensamma inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om ett ståndpunkt samordnat för området personkommunikation i gemenskapen genom vilket en ändrad ordalydelse godkändes för förslaget till beslut. tillståndsförfarande satellittjänster inom för Efter Europaparlamentets andrabehandling av förslaget till beslut ändrar kommissionen härmed sitt förslag till beslut omfattande det ändringsförslag som antogs av Europaparlamentet den 20 februari 1997. ANDRÅT FÖRSLAG TILL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT OM ETT SAMORDNAT TILLSTÅNDSFÖRFARANDE INOM OMRÅDET FÖR SATELLITTJÄNSTER FÖR PERSONKOMMUNIKATION I GEMENSKAPEN <i och Arbete på uppdrag att harmonisera frekvensbanden 1,6/2,4 GHz 1,9/2,1 GHz. Samordnat förfarande för som avser att tjänster använda 1,6/2,4 GHz- bandet och 1,9/2,1 GHz- bandet. Avgörande av huruvida knappheten på frekvenser och 1,6/2,4 GHz på 1,9/2,1 GHz- frekvensbanden innebär en begränsning av det antal för satellittjänster personkommunikation som kan tillhandahållas på dessa band i gemenskapen. Harmonisera för tillståndsförfaranden avser att system 1,6/2,4 GHz- använda bandet och 1,9/2,1 GHz- bandet. som Tidsplan (enligt ändringsförslaget) 1997 Mars/april Mars Mars Juli och Arbete på uppdrag att harmonisera frekvensbanden 1,6/2,4 GHz 1,9/2,1 GHz. Samordnat förfarande för som avser att tjänster använda 1,6/2,4 GHz- bandet och 1,9/2,1 GHz- bandet. Avgörande av huruvida knappheten på frekvenser och 1,6/2,4 GHz på 1,9/2,1 GHz- frekvensbanden innebär en begränsning av det antal för satellittjänster personkommunikation som kan tillhandahållas på dessa band i gemenskapen. Harmonisera för tillståndsförfaranden avser att system 1,6/2,4 GHz- använda bandet och 1,9/2,1 GHz- bandet. som 1997 Juli Juli Juli September r ISSN 1024-4506 KOM(97) 101 slutlig DOKUMENT SV 15 06 10 Katalognummer : CB-CO-97-085-SV-C ISBN 92-78-16622-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 426/97 af 5. marts 1997 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: Ehdotus neuvostolle siirtymään joutuneiden henkilöiden tilapäistä suojelua koskevaksi yhteiseksi toiminnaksi, joka perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan 2 kohdan b alakohtaan

eurovoc_concepts:
Treaty on European Union
aid to refugees
foreign national
fundamental rights
social security

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO ti ti ti ti^ti Bryssel, 05. 03. 1997 KOM(97) 93 lopull. 97/0081 (CNS) Ehdotus neuvostolle siirtymään joutuneiden henkilöiden tilapäistä suojelua koskevaksi yhteiseksi toiminnaksi, joka perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan 2 kohdan b alakohtaan (komission esittämä) PERUSTELUT I. Johdanto 1. 2. 3. Euroopan unioniin tällä hetkellä kuuluvat maat ovat toisesta maailmansodasta lähtien usein joutuneet yhdessä tai erikseen vastaanottamaan kolmansista maista peräisin olevia henkilöitä, jotka eri syistä ovat tarvinneet kansainvälistä suojelua. Pakolaisten oikeusasemaa koskevaan 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehtyyn yleissopimukseen perustuva menettely oli alunperin tarkoitettu sodan vuoksi asuinseuduiltaan siirtymään joutuneita varten, mutta näin luotu käytäntö soveltui myös monien muiden henkilöiden suojelemiseen. Se suuri ihmismäärä, joka pakeni entisen Jugoslavian selkkausta ja siihen liittyviä vaaroja, on lisännyt uuden ulottuvuuden näiden konfliktitilanteiden käsittelyyn. Ensimmäistä kertaa toisen maailmansodan jälkeen Eurooppa joutui suoranaisesti kokemaan pakkotilanteesta johtuneita väestön liikkeitä, jotka eivät olleet verrannollisia aikaisempiin pakolaiskriiseihin sen enempää määrällisesti kuin laadullisestikaan: siirtymään joutuneiden henkilöiden määrä on huomattavasti suurempi kuin niinkään muun vastaavan, Länsi-Eurooppaan suuntautuneen ihmisvirran yhteydessä (viisinkertainen verrattuna niihin 200 000 henkilöön, jotka pakenivat Unkarista vuonna 1956), asianomaiset henkilöt eivät välttämättä täytä Geneven yleissopimuksessa määriteltyjä edellytyksiä pakolaisen aseman saamiseksi, useimpien Länsi-Euroopassa sijaitsevien vastaanottajamaiden tilanne on muuttunut huomattavasti. Euroopan unioniin kuuluvat valtiot ovat paitsi sitoutuneet Euroopan yhtenäisasiakirjalla luomaan alueen, jolla ei ole tehdyn sisäisiä rajoja, myös allekirjoittamalla Euroopan unionista sopimuksen sitoutuneet pitämään turvapaikkapolitiikkaa ja kolmansien maiden kansalaisia koskevaa politiikkaa yhteistä etua koskevina asioina. Eräs, käytännöllisesti katsoen kaikkien jäsenvaltioiden omaksuma tapa vastata entisen Jugoslavian konfliktia pakenevien ihmisten muodostamaan haasteeseen oli tarjota itsenäiseltä perustalta erityisjärjestelyjä väliaikaisten oleskelulupapäätösten nopeuttamiseksi, turvapaikkahakemusten käsittelymenettelyltä tai lykättiin sitä. pitkälliseltä vältyttiin jolloin Vaikka nämä tilapäistä suojelua koskevat järjestelyt otettiin käyttöön Jugoslavian kriisin yhteydessä laajemmin ja useammissa valtioissa kuin koskaan aikaisemmin, "tilapäisen suojelun" käsite ei ole täysin uusi. Tällaisia järjestelyjä käytettiin esimerkiksi Itävallassa, kun 200 000 ihmistä pakeni Unkarista. Samoin niitä sovellettiin vuonna 1968 Tsekkoslovakiasta Neuvostoliiton miehitystä pakeneviin ihmisiin. Myöhemmin albanialaisia pakolaisia vastaanotettiin aluksi Italiaan väliaikaisesti. Monet Euroopan maat vastaanottivat myös vietnamilaisia venepakolaisia ja Sri Lankan tamileja. 4. Vaikka Geneven sopimuksessa ei itse asiassa suljeta pois mahdollisuutta myöntää pakolaisasemaa kokonaisille ihmisryhmille, Länsi-Euroopan valtiot eivät yleensä ole halunneet käyttää tätä mahdollisuutta. Euroopan valtiot käyttävät harvoin myös sopimuksen 1 artiklan c kohdan määräystä, jossa mainitaan mahdollisuus pakolaisen aseman peruuttamiseen, sillä tämä voisi vaatia pitkällisen menettelyn yksittäisten tapausten tutkimiseksi. Tilapäisellä suojelulla on sen vuoksi menettelynä se etu, että se tarjoaa välittömän ja joustavan suojelun hätätilanteessa oleville ihmisille. Tällainen oikeaan aikaan tarjottava suojelu tulee yhä tärkeämmäksi tilanteissa, joissa ihmiset pakenevat konfliktialueilta tulleet yhä tavallisemmiksi. Vaikka tilapäistä suojelua koskevien menettelyjen avulla ei olekaan tarkoitus korvata turvapaikan myöntämismenettelyä, niiden avulla voidaan kuitenkin tarjota välitöntä humanitaarista suojaa suurille ihmisryhmille, jotka ovat joutuneet pakenemaan kodeistaan ja maastaan. valitettavasti tilanteethan tällaiset ovat - 5. 6. Lisäksi tilapäinen suojelu rajoittuu nimensä mukaisesti siihen ajanjaksoon, jolloin alkuperämaan olot eivät salli kyseisten henkilöiden palaavan takaisin turvallisesti ja arvokkaasti. Asema, jonka on tarkoitus päättyä, kun asianomaisten alueiden tilanne on parantunut huomattavasti, mahdollistaa voimavarojen siirtämisen hyödyttämään muita hädänalaisia. Tilapäinen suojelu vaihtelee EU:n jäsenvaltiosta toiseen erityisesti suojelun kohteille tarjottavan oikeudellisen aseman ja tarjottavien oikeuksien osalta. Ensimmäinen ja silmiinpistävin ero jäsenvaltioiden välillä liittyy tilapäisen suojelun kohteena olevan henkilön tosiasialliseen asemaan. Joissakin jäsenvaltioissa tällaisia henkilöitä kohdellaan tavalla, joka on verrannollinen joko turvapaikanhakijoiden tai pakolaisen aseman saaneiden henkilöiden kohteluun, tai joissakin tapauksissa kyseisen jäsenvaltion kansalaisten kohteluun. Jotkut jäsenvaltiot sen sijaan jäävät kauaksi tällaisesta korkeatasoisesta vieraanvaraisuudesta ja sosiaalisesta suojelusta. Yksilölle myönnettävien oikeuksien ja hänelle maahantulon yhteydessä tarjottavan avun laajuus siis vaihtelee. Joissakin jäsenvaltioissa kyseisillä henkilöillä on mahdollisuus olla ansiotyössä ja elättää itsensä ja perheensä. Toisissa taas tilapäisen suojelun kohteena olevien henkilöiden on oltava vuosikausia sosiaaliavun varassa. lisää, koska ensimmäinen jäsenvaltio, joka ilmoittaa Yhteistyötä tarvitaan soveltavansa tilapäisen suojelua koskevaa menettelyä, vetää todennäköisesti erityisellä tavalla puoleensa suojelua tarvitsevia niin kauan kuin muut jäsenvaltiot ilmoittaneet omasta menettelystään. Sama ajatuskulku, mutta eivät ole lähestymistapa päinvastaisena, soveltuu järjestelyjen vaikuttaisi joihinkin niistä tekijöistä, jotka määräävät kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden määräpaikan. lopettamiseen. Yhteinen 7. 8. Sen vuoksi näyttää siltä, että tilapäistä suojelua koskevien menettelyjen erilaisuudesta johtuvien tahattomien vaikutusten rajoittamiseksi jäsenvaltioiden olisi jossakin määrin lähennettävä kansallista politiikkaansa ja käytäntöään sekä tasapuolisesti. jotta tehtävä enemmän Verrannollisuuden merkitys yhteisön ilmenee perustamissopimuksen 7 a artiklan mukaisen henkilöiden vapaan liikkuvuuden toteuttamisen yhteydessä. vastuu erityisesti yhteistyötä, Euroopan jakautuisi Eräs tärkeä ja keskeinen tilapäisen suojelun piirre on se, että se ei ole minkään kansainvälisen oikeudellisen asiakirjan nojalla annettu oikeus, vaan valtiot myöntävät sen itsenäisesti, ja kansallinen lainsäädäntö on suurelta osin huolellisesti muotoiltu tilanteen säilyttämiseksi tällaisena. Ehdotetussa yhteisessä toiminnassa ei ole tarkoituksena ottaa käyttöön uudenlaista oikeutta tilapäisen suojelun hakemiseen nykyisen turvapaikanhakuoikeuden lisäksi. Tämä lähestymistapa on realistinen; siinä otetaan huomioon väliaikaisen suojelun historia Euroopassa ja korostetaan tilapäistä suojelua koskevien järjestelyjen poikkeuksellista luonnetta. Jos oikeutta tilapäisen suojelun pyytämiseen ei ole, turvapaikanhakuoikeus on edelleen erittäin tärkeä. Tilapäisesti alkuperämaastaan siirtymään joutuneet henkilöt nauttivat suojelua Euroopan unionin jäsenvaltioissa Euroopan ihmisoikeussopimuksen, Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja muiden soveltuvien ihmisoikeuksien alan kansainvälisten sopimusten nojalla. Näin ollen heillä on tietyt oikeudet asumisen, koulutuksen, henkilökohtaisen loukkaamattomuuden ym. osalta. Geneven yleissopimuksen 33 artiklan ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3 artiklan mukaista suojaa palauttamista vastaan on tässä yhteydessä pidettävä olennaisen tärkeänä. On kuitenkin erittäin tärkeää toistaa nämä vähimmäisoikeudet jäsenvaltioiden tilapäistä suojelua koskevien menettelyjen yhteensovittamista koskevan yhteisen toiminnan yhteydessä, jotta vältettäisiin vääristymät siirtymään joutuneiden henkilöiden tulviessa niihin valtioihin, jotka näyttävät antavan heille eniten oikeuksia. 9. Vaikka ehdotettu yhteinen toiminta on luonteeltaan sitova, sen säännökset liittyvät ainoastaan jäsenvaltioiden yhteiseen lähestymistapaan niiden aloittaessa ja lopettaessa tilapäistä suojelua koskevia menettelyjä sekä menettelyjen kohteena olevien henkilöiden vähimmäisoikeuksien osalta. Niin kauan kuin neuvosto ei ole päättänyt ottaa käyttöön tilapäistä suojelua koskevaa järjestelyä, jäsenvaltiot ovat vapaita itsenäisesti toteuttamaan tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden hyväksi. II. Artiklojen selitykset / artikla 10. Tämä artikla sisältää yhteistä toimintaa koskevassa ehdotuksessa käytettyjen suojelua koskevat keskeisten käsitteiden määritelmiä. menettelyt" tarkoittaa itse asiassa kaikkia muita kuin niitä menettelyjä, joissa on kyse Geneven sopimuksen mukaisesta pakolaiseksi ottamisesta tai turvapaikan myöntämisestä humanitaarisista suojelu on katsottu asianmukaiseksi menettelyksi tilanteissa, joissa suuri määrä ihmisiä hakee turvaa ulkomailta ja useimmat heistä eivät ole yleissopimuksessa tarkoitettuja pakolaisia, syistä. Tilapäinen Ilmaus "tilapäistä vaan pakolaisia laajemmassa merkityksessä. "Kansainvälistä suojelua tarvitsevat henkilöt" on näin ollen määritelty melko laaja-alaisesti, jotta määritelmä koskisi paitsi tilanteita, joissa suuret ihmisjoukot ovat jo siirtyneet paikasta toiseen, myös tapauksia, joissa käy ilmeiseksi, että tällaista siirtymistä ei voida välttää. Tällöin voidaan ryhtyä ennakoiviin toimenpiteisiin. Luokitusta laadittaessa on saatu (UNHCR) vuonna 1994 vaikutteita YK: n pakolaisasiain päävaltuutetun julkaistussa, kansainvälistä suojelua koskevassa muistiossa (Note on International Protection, YK. n asiakirja A/AC. 96/830, 47 pykälä) käytetystä luokituksesta. 2 artikla 11. Yhteisen toiminnan 2 artiklan 1 kohta sisältää siirtymäsäännöksen, jonka mukaan yhteinen toiminta ei koske henkilöitä, joille on myönnetty tilapäinen suojelu ennen toiminnan hyväksymistä. Tarkoituksena on välttää sekoittamasta yhteisen vallitsevia tilanteita määräämällä pelkästään kansallisten päätösten nojalla vastaanotetuille henkilöille erilaiset oikeudet. tarvitsevat kansainvälistä suojelua. Riippumatta Tilapäinen suojelu myönnetään yleensä selkeästi määritellyille henkilöryhmille, jotka siitä, mitä arvosteluperusteita näiden ryhmien määrittelyssä käytetään, tilapäistä suojelua koskevan menettelyn toteuttamisessa ei saa harjoittaa syrjintää sen kohteena olevien henkilöiden välillä. Sen vuoksi 2 artiklan 2 kohta sisältää tätä koskevan säännöksen, joka vastaa Geneven sopimuksen 3 artiklan periaatetta ja on myös komission rasismia koskevan tiedonannon (KOM (95) 653 lopull. , 2. 3. 7 kohta) mukainen. 2 artiklan 3 kohdassa on tärkeä säännös: jäsenvaltiot voivat vapaasti myöntää kansainvälistä suojelua tarvitseville henkilöille edullisemman aseman. Yhteisen toiminnan on katsottava sisältävän vähimmäisvaatimukset. 3 artikla 12. Tämä yhteinen toiminta perustuu siihen olettamukseen, että tiettyä ryhmää koskevan tilapäistä suojelua koskevan menettelyn käyttöönotossa tarvitaan tiiviimpää yhteistyötä. Maantieteellinen läheisyys ja yhdistävät historialliset tekijät tulevat edelleenkin vaikuttamaan ratkaisevasti kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden määräpaikan valintaan. Kuten entisen Jugoslavian kriisin yhteydessä on voitu todeta, jos tällaisilla henkilöillä on tilapäistä suojelua hakiessaan mahdollisuus valita joko jäsenvaltio, joka on ottanut käyttöön täyden tilapäistä suojelua koskevan menettelyn, tai jäsenvaltio, joka ei ole sitä tehnyt, tämä on todennäköisesti myös merkittävä tekijä valinnan ka^najtft, koska oikeudellisen turvan vahvuus on erilainen. tapauksissa Yhteisen toiminnan 3 artikla ei estä jäsenvaltioita soveltamasta tilapäistä suojelua yksittäisissä Joissakin jäsenvaltioissa poikkeuksellinen lupa jäädä maahan on tärkeä väline erilaisissa tapauksissa. Ehdotus liittyy ainoastaan suuria ihmismääriä koskeviin tilanteisiin, joissa vääristelevien vaikutusten vaara on merkittävä. erityistä päätöstä. ilman neuvoston 13. 14. Yhteisen toiminnan 3 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto tutkii ottaessaan suojelua koskevan menettelyn, onko alkuperäalueelta käyttöön mahdollista tässä yhteydessä ymmärrettävä naapurimaissa sijaitsevaksi. suojaa. Alkuperäalue on löytää riittävää tilapäistä Yhteisen toiminnan 3 artiklan 2 kohta koskee sen määrittelyä, mihin ryhmiin kuuluvat henkilöt voivat olla tilapäisen suojelun kohteena. Siinä ei itsessään määritellä mahdollisen suojelun kohteena olevia ryhmiä, koska tämä riippuu kyseisestä tilanteesta. Näennäisen tarkat määritelmät olisivat tässä harhaanjohtavia, paitsi sen vuoksi, että niitä ei voitaisi soveltaa kaikissa oloissa, myös sen vuoksi, että niistä voisi saada sen vaikutelman, että tarkoituksena on ottaa käyttöön uusi standardi Geneven sopimuksessa määriteltyjen lisäksi. Lisäksi, kuten yleisissä huomautuksissa todettiin, ehdotetun yhteisen toiminnan avulla ei ole tarkoitus luoda uusia, yksilöllisiä oikeuksia. Joitakin viitteitä voidaan kuitenkin saada EU:n tasolla aikaisemmin tehdystä työstä, erityisesti siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanotosta ja väliaikaisesta oleskelusta aiheutuvien kustannusten jakamisesta 25 päivänä syyskuuta 1995 annetun neuvoston päätöslauselman1 1 artiklan alakohdasta, jossa eritellään seuraavat ryhmät: henkilöt, joita on pidetty vangittuina sotavanki- tai internointileireillä, eikä muilla keinoin fyysistä ole mahdollista koskemattomuuttaan tai henkeään uhkaavalta vaaralta, suojella heitä heidän henkilöt, jotka ovat haavoittuneita tai vakavasti sairaita ja joille ei voida taata lääkärinhoitoa paikan päällä, henkilöt, joiden fyysistä koskemattomuutta tai henkeä suoraan uhataan tai on uhattu ja joita ei voida millään muulla tavoin suojata sillä alueella, josta he ovat peräisin, henkilöt, jotka ovat olleet seksuaalisen väkivallan uhreja, mikäli ei ole olemassa keinoja heidän auttamisekseen turvallisilla vyöhykkeillä, jotka sijaitsevat mahdollisimman lähellä heidän kotejaan, henkilöt, jotka ovat tulleet suoraan kotimaansa rajojen sisäpuolella olevilta taisteluvyöhykkeiltä ja jotka eivät voi palata koteihinsa käynnissä olevan selkkauksen ja ihmisoikeuksien loukkausten vuoksi. 15. Yhteisen toiminnan 3 artiklan 2 kohdassa ei myöskään määritellä tilapäistä suojelua koskevan menettelyn kestoa. Neuvosto määrittelee keston kussakin tilanteessa erikseen. Se ilmoittaa kussakin tapauksessa selvästi tilapäistä suojelua koskevan menettelyn voimassaolon päättymisajankohdan. Neuvosto voi kuitenkin päättää pidentää tätä määräaikaa 4 artiklan mukaisesti. EYVL N. o C 262, 7. 10. 1995, s. 1. 4 artikla 16. Yhteisen toiminnan 4 artiklan tarkoituksena on ensinnäkin niiden edellytysten määrittely, jotka on täytettävä, jotta neuvosto olisi mahdollisimman hyvin selvillä alkuperämaan tilanteen kehittymisestä Jatkuvuuden varmistamiseksi artiklassa mainitun tilanneselvityksen laatiminen on annettu komission tehtäväksi. Tätä tehtävää suorittaessaan komissio turvautuu useiden ulkopuolisten lähteiden apuun, erityisesti tietenkin jäsenvaltioiden, mutta myös kansainvälisten järjestöjen ja valtiosta riippumattomien järjestöjen apuun. Komission sisäisiä tietolähteitä voisivat olla esimerkiksi komission edustustot asianomaisissa EU:n ulkopuolisissa maissa. seurannan tapahtumien ja kestävän johdonmukaisen Alkuperämaan tilannetta koskeva vuosittainen katsaus vaikuttaa riittävältä mahdollistamaan ja jäsenvaltioiden tilapäistä suojelua koskevan menettelyn soveltamisen valvonnan. Tämä ei estä komissiota laatimasta tarpeen vaatiessa lyhyen aikavälin katsauksia. Jotta tällaisista tilannekatsauksista olisi hyötyä siltä kannalta, että neuvosto voi tehdä päätöksensä tilapäistä suojelua koskevien menettelyjen voimassaolon pidentämisestä tai niiden tarkistamisesta tai lopettamisesta, katsaukset on esitettävä viimeistään kuusi kuukautta ennen neuvoston 3 artiklan mukaisesti määräämän ajanjakson päättymistä. Neuvoston on tehtävä päätös viimeistään kolme kuukautta ennen tämän ajanjakson päättymistä, jotta voitaisiin toteuttaa kaikki asianmukaiset toimenpiteet. 17. 18. 19. Yhteisen toiminnan 4 artiklassa on kyse tilanteesta, jossa alkuperämaan olot eivät 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti määritellyn ajanjakson päätyttyä vielä salli kaikkien tilapäisen suojelun kohteiden tai osan heistä turvallista paluuta ihmisarvoisissa olosuhteissa. Tällaisissa tapauksissa neuvosto tarkistaa alkuperäistä päätöstään tilapäistä suojelua koskevan menettelyn aloittamisesta. Tällainen tarkistus voi merkitä voimassaoloajan lyhytaikaista pidentämistä, jos esimerkiksi on hyvällä syyllä odotettavissa, että suojelun tarve poistuu lähitulevaisuudessa. Tarkistus voi myös merkitä tilapäistä suojelua koskevan menettelyn kohteena olevien ihmisryhmien osittaista tai täydellistä uudelleen määrittelyä. Yhtä tärkeää kuin on tehdä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä tilapäisen suojelun aloittamisesta lähtien on yhteensovittaa tilapäisen suojelun kohteiden paluu, jotta vältettäisiin sekaannukset kunkin jäsenvaltion neuvotellessa suoraan alkuperämaan ja asianomaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. 4 artiklassa on kyse tilanteesta, jossa "turvallinen paluu ihmisarvoisissa olosuhteissa" on tullut mahdolliseksi. ihmisarvoisissa olosuhteissa" on pidettävä Ilmausta "turvallinen paluu tässä yhteydessä käytettyjä käsitteitä, kuten samanarvoisena kuin muita "turvallinen, arvokas ja ihmisarvoinen paluu" tai "palaaminen turvallisesti ja arvokkaasti" (viimeksimainittua käytetään, ja se myös määritellään, vapaaehtoista palauttamista koskevassa UNHCR:n käsikirjassa: Kansainvälinen suojelu, Liite 5, Geneve 1996). Pakolaisia ja siirtymään joutuneita henkilöitä koskevan Daytonin rauhansopimuksen liitteessä 7 määritellään "turvallisuus" paluuna "ilman häirinnän, pelottelun, vainon tai syrjinnän vaaraa erityisesti. kansanryhmään kuulumisen, uskonnon tai poliittisten mielipiteiden vuoksi" (Bosnian ja Hertsegovinan rauhaa koskeva yleinen puitesopimus, liite 7, 1 artiklan 2 kohta). Käsite "turvallinen paluu ihmisarvoisissa olosuhteissa" sisältää ainakin seuraavat osat: oikeus palata vapaasti alkuperäiseen kotiin, turvallisuus, mukaan lukien fyysinen ja oikeudellinen turvallisuus, ja muiden perustavaa syrjimättömyys kunnioittaminen, kuten mielipide-ja uskonnonvapauden, omistusoikeuksien ym. , ihmisoikeuksien laatua olevien liikkumisvapauden, perhe-elämän yksityisyyden, takaisin palaajien perustarpeiden tyydyttämiseksi ja heidän sopeutumisensa edistämiseksi voi tärkeä tekijä olla myös avustaminen ja majoitus, jota varten usein tarvitaan kansainvälistä apua, palauttaminen voi myös vaatia tehokasta sopeutumisen sewra«tarjärjestelmää, joka perustuu kotimaisten ja kansainvälisten mekanismien luomiseen ja käyttämiseen takaisin palaajien ihmisoikeuksien suojelemiseksi. Kaikki tämä vaatii osapuolten välistä etukäteissopimusta. Jos neuvosto on päättänyt tilapäistä suojelua koskevan menettelyn lopettamisesta 4 artiklan mukaisesti, olisi tarkoituksenmukaista tehdä sopimukset alkuperämaiden ja Euroopan unionin välillä yhteistyössä UNHCR:n kanssa. 20. Yhteisen toiminnan 4 artiklan viimeisessä kohdassa korostetaan, että etusijalle on asetettava vapaaehtoinen paluu, sillä se on ehdottomasti yksinkertaisin ja humaanein vaihtoehto. Tällöin jäsenvaltioiden ei tarvitse käsitellä viime hetken turvapaikkahakemuksia, ja asianomaiset voivat laatia oman paluusuunnitelmansa. Yhteistyö UNHCR:n, IOM:n ja muiden vastaavien järjestöjen kanssa on tarpeen, koska nämä järjestöt ovat aikaisemmin kehittäneet sopivia paluuohjelmia. 5 artikla 21. Yhteisen toiminnan 5 artiklassa esiin tulevien kysymysten yhteydessä on muistettava, että eräs yhteisen toiminnan nimenomaisista tarkoituksista on luoda edellytykset tarkoituksenmukaiselle vastuunjaolle tilanteissa, joissa jäsenvaltioihin tulee suuri määrä kansainvälistä suojelua tarvitsevia ihmisiä. 5 artikla noudattelee kustannusten jakamisesta annettuja neuvoston päätöslauselmia, joiden mukaan voidaan toteuttaa yhteisvastuullisuuteen perustuvia toimenpiteitä, jos yksi tai useampi jäsenvaltio joutuu erityisen voimakkaasti kokemaan väestötulvan vaikutuksia. Nämä toimenpiteet voivat olla esimerkiksi taloudellisia korvauksia ja/tai, jos se ei riitä, kriisialueilta pakenevien henkilöiden kohtuullista sijoittamista. 6 artikla 22. 23. toiminnan 6 artikla Yhteisen liittyy oleskeluoikeuteen, jonka jäsenvaltiot myöntävät tilapäistä suojelua koskevan menettelyn kohteille 3 ja 4 artiklassa mainittujen päätösten mukaisesti. Yhteisen toiminnan 7, 8 ja 9 artiklassa vahvistetaan tilapäistä suojelua koskevan menettelyn yhteydessä myönnettävät vähimmäisoikeudet. Jos tilapäistä suojelua koskevissa menettelyissä on eroja niiden kohteena olevien henkilöiden perusoikeuksien osalta, niillä voi olla vääristävä vaikutus. Sen vuoksi ehdotetaan, että jäsenvaltiot ottavat yhteisen kannan näihin oikeuksiin. Artiklojen sanamuoto on yleisluonteinen, jotta kävisi selvästi ilmi, että jäsenvaltioiden lainsäädännössä on säädettävä asiasta yksityiskohtaisemmin, jolloin yksityiskohdat voivat erota toisistaan. Koska ehdotus on tehty yhteisen toiminnan muodossa, näiden säännösten nojalla ei ole tarkoitus luoda yksilöä koskevia oikeuksia, eivätkä ne sen vuoksi toteudu itsestään. 24 Kaikki jäsenvaltiot eivät tällä hetkellä myönnä kaikkia näissä artikloissa mainittuja oikeuksia. Vuoden 1991 työohjelman ja komission vuonna 1994 antaman, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaa koskevan tiedonannon hengessä olisi kuitenkin tarjottava vastaavantasoiset sosiaaliset oikeudet. Tässä on taustalla ajatus siitä, että mitä yhdenmukaisempia jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet ovat, sitä vähemmän suojelua hakevien valintoihin vaikuttavat tietyt houkuttimet. 7 artikla 25. 26. ei ole perheiden Useimmissa jäsenvaltioissa jälleenyhdistämiseen, mutta tehdään. Yleensä perheiden jälleenyhdistäminen koskee suojelun kohteen puolisoa sekä alaikäisiä ja naimattomia lapsia, mutta joissakin harvoissa tapauksissa, esimerkiksi Itävallassa, Espanjassa ja Portugalissa, laajennetun perhekäsitteen mukaiset perheenjäsenet - kuten huollettavat vanhemmat - voidaan myös ottaa suojelun piiriin. tapauskohtaisia poikkeuksia olemassa oikeutta 7 oikeutta artiklassa toiminnan ehdotetaan perheiden Yhteisen jälleenyhdistämiseen, joka kuitenkin rajoittuu ydinperheeseen. Siinä jätetään jäsenvaltioiden tehtäväksi määrätä ydinperheeseen kuulumattomien, huollettavien perheenjäsenten vastaanottamisen ehdot. Koska tilapäinen suojelu voi kestää useita vuosia, oikeutta perheen jälleenyhdistämiseen ei ulotettaisi tilapäistä suojelua koskevan menettelyn kohteena oleviin. Ei pitäisi myöskään unohtaa, että 10 artikla mahdollistaa tilapäisen suojelun kohteiden turvapaikkahakemusten käsittelyn lykkäämisen. Tämän vuoksi heidän joukossaan voi olla pakolaisia, joilla normaalisti olisi ollut oikeus perheen jälleenyhdistämiseen välittömästi pakolaisen aseman tunnustamisen jälkeen. olisi huomattava haitta perhe-elämälle, jos toiminnan 7 artiklan liittyy alkuperämaan usein Yhteisen epävakaaseen tilanteeseen. Vaikka tilapäisen suojelun kohteiden on esitettävä niin hyvät todisteet perheenjäsentensä asemasta kuin he voivat, aina ei ple mahdollista saada tarvittavia todistuksia, jotka olisi vaadittu tavanomaisissa oloissa. toinen kohta 8 artikla 27. Ansiotyön salliminen tilapäisen suojelun kptyeena oleville henkilöille on hieman kiistanalaisempi asia, ja sen yleisyys näyttää ojevan kääntäen verrannollinen suojeltavien henkilöiden määrään. Yleisesti Pitäen jäsenvaltioiden keskuudessa on kolme joustavuudeltaan erilaista tapaa suhtwtya työmarldciflQilJe pääsyyn: Kahdessa maassa, Tanskassa ja Kreikassa, tällaista ^ajallisuutta ei °le> Ja kahdessa muussa, Saksassa ja Alankomaissa, on tietty odotusaika ennen työluvan myöntämistä. Useissa maissa on olemassa mahdollisuus päästä työmarkkinoille, kunhan henkilö on saanut työluvan, joka on yleensä voimassa vuoden, mutta jonka voi tavallisesti uudistaa koko suojelukauden ajan. Joissakin maissa, kuten Portugalissa, Espanjassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, tilapäisen suojelun kohteiden oikeudet ovat verrattavissa omien kansalaisten oikeuksiin, jopa niin, että heillä on oikeus saada työttömyystukea, kuten Suomessa ja Luxemburgissa. 28. Kaikki jäsenvaltiot eivät tällä hetkellä myönnä tilapäisen suojelun kohteena oleville henkilöille lupaa ansiotyöhön. Tämä seikka voi johtaa tilapäistä suojelua koskevan kansallisen menettelyn kohteena olevien henkilöiden toissijaisiin liikkeisiin jäsenvaltiosta, joka ei myönnä oikeutta työhön, jäsenvaltioon, joka myöntää tällaisen oikeuden. Toinen syy, miksi suojelun kohteille olisi myönnettävä oikeus ansiotyöhön, on sen estäminen, että he etsiytyvät harmaille työmarkkinoille. Tilapäisen suojelun luonteen huomioon ottaen olisi myös vaikeaa perustella erottelua tilapäisen suojelun kohteiden ja omien kansalaisten tai Geneven sopimuksen mukaisten pakolaisten välillä työehtojen, palkkauksen ja sosiaaliturvan osalta. työnantajan palveluksessa olon että itsenäisen ammatinharjoittamisen. Sosiaaliturvan käsite on tulkittava siten kuin se on määritelty Geneven sopimuksen 24 artiklan 1 kohdan b alakohdassa. 'ansiotyö' on katsottava Ilmauksen sisältävän sekä 9 artikla 29. 30. Tilapäistä suojelua saavat henkilöt vastaanotetaan useimmissa jäsenvaltioissa yleensä tiloihin, joita jo käytetään turvapaikanhakijoiden vastaanottamiseen. Näyttää kuitenkin siltä, että myös yksityistä ja kunnallista majoitusta on saatavissa, ja se hyväksytään useimmissa jäsenvaltioissa. Vastaanottotiloihin majoittamisen rahoittaa ja sitä hallinnoi vastaanottajavaltio, ja joissakin harvoissa maissa, esimerkiksi Ruotsissa, valtio voi tukea myös yksityistä majoitusta. Ainoastaan yhdessä lainkaan jäsenvaltiossa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ei ole vastaanottojärjestelmää. Useimmat järjestävät nykyisin alussa erityismajoituksen tilapäisen suojelun kohteille, mutta jos heidän oleskelunsa kestää kauemmin kuin tietyn ajan, tarjotaan yleensä pysyvämpää majoitusta. Tästä on kyse 9 artiklan I kohdassa. jäsenvaltiot Samoin kuin työntekomahdollisuuksien osalta, jäsenvaltioiden politiikka vaihtelee myös sosiaaliturvan osalta siten, että joissakin maissa sosiaaliturvaa ei myönnetä lainkaan (Italia), kun taas toisissa maissa suojelun kohteena olevilla henkilöillä on oman maan kansalaisiin verrattavat oikeudet (Yhdistynyt kuningaskunta, Suomi). Heillä on useimmissa jäsenvaltioissa oikeus käyttää terveydenhuoltojärjestelmää. Joissakin jäsenvaltioissa, joissa heillä on rajoitettu oikeus sosiaaliturvaan, heidän tuekseen myönnetään rahallisia tai luontoisavustuksia. Sosiaaliturvaa koskevan virkkeen sanamuoto on huolella valittu, ja siinä jätetään jäsenvaltioiden asiaksi määrätä yksityiskohdista ottaen huomioon tilapäisen suojelun kohteiden maassa oleskelun yleensä tilapäinen luonne sekä heidän yksilölliset mahdollisuutensa hankkia elatuksensa. 8 artiklan mukaan suojelun kohteena olevat, jotka ovat työssä, saavat samat oikeudet sosiaaliturvaan kuin yleissopimuksen mukaiset pakolaiset. 10 31. Tilapäisen suojelun kohteiden mahdollisuudet käyttää koulutuspalveluja vaihtelevat laajuudeltaan. Yleensä taataan jonkinasteiset mahdollisuudet käyttää paikallista koulujärjestelmää, ja suojelun kohteena oleville henkilöille tarjotaan kielikoulutusta. Joissakin maissa, kuten Ranskassa ja Portugalissa, valtion taholta ei ole saavat peruskouluopetusta, kuten Belgiassa, Saksassa, Italiassa, Alankomaissa ja Espanjassa. Lukuisissa maissa, kuten Itävallassa, Tanskassa, Luxemburgissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, tilapäisen suojelun kohteena olevilla henkilöillä on samat oikeudet koulutukseen kuin tunnustetuilla pakolaisilla. tarjontaa. Useimmissa maissa järjestetty mitään lapset Oikeus koulutukseen on perustavaa laatua oleva ihmisoikeus, joka perustuu Euroopan ihmisoikeussopimuksen pöytäkirjassa 1 olevaan 2 artiklaan. Se myönnetään sen vuoksi yleensä kaikille oppivelvollisuusiässä oleville tilapäisen suojelun kohteena oleville henkilöille. Tilapäisen suojelun kohteille olisi annettava , mahdollisuus osallistua myös muunlaiseen (laajempaan) yhteiskunnan tarjoamaan koulutukseen, koska he tällä tavoin saisivat kehitykselleen välttämättömät taidot, joita he voivat käyttää joko isäntämaassa tai palattuaan alkuperämaahansa. 10 artikla 32. Turvapaikan hakemisoikeuden merkitystä on jo korostettu yleisiä näkökohtia koskevassa luvussa. 10 artiklassa on kysymys samasta asiasta, ja siinä annetaan mahdollisuus lykätä asian tutkintaa tilapäisen suojelun ajaksi ja joka tapauksessa enintään viiden vuoden ajaksi. 11 artikla 33. Yhteisen toiminnan 11 artikla sisältää luettelon poikkeuksista, jotka on otettu suoraan Geneven sopimuksen 1 artiklan F kohdasta ja 33 artiklasta. 12 artikla 34. 35. Yhteinen toiminta sisältää tilapäistä suojelua koskeviin menettelyihin sovellettavat yleiset säännöt sekä asemaan liittyvät vähimmäisoikeudet, ja neuvosto voi päättää tällaisten menettelyjen aloittamisesta ja lopettamisesta tämän yhteisen toiminnan koskevan menettelyn täytäntöönpanotoimenpiteenä. aloittamista, ehdotetun koskevan tarkistamista yhteensovittamismekanismin tehokkuuden varmistamiseksi päätökset on tehtävä määräenemmistöllä. Tilapäistä ja lopettamista suojelua Kaikki uusien ihmistulvien yhteydessä tehtävät, tilapäistä suojelua koskevat päätökset kuulunevat selvästi K. 6 artiklassa tarkoitettujen kolmannen pilarin toimenpiteiden päänäkökohtien piiriin, jolloin ne vaativat Euroopan parlamentin kuulemista, vaikka tästä ei yhteisessä toiminnassa nimenomaisesti mainitakaan. Kuulemisen ei kuitenkaan pidä haitata päätöksenteon nopeutta. 4 artiklassa annetaan Euroopan parlamentille mahdollisuus ilmaista näkemyksensä ja tehdä suosituksia komission laatiman katsauksen perusteella. n Suositeltavaa olisi kuitenkin, että jäsenvaltiot 4 artiklan viimeisessä kohdassa mainitun yhteistyön lisäksi kysyisivät neuvoa UNHCR:ltä päättäessään tilapäistä suojelua koskevan menettelyn aloittamisesta, tarkistamisesta tai lopettamisesta. YK:n yleiskokous on pyytänyt UNHCR:ää hoitamaan kansainvälistä suojelua liittyvät asiat, vaikka nämä henkilöt eivät tarvitsevien henkilöiden tulviin asianmukaisen varmistaisi välttämättä yhteensovittamisen yleismaailmallisempien toimien kanssa, ja siinä otettaisiin huomioon tilapäisen suojelun sijoittuminen kokonaisstrategiaan. ole pakolaisia. UNHCR:n apu 36. Yhteisen toiminnan täytäntöönpanotoimenpiteiden tärkeyden vuoksi ehdotetaan, että ne julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 13 artikla 37. Jotta näiden menettelyjen tilapäinen luonne säilyisi, on välttämätöntä ottaa kantaa siihen, miten pitkään tämän tilapäisen aseman voidaan sallia jatkuvan ennen kuin tehdään päätös sen muuttamisesta jonkinlaiseksi pysyväksi asemaksi. Tätä kysymystä tutkitaan kansainvälisesti, ja Euroopan unioni voisi tässä yhteydessä olla edelläkävijä. Sen vuoksi 13 artiklassa suositellaan, että jäsenvaltiot tutkivat tätä kysymystä, jos viiden vuoden kuluttua tilapäistä suojelua koskevan menettelyn aloittamista koskevan alkuperäisen päätöksen tekemisestä asianomaisten turvallinen paluu ihmisarvoisissa olosuhteissa ei edelleenkään ole mahdollinen. Asiaa tutkittaessa olisi keskityttävä mahdollisuuteen ottaa käyttöön pitemmän aikavälin toimenpiteitä tilapäisen suojelun kohteena olevien henkilöiden hyväksi. 14 artikla 38. Jotta tämä yhteinen toiminta tulisi heti voimaan, mikä on perusteltua niiden tilanteiden vuoksi, joissa suojelua tarvitsevat ihmiset tulvivat jäsenvaltioihin, 14 artiklassa säädetään sen voimaantulosta sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä säännös on looginen, koska yhteinen toiminta ei sinänsä luo yksilöä koskevia oikeuksia. 12 Ehdotus neuvostolle siirtymään joutuneiden henkilöiden tilapäistä suojelua koskevaksi yhteiseksi toiminnaksi, joka perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan 2 kohdan b alakohtaan EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen K. 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen2, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon3 sekä katsoo, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 1 artiklan 1 kohdan mukaan turvapaikkapolitiikkaa pidetään jäsenvaltioiden yhteistä etua koskevana asiana, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K 2 artiklan mukaisesti on 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyllä pakolaisten oikeusasemaa koskevalla yleissopimuksella ja 4 päivänä marraskuuta 1950 tehdyllä Euroopan ihmisoikeussopimuksella taattua palauttamatta jättämisen periaatetta noudatettava tarkoin kaikissa tilanteissa, siirtymään joutuneiden henkilöiden määrä on viime vuosina kasvanut voimakkaasti Euroopassa, jäsenvaltiot ja unionin toimielimet ovat toistuvasti ilmaisseet huolestuneisuutensa siirtymään joutuneiden henkilöiden tilanteesta, erityisesti entisen Jugoslavian selkkauksen vuoksi siirtymään joutuneita henkilöitä koskevissa päätelmissä, jotka maahanmuutosta vastaavat ministerit hyväksyivät Lontoossa 30 päivänä marraskuuta ja 1 päivänä joulukuuta 1992 pitämässään kokouksessa, maahanmuutosta vastaavien ministereiden kokouksessaan Kööpenhaminassa 1 ja 2 päivänä kesäkuuta 1993 antamassa päätöslauselmassa entisestä ihmisryhmien Jugoslaviasta peräisin olevien hädänalaisten ja erityisen haavoittuvien suuntalinjoista, maahanmuutto- vastaanottoa ja tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan turvapaikkapolitiikkaa koskevassa komission parlamentille4 ja turvapaikkapolitiikkaa koskevasta komission tiedonannosta. 5, sekä Euroopan parlamentin päätöslauselmassa maahanmuutto- koskevista yhteisistä tietyistä 2 3 4 5 EYVLN:o. EYVLN:o. KOM(94) 23 lopull. , 23. 2. 1994. EYVL N:o C 269, 16. 10. 1995, s. 156. 13 neuvosto antoi 25 päivänä syyskuuta 1995 päätöslauselman siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanotosta ja väliaikaisesta oleskelusta aiheutuvien kustannusten jakamisesta6 ja teki 4 päivänä maaliskuuta 1996 päätöksen kiireellisestä menettelystä asuinseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanotosta ja väliaikaisesta oleskelusta aiheutuvan vastuun jakamiseksi7; neuvosto on edellä mainitussa päätöslauselmassa tunnustanut, että siirtymään joutuneiden henkilöiden todellinen tai mahdollinen tulva jäsenvaltion alueelle voi vaatia nopeaa ja yhteensovitettua toimintaa, jotta ihmishenkiä uhkaava vakava vaara voitaisiin välttää, tällaisen yhteensovitetun jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuullisuutta ja Euroopan humanitaarista perinnettä varmistaen siten, että kaikkia niiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla alueilla olevia kansainvälistä suojelua tarvitsevia henkilöitä kohdellaan ihmisarvoisesti, lähestymistavan ilmennettävä on sen vuoksi on tarpeen päättää tilapäistä suojelua koskevan menettelyn aloittamisesta tietyissä tilanteissa unionin tasolla, on myös tarpeen määrätä tällaisen tilapäistä suojelua koskevan menettelyn kohteena olevien, siirtymään joutuneiden henkilöiden asemaan liittyvistä vähimmäisoikeuksista, ja tämän yhteisen toiminnan täytäntöönpanoon kuuluvat päätökset tilapäistä suojelua koskevien menettelyjen aloittamisesta on tehtävä määräenemmistöllä, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN TOIMINNAN: 1 artikla Määritelmät Tässä yhteisessä toiminnassa tarkoitetaan: a) b) 'tilapäistä suojelua koskevalla menettelyllä' tämän yhteisen toiminnan mukaisia järjestelyjä, joiden avulla kansainvälistä suojelua tarvitseville henkilöille tarjotaan tilapäistä suojelua; 'kansainvälistä suojelua tarvitsevilla henkilöillä' kolmannen maan kansalaisia tai valtiottomia henkilöitä, jotka ovat lähteneet asuinmaastaan ja joiden turvallinen paluu ihmisarvoisissa olosuhteissa ei ole mahdollinen kyseisessä maassa vallitsevan tilanteen vuoksi, erityisesti: henkilöitä, jotka ovat paenneet aseellisen selkkauksen ja jatkuvan väkivallan kohteena olevilta alueilta, 6 7 EYVL N:o C 262,7. 10. 1995, s. 1. EYVLN:oL63, 13. 3. 1996, s. 10. 14 c) d) e) 1. 2. 3. 1. 2. henkilöitä, jotka ovat olleet tai ovat vakavassa vaarassa joutua järjestelmällisten tai laajojen ihmisoikeuksien rikkomisten kohteeksi, mukaan lukien etnisen tai uskonnollisen vainon vuoksi kodeistaan lähtemään joutuneisiin ryhmiin kuuluvat henkilöt, sekä henkilöitä, joiden muista, henkilökohtaiselle tilanteelleen ominaisista syistä voidaan olettaa tarvitsevan kansainvälistä suojelua; tarvitsevien henkilöiden tulvalla' odottamatonta ja 'kansainvälistä suojelua huomattavaa määrää henkilöitä, jotka saapuvat unionin alueelle ilmoittaen tarvitsevansa kansainvälistä suojelua, tai suurta todennäköisyyttä, että tällainen tilanne voi pian syntyä; 'Geneven sopimuksella ' 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehtyä pakolaisten oikeusasemaa koskevaa yleissopimusta, sellaisena kuin se on muutettuna 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla; 'tunnustetuilla pakolaisilla ' henkilöitä, jotka ovat saaneet pakolaisen aseman Geneven sopimuksen nojalla 2 artikla Yleiset säännökset Tätä yhteistä toimintaa ei sovelleta henkilöihin, jotka jäsenvaltiot ovat vastaanottaneet ennen tämän yhteisen toiminnan voimaantuloa aloitettujen tilapäistä suojelua koskevien kansallisten menettelyjen yhteydessä. Jäsenvaltioiden on sovellettava tämän yhteisen toiminnan säännöksiä harjoittamatta syrjintää rodun, uskonnon tai kansallisuuden perusteella. Tämä yhteinen toiminta ei rajoita jäsenvaltioiden oikeutta myöntää kansainvälistä suojelua tarvitseville henkilöille edullisempia ehtoja. 3 artikla Tilapäistä suojelua koskevien menettelyjen aloittaminen tarvitsevien henkilöiden Kansainvälistä suojelua tapauksissa neuvosto tekee päätöksen tilapäistä suojelua koskevan menettelyn aloittamisesta 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ottaen huomioon, onko alkuperäalueelta mahdollista löytää riittävää suojaa. tulvaa koskevissa Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa päätöksessä on määriteltävä ihmisryhmät, joihin tilapäistä suojelua koskevaa menettelyä sovelletaan, sekä menettelyn kesto. 15 4 artikla Tilapäistä suojelua koskevien menettelyjen tarkistaminen Komissio esittää vuosittain viimeistään kuusi kuukautta ennen tilapäistä suojelua koskevan menettelyn päättymistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle katsauksen alkuperämaan tilanteesta ja siitä, miten jäsenvaltiot ovat soveltaneet tilapäistä suojelua koskevaa menettelyä, sekä sen taloudellisista vaikutuksista. Tämän katsauksen perusteella neuvosto 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja viimeistään kolme kuukautta ennen tilapäistä suojelua koskevan menettelyn päättymistä päättää tarkistaa 3 artiklan mukaisesti tehtyä päätöstä tai päättää tilapäistä suojelua koskevan menettelyn lopettamisesta ja asianomaisten tilanne sallii turvallisen paluun henkilöiden palauttamisesta, jos alkuperämaan ihmisarvoisissa olosuhteissa. Paluun järjestämisessä asetetaan etusijalle vapaaehtoisen takaisinpaluun edistäminen läheisessä järjestöjen, erityisesti YK:n pakolaisasiain yhteistyössä asianomaisten kansainvälisten päävaltuutetun viraston, kanssa. Niiden jäsenvaltioiden avustaminen, joihin tilanne vaikuttaa erityisen voimakkaasti 5 artikla Neuvosto tutkii komission 4 artiklassa mainitun katsauksen perusteella miten sellaisia jäsenvaltioita voitaisiin parhaiten tukea, joihin kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden tulva vaikuttaa erityisen voimakkaasti. 6 artikla Oleskeluoikeus Jäsenvaltiot myöntävät tilapäistä suojelua koskevan menettelyn kohteena oleville henkilöille oleskeluoikeuden menettelyn kestoajaksi. 7 artikla Perheiden jälleenyhdistäminen 1. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tilapäistä suojelua koskevan menettelyn kohteena olevilla henkilöillä on oikeus perheiden jälleenyhdistämiseen puolisoiden sekä alaikäisten ja huollettavien lasten osalta. Perheiden jälleenyhdistämisestä päätettäessä ei avioliiton solmimista lasten vanhemmuutta koskevien asiakirjojen puuttumista katsota sinänsä esteeksi. Kaikki asiaan vaikuttavat seikat ja olosuhteet olisi otettava huomioon arvioitaessa todisteiden pätevyyttä ja hakijan lausumien uskottavuutta. tai 16 8 artikla Työnsaanti ja sosiaaliturva Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tilapäistä suojelua koskevan menettelyn kohteena olevilla henkilöillä on oikeus ansiotyöhön. Näiden henkilöiden kohtelun on oltava tasavertaista tunnustettujen pakolaisten saamaan kohteluun nähden palkkojen, sosiaaliturvan ja muiden työskentelyehtojen osalta. 9 artikla Asuminen, sosiaalinen hyvinvointi ja koulutus 1. 2. 3. Jäsenvaltioiden on pyrittävä tarjoamaan tilapäistä suojelua koskevan menettelyn kohteena oleville henkilöille samanlaiset asunto-olot kuin tunnustetuille pakolaisille. Tilapäisasunto voidaan kuitenkin tarjota vuoden ajaksi tilapäistä suojelua koskevan menettelyn alusta lukien. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tilapäistä suojelua koskevan menettelyn kohteena olevat henkilöt saavat kaiken tarvittavan tuen, erityisesti elatuksen ja lääkärinavun osalta. Jos mainituilla henkilöillä on mahdollisuus työntekoon, heidän mahdollisuutensa itsensä elättämiseen on otettava huomioon määriteltäessä tukijärjestelyjen tasoa ja luonnetta. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tilapäistä suojelua koskevan menettelyn kohteena olevilla henkilöillä on mahdollisuus yhteiskunnan tarjoamaan koulutukseen samoin edellytyksin kuin tunnustetuilla pakolaisilla. 10 artikla Turvapaikka Tilapäistä suojelua koskevan menettelyn kohteena olevan henkilön tekemän, Geneven sopimuksen mukaisen turvapaikkahakemuksen käsittelyä voidaan lykätä niin kauan kuin neuvosto ei ole tehnyt päätöstä tilapäistä suojelua koskevan menettelyn lopettamisesta 4 artiklan mukaisesti, kuitenkin enintään viiden vuoden ajan tilapäistä suojelua koskevan menettelyn alusta lukien. 11 artikla Poikkeukset Tilapäistä suojelua koskevaan menettelyyn kuuluvia etuja ei myönnetä henkilölle, jonka voidaan perustellusti katsoa tehneen rikoksen rauhaa vastaan, sotarikoksen tai rikoksen ihmiskuntaa vastaan, sellaisena kuin nämä rikokset on määritelty kansainvälisissä asiakirjoissa, tehneen vakavan, muun kuin poliittisen rikoksen muualla kuin vastaanottajamaassa ennen jonkin jäsenvaltion alueelle tuloaan, 17 syyllistyneen Yhdistyneiden Kansakuntien tarkoitusperien ja periaatteiden vastaisiin tekoihin. Jäsenvaltio voi kieltäytyä ulottamasta tilapäistä suojelua koskevaa menettelyä henkilöön, jota voidaan kohtuudella pitää vaarana tämän jäsenvaltion turvallisuudelle, tai joka tultuaan tuomituksi lopullisella tuomiolla erityisen vakavasta rikoksesta on vaaraksi yhteisölle tai tälle jäsenvaltiolle. 12 artikla Täytäntöönpanotoimet 1. 2. Jäsenvaltion tai komission, joka voi pyytää Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun virastolta lausunnon, aloitteesta neuvosto hyväksyy määräenemmistöllä 3 ja 4 artiklassa tarkoitetut toimet tämän yhteisen toiminnan täytäntöönpanemiseksi. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanotoimet julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 13 artikla Pitkän aikavälin suojelutoimet Jos neuvosto ei viiden vuoden kuluttua tilapäistä suojelua koskevan menettelyn aloittamisesta ole tehnyt päätöstä menettelyn lopettamisesta 4 artiklan mukaisesti, jäsenvaltioiden on tutkittava, olisiko otettava käyttöön pitemmän aikavälin toimenpiteitä tilapäisen suojelun kohteena olevien henkilöiden hyväksi. 14 artikla Loppusäännökset Tämä yhteinen toiminta tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 18 ISSN 1024-4492 KOM(97) 93 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 Luettelonumero : CB-CO-97-094-FI-C ISBN 92-78-16720-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 19


eurovoc_concepts:
EU programme
Hungary
education policy
vocational training
young person

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 0 5. 0 3. 1 9 97 COM(97) 12 final 97/0018(CNS) Proposta de DECISÀO DO CONSELHO relativa à posição a adoptar pela Comunidade no âmbito do Conselho de Associação quanto à participação da Hungria em programas comunitários nos domínios da formação, juventude e educação (apresentada pela Comissão) Exposição de motivos Os protocolos adicionais com a Hungria, a República Checa, a Eslováquia, a Bulgária e a Roménia entraram em vigor em 1 de Fevereiro de 1996 (Hungria e República Checa), em 1 de Julho de 1996 (Eslováquia) e em 1 de Agosto de 1996 (Bulgária e Roménia). Tendo em conta as decisões do Conselho de Associação que, nos termos do artigo 2 o dos protocolos, devem fixar as condições e as modalidades da participação destes países, os serviços da Comissão efectuaram, durante o primeiro semestre de 1996, nas capitais destes países, negociações exploratórias sobre um primeiro grupo de programas (Socrates, Leonardo da Vinci, Juventude para a Europa III, MEDIA II) cujo fundamento jurídico, adoptado em 1994 e 1995, previa a participação dos países associados da Europa Central. Nessas negociações, foram prestadas informações sobre o conteúdo de cada um dos programas em causa, o progresso e o calendário das medidas preparatórias que estão a ser aplicadas, bem como sobre as condições e as modalidades da participação destes países, incluindo os respectivos custos. Concretamente, tendo em conta que, nos termos do artigo 3o dos protocolos, os países da Europa Central assumirão os custos decorrentes da sua participação, estes países foram convidados a prever as dotações necessárias nos respectivos orçamentos para 1997, com base nas estimativas de custos efectuadas pela Comissão. Para complementar a contribuição do seu orçamento, os países da Europa Central podem utilizar até 10% dos recursos dos seus programas indicativos nacionais a título do programa PHARE, a decidir em conformidade com os procedimentos normais de programação do PHARE1. A Comissão salientou igualmente que, após este primeiro grupo de programas, será discutida a participação noutros programas, logo após a sua adopção ou renovação, nos sectores mencionados no artigo Io dos protocolos adicionais, nomeadamente, a cultura, o ambiente, a política social, a saúde, a energia, a preparação para o mercado interno. Até à data, a República Checa, a Hungria e a Roménia foram os únicos países da Europa Central com um protocolo adicional em vigor que confirmaram por escrito à Comissão o seu desejo de participarem, a partir de 1997, nos programas Socrates, Leonardo da Vinci e Juventude para a Europa, tendo disponibilizado os recursos orçamentais para o efeito. A República Checa prevê suportar a sua contribuição financeira integralmente a partir do seu orçamento nacional, ao passo que a Hungria e a Roménia tencionam repartir o custo da sua participação entre os seus orçamentos nacionais e as respectivas dotações a título do PHARE. Uma questão que assume especial importância para estes países diz respeito à forma como participarão no processo de gestão e de tomada de decisão dos programas para os quais contribuirão financeiramente. Essa participação constituirá uma oportunidade, para além do Diálogo Estruturado, para estes países se familiarizarem com as instituições e os mecanismos de tomada de decisão da Comunidade. Nos projectos de decisões do Conselho de Associação, propõe-se associar estreitamente estes países ao acompanhamento da sua participação nos COR 1 8773/94 de 27. 7. 1994. programas, convidá-los para as reuniões de coordenação que antecedem as reuniões dos comités de gestão e mantê-los informados acerca dos seus resultados. Os projectos de decisão dos Conselhos de Associação CE-República Checa, CE-Hungria e CE-Roménia, que adoptam as modalidades e as condições de participação da República Checa, da Hungria e da Roménia nos programas comunitários nos domínios da educação, formação e juventude, abordam as seguintes questões principais: • A República Checa, a Hungria e a Roménia participarão em todas as medidas e acções a desenvolver ao abrigo dos programas Leonardo da Vinci, Socrates e Juventude para a Europa, em princípio nas mesmas condições que os Estados-membros da Comunidade (artigos Io e 2o); • Todos os projectos transnacionais propostos pela República Checa, pela Hungria e pela Roménia requerem um número mínimo de parceiros dos Estados-membros da CE (artigo 3 o); • A República Checa, a Hungria e a Roménia criarão as estruturas nacionais e os mecanismos necessários à sua participação (artigo 4 o); • A contribuição financeira da República Checa, da Hungria e da Roménia é definida no artigo 5° e no anexo; • Serão envidados todos os esforços para facilitar a livre circulação e a permanência de estudantes, professores, etc. (artigo 6°); • A República Checa, a Hungria e a Roménia serão associadas ao acompanhamento da sua participação nos programas (artigo 7°); • A República Checa, a Hungria e a Roménia serão convidadas a participar nas reuniões de coordenação que antecedem as reuniões dos comités de gestão e serão informadas dos seus resultados (artigo 8 o); • A decisão é aplicável durante a vigência dos programas (artigo 10°). A adopção das decisões do Conselho de Associação que permitem à República Checa, a Hungria e a Roménia participarem, a partir de 1997, num primeiro conjunto de programas comunitários nos domínios da educação, formação e juventude, proporcionará a estes países a possibilidade de participarem activamente em instrumentos comunitários internos, em princípio, nas mesmas condições que os Estados-membros. A adopção destas decisões assume, por conseguinte, uma importância política considerável. Desde que possuam capacidade para satisfazer em tempo útil as exigências administrativas e orçamentais correspondentes, poderão igualmente participar nestes programas, no decurso de 1997, outros países associados da Europa Central. Consequentemente, convida-se o Conselho a adoptar a proposta de decisão em anexo, relativas à posição a adoptar pela Comunidade no Conselho de Associação com a Hungria relativamente à participação deste país nos programas comunitános nos domínios da formação (Leonardo da Vinci), educação (Socrates) e juventude (Juventude para a Europa). Proposta de DECISÃO DO CONSELHO relativa à posição a adoptar pela Comunidade no âmbito do Conselho de Associação quanto à participação da Hungria em programas comunitários nos domínios da formação, juventude e educação O Conselho da União Europeia Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, os seus artigos 126° e 127°, em conjugação com o n° 3, primeiro parágrafo, do artigo 228°, Tendo em conta a proposta da Comissão, Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu, Considerando que o Protocolo Adicional do Acordo Europeu que cria uma associação entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-membros, por um lado, e a República da Hungria, por outro, foi concluído por decisão do Conselho e da Comissão de 4 de Dezembro de 1995, Considerando que, nos termos do artigo 1 ° do Protocolo Adicional, a Hungria poderá participar nos programas-quadro, programas específicos, projectos ou outras acções comunitárias nos domínios da educação, formação e juventude, e que, nos termos do artigo 2o, compete ao Conselho de Associação decidir sobre as modalidades e as condições dessa participação nas acções referidas no artigo Io, Considerando que a Decisão do Conselho (94/819/CE) de 6 de Dezembro de 1994, que estabelece um programa de acção para a execução de uma política de formação profissional da Comunidade Europeia, a seguir designado "Leonardo da Vinci"1, e, nomeadamente, o n° 1 do seu artigo 9o, a Decisão n° 818/95 CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 14 de Março de 1995, relativa à adopção da terceira fase do programa "Juventude para a Europa"2, e, nomeadamente, o n° 4 do seu artigo 7°, e a Decisão n° 819/95 CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 14 de Março de 1995, que cria o programa de acção comunitário Socrates3, e, nomeadamente, n° 3 do seu artigo 7°, prevêem a abertura desses programas à participação dos países associados da Europa Central, segundo as condições definidas nos protocolos adicionais relativos à participação em programas comunitários, contidos nos acordos de associação, Considerando que nas reuniões dos ministros da educação, realizadas em 23 de Outubro de 1995, no Luxemburgo, e em 21 de Novembro de 1996, em Bruxelas, no âmbito do Diálogo Estruturado entre a União Europeia e os países associados da Europa Central, as Partes confirmaram o seu desejo de alargar a estes países a participação nos programas Leonardo da Vinci, Socrates e Juventude para a Europa, JO L 340 de 29. 12. 1994. JO L 87 de 20. 04. 1995. JO L 87 de 20. 04. 1995. <f DECIDE: A posição a adoptar pela Comunidade no âmbito do Conselho de Associação criado pelo Acordo Europeu entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-membros, por um lado, e a República da Hungria, por outro, no que respeita à participação da Hungria nos programas comunitários nos domínios da educação, formação e juventude, consta do projecto de decisão do Conselho de Associação que figura em anexo. Feito em Bruxelas Pelo Conselho r Projecto de decisão n°. /96 do Conselho de Associação CE-Hungria de 1996 que aprova as modalidades e as condições da participação da Hungria em programas comunitários nos domínios da formação, juventude, e educação O CONSELHO DE ASSOCIAÇÃO Tendo em conta o Acordo Europeu entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-membros, por um lado, e a República da Hungria, por outro,1 Tendo em conta o Protocolo Adicional do Acordo Europeu entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-membros, por um lado, e a República da Hungria, por outro, relativo à participação da Hungria em programas comunitários e, nomeadamente, os seus artigos 1 ° e 2;2 Considerando que, nos termos do artigo 1 ° do Protocolo Adicional, a Hungria poderá participar em programas-quadro, programas específicos, projectos ou outras acções comunitárias nos domínios da educação, formação e juventude, Considerando que, nos termos do artigo 2o do Protocolo Adicional, compete ao Conselho de Associação decidir sobre as modalidades e as condições dessa participação nas acções referidas no artigo 1°, Considerando que nas reuniões dos ministros da educação, realizadas em 23 de Outubro de 1995, no Luxemburgo, e em 21 de Novembro de 1996, em Bruxelas, no âmbito do Diálogo Estruturado entre a União Europeia e os países associados da Europa Central, as Partes confirmaram o seu desejo de alargar a estes países a participação nos programas Leonardo da Vinci, Socrates e Juventude para a Europa, DECIDE: A Hungria participará nos programas da Comunidade Europeia, Leonardo da Vinci, Socrates e Juventude para a Europa, segundo as modalidades e as condições de participação em anexo, que fazem parte integrante da presente decisão. Feito em Pelo Conselho de Associação O Presidente 1 2 JOL 347 DE 31. 12. 1993. JOL 317 DE 30. 12. 1995. Modalidades e condições da participação da Hungria nos programas Leonardo da Vinci, Socrates e Juventude para a Europa Artigo Io A Hungria participará em todas as medidas e acções realizadas no âmbito dos programas Leonardo da Vinci, Socrates e Juventude para a Europa (a seguir designados "programas") e, salvo disposição em contrário da presente decisão, em conformidade com os objectivos, os critérios, os procedimentos e os prazos definidos na Decisão n° 94/819/CE do Conselho, que estabelece um programa de acção para a execução de uma política de formação profissional da Comunidade Europeia, na Decisão n° 818/95/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, relativa à adopção da terceira fase do programa "Juventude para a Europa", e na Decisão n° 819/95/CE do Parlamento Europeu e do Conselho que cria o programa de acção comunitário no domínio da educação. Artigo 2o As modalidades e as condições de apresentação, avaliação e selecção das candidaturas relativas a instituições, organizações e particulares da Hungria beneficiários do programa serão as aplicáveis às instituições, organizações e particulares da Comunidade. As acções de preparação e de formação linguísticas dizem respeito às línguas oficiais da Comunidade. Em circunstâncias excepcionais, se a execução dos programas o revelar necessário, poderão ser aceites outras línguas. Artigo 3o A fim de assegurar a dimensão comunitária dos programas, as acções e os projectos transnacionais propostos pela Hungria devem incluir um número mínimo de parceiros dos Estados-membros da Comunidade. Esse número será decidido no âmbito da execução dos programas, tendo em conta a natureza das várias actividades, o número de parceiros no projecto e o número de países participantes. As acções e os projectos realizados unicamente entre a Hungria e os Estados da EFTA-EEE ou qualquer outro país terceiro, incluindo os países que concluíram acordos de associação com a Comunidade e aos quais está aberta a participação nos programas, não podem beneficiar do apoio financeiro da Comunidade. Artigo 4o Nos termos das disposições aplicáveis das decisões relativas aos programas Leonardo da Vinci, Socrates e Juventude para a Europa, a Hungria criará as estruturas e os mecanismos adequados a nível nacional e tomará todas as medidas necessárias para assegurar a coordenação e a organização da execução dos programas a nível nacional. ^ Artigo 5o A Hungria efectuará anualmente uma contribuição para o orçamento da Comunidade a fim de suportar os custos decorrentes da sua participação nos programas. As regras aplicáveis à contribuição financeira da Hungria são as definidas no anexo que faz parte integrante da presente decisão. Se necessário, o Conselho de Associação pode decidir adaptar essa contribuição. Artigo 6o A Comunidade e os seus Estados-membros, assim como a Hungria, envidarão todos os esforços no sentido de facilitar a livre circulação e a permanência de estudantes, professores, quadros universitários, jovens e outros eventuais beneficiários dos programas que se desloquem entre a Hungria e a Comunidade a fim de participar em acções abrangidas pela presente decisão. Artigo 7o Sem prejuízo das competências da Comissão e do Tribunal de Contas da Comunidade em matéria de acompanhamento e de avaliação dos programas, previstas nos artigos 10°, 9o e 8o das decisões relativas, respectivamente, aos programas Leonardo da Vinci, Socrates e Juventude para a Europa, a participação da Hungria nesses programas será constantemente acompanhada com base numa parceria entre a Comissão e a Hungria. A Hungria apresentará à Comissão os relatórios necessários e participará noutras actividades específicas previstas pela Comunidade neste contexto. Artigo 8o Sem prejuízo dos procedimentos previstos no artigo 6o da Decisão relativa ao programa Leonardo da Vinci, no artigo 6o da Decisão relativa ao programa Juventude para a Europa e no artigo 4o da Decisão relativa ao programa Socrates, a Hungria será convidada a participar nas reuniões de coordenação sobre eventuais questões relativas à aplicação da presente decisão, que terão lugar antes das reuniões periódicas dos comités. A Comissão manterá a Hungria informada acerca dos resultados dessas reuniões periódicas. Artigo 9o A língua a utilizar nos processos de candidatura, contratos, relatórios e em todos os outros aspectos administrativos dos programas será uma das línguas oficiais da Comunidade. /* Artigo 10° A presente decisão é aplicável durante a vigência dos programas Leonardo da Vinci, Socrates e Juventude para a Europa (até 31 de Dezembro de 1999). Artigo 11° A presente decisão entra em vigor no primeiro dia do mês seguinte ao da sua adopção pelo Conselho de Associação. 9 ANEXO CONTRIBUIÇÃO FINANCEIRA DA HUNGRIA PARA OS PROGRAMAS LEONARDO DA VINCI, SOCRATES E JUVENTUDE PARA A EUROPA 1. A contribuição financeira da Hungria abrangerá: as subvenções ou outros apoios financeiros concedidos aos participantes húngaros no âmbito dos programas; o eventual apoio financeiro dos programas ao funcionamento dos organismos nacionais; os custos administrativos suplementares de gestão dos programas pela Comissão, decorrentes da participação da Hungria. 2. Em cada exercício orçamental, o montante total das subvenções ou de quaisquer outros apoios financeiros concedidos aos beneficiários húngaros e aos organismos nacionais da Hungria no âmbito dos programas não poderá exceder o montante da contribuição da Hungria, após a dedução dos custos administrativos suplementares. Caso a contribuição da Hungria para o orçamento da Comunidade, após deduzidos os custos administrativos suplementares, seja superior ao montante total das subvenções ou outros apoios financeiros concedidos aos beneficiários e organismos nacionais da Hungria no âmbito dos programas, a Comissão das Comunidades Europeias transferirá o saldo para o exercício orçamental seguinte, deduzindo esse montante da contribuição relativa a esse exercício. Se, no final da execução dos programas, se registar um saldo positivo, esse montante será reembolsado à Hungria. 3. Leonardo da Vinci A partir de 1997, a contribuição anual da Hungria será de 2. 654. 000 ecus. Desse montante, 175. 000 ecus destinam-se a suportar os custos administrativos suplementares de gestão dos programas pela Comissão, decorrentes da participação da Hungria. 4. Socrates Contribuição da Hungria: - 3. 297. 000 ecus em 1997, para a sua participação a título do Capítulo II (ensino escolar, Comenius) e do Capítulo III (medidas horizontais). Deste montante, 214. 000 ecus destinam-se a suportar os custos administrativos suplementares de gestão dos programas pela Comissão, decorrentes da participação da Hungria. 4. 902. 000 ecus em 1998 e 1999, para a sua plena participação no programa Socrates, incluindo o Capítulo I (Erasmus). Deste montante, 320. 000 ecus destinam-se a suportar os custos administrativos suplementares de gestão dos programas pela Comissão, decorrentes da participação da Hungria. fo 5. Juventude para a Europa Contribuição anual da Hungria: - 400. 000 ecus em 1997, para a sua participação nas acções AI e BI; - 600. 000 ecus em 1998 e 800. 000 ecus em 1999, para a sua participação em todas as acções do programa, com excepção da Acção D. Deste montante, um montante anual de 40. 000 ecus destina-se a suportar os custos administrativos suplementares de gestão do programa pela Comissão, decorrentes da participação da Hungria. 6. A gestão da contribuição da Hungria reger-se-á pelo regulamento financeiro aplicável ao orçamento geral da Comunidade. Após a entrada em vigor da presente decisão, no início de cada ano, a Comissão enviará à Hungria um pedido de mobilização dos fundos correspondentes à contribuição prevista na decisão. Essa contribuição será efectuada em ecus e depositada numa conta bancária em ecus da Comissão. A Hungria efectuará a sua contribuição para as despesas anuais ao abrigo da presente decisão, de acordo com o pedido de mobilização dos fundos e, o mais tardar, três meses após o envio desse pedido. Os atrasos no pagamento da contribuição darão origem ao pagamento, por parte da Hungria, de juros sobre o montante em dívida na data de vencimento. A taxa de juro aplicável é a taxa aplicada pelo Fundo Europeu de Cooperação Monetária no mês da data de vencimento para as operações em ecus , majorada de 1,5 %. 7. A Hungria suportará as despesas administrativas suplementares referidas nos pontos 3, 4 e 5, a partir do seu orçamento nacional. 8. A Hungria suportará 50% dos custos da sua participação nos programas a partir dos recursos do seu orçamento nacional. De acordo com o procedimento normal de programação do PHARE, os restantes 50% serão suportados pelos programas indicativos nacionais anuais PHARE para a Hungria. Taxa publicada mensalmente no Jornal Oficial das Comunidades Europeias - série C. // FICHA FINANCEIRA Rubrica B7-503: Abertura dos programas comunitários aos países associados da Europa Central e Oriental 1. DESIGNAÇÃO DA ACÇÃO B7-50 - Cooperação com os países da Europa Central e Oriental 2. RUBRICA ORÇAMENTAL IMPLICADA B7-503: Abertura dos programas comunitários aos países associados da Europa Central e Oriental 3. FUNDAMENTO JURÍDICO Tratado que institui a Comunidade Europeia, nomeadamente, os artigos 126° e 127°, em conjugação com o n° 3 do artigo 228. Protocolo adicional do Acordo Europeu com a Hungria (artigos 228° e 238°), de 4 de Dezembro de 1995, relativo à abertura da participação em programas comunitários (JO 317/955, página 30). Decisão do Conselho (819/94/CE) de 6 de Dezembro de 1994, relativa à criação do programa Leonardo da Vinci, nomeadamente, o n° 1 do seu artigo 9o, Decisão do Parlamento Europeu e do Conselho (818/95/CE), de 14 de Março de 1995, relativa à criação do programa Juventude para a Europa, nomeadamente o n° 4 do seu artigo 7o. Decisão do Parlamento Europeu e do Conselho (819/95/CE) de 14 de Março de 1995, relativa à criação do programa Socrates, nomeadamente o n° 3 do seu artigo 7o. 4. DESCRIÇÃO DA ACÇÃO: 4. 1 Objectivo geral da acção A participação da Hungria nos três programas comunitários em causa, em posição de igualdade com os Estados-membros, contribuirá para a sua futura adesão à União, que constitui um objectivo definido pelo Conselho Europeu de Copenhaga de Junho de 1993 e confirmado pelos Conselhos Europeus posteriores. Essa participação contribuirá para a aplicação das disposições relativas à cooperação económica e cultural previstas nos acordos europeus e permitirá à iã Hungria familiarizar-sc com os procedimentos c os métodos utilizados na gestão dos programas comunitários. O processo de decisão relativo à abertura da participação nos programas implica uma decisão do Conselho de Associação entre a União e o país associado, que estabelecerá as suas modalidades práticas. O Protocolo Adicional com a Hungria entrou em vigor em 1 de Fevereiro de 1996 e prevê a participação da Hungria, a partir de 1997, nos três programas referidos. Os programas acima referidos não constituem uma enumeração exaustiva, pois o processo de abertura da participação no programas só recentemente teve início. Outros programas comunitários, nomeadamente nos domínios da cultura, saúde, política social, energia, ambiente, etc. , foram ou poderão vir a ser abertos, provavelmente durante o ano de 1997, aos países da Europa Central e Oriental. 4. 2 Periodo abrangido pela acção e modalidades previstas para a sua renovação Até à eventual adesão à União Europeia do país interessado, mas em função das decisões adoptadas relativamente ao orçamento para os anos posteriores a 1999. 5. CLASSIFICAÇÃO DA DESPESA OU DA RECEITA 5. 1 Despesas não obrigatórias 5. 2 Dotações diferenciadas 5. 3 Tipo de receitas: Na medida em que o n° 1 do artigo 3° do Protocolo Adicional prevê que a Hungria assuma os custos da sua participação, este país será convidado a transferir a sua contribuição para o número 6091 das receitas do orçamento da UE. Todavia, na medida em que o n° 2 do artigo 3° prevê a possibilidade de a Comunidade complementar a contribuição da Hungria (até 10% do Programa Indicativo Nacional), a contribuição da Hungria ficará apenas parcialmente a cargo do seu orçamento nacional, ficando o restante a cargo da rubrica B7-503. 6. NATUREZA DA DESPESA OU DA RECEITA - Subvenção a 100% - Subvenção para co-financiamento com outras fontes do sector público e/ou do sector privado - Não está previsto o reembolso parcial ou total da contribuição financeira da Comunidade No que respeita às receitas, o número 6091 do orçamento prevê a contribuição da Hungria para suportar as despesas deconentes da sua participação. Essas receitas serão afectadas aos números do orçamento correspondentes aos três programas em questão e, eventualmente, aos números correspondentes das despesas de funcionamento. 12, As receitas totais previstas são indicadas no ponto 7. 4. 7. INCIDÊNCIA FINANCEIRA 7. 1 Modo de cálculo do custo total da acção para os exercícios orçamentais de 1997, 1998 e 1999 (relação entre os custos unitários e o custo total). O cálculo baseia-se nas seguintes condições prévias: A contribuição dos países participantes para o financiamento das acções referidas no protocolo será calculada com base no princípio de que esses países assumirão os custos decorrentes da sua participação. Com esse objectivo, foi criado o número 6091 no mapa das receitas do orçamento. A Comunidade pode decidir, caso a caso, complementar a contribuição do país participante no programa. Esse complemento pode assumir a forma de uma contribuição a título do programa PHARE, que não poderá exceder 10% do seu programa indicativo nacional. Com base no Protocolo Adicional com a Hungria, o regime financeiro e orçamental para os três programas é o seguinte (os custos foram calculados com base em vários parâmetros inerentes aos três programas, designadamente, o produto interno bruto, a população, a frequência escolar e as distâncias em causa): O custo da participação da Hungria no programa Leonardo da Vinci a partir de 1997 será de 2 654 000 ecus por ano. Relativamente ao programa Socrates, esse montante será de 3 297 000 ecus em 1997, desde que a participação no programa Erasmus não seja aberta nesse ano. Em 1998 e em 1999, essa contribuição será de 4 902 000 ecus por ano. O custo da participação no programa Juventude para a Europa será de 400 000 ecus em 1997, 600. 000 ecus em 1998 e 800. 000 ecus em 1999. Os montantes acima referidos, relativamente aos quais importa deduzir os custos administrativos suplementares, que ficarão exclusivamente a cargo da Hungria, serão repartidos por programa e por ano da seguinte forma: 50% das despesas de funcionamento a título do orçamento nacional da Hungria e, em conformidade com os procedimentos PHARE em matéria de programação da rubrica B7-500, 50% a título do orçamento anual do programa PHARE para a Hungria (programa indicativo nacional). /y 7. 2 Discriminação dos diversos elementos da acção Programa 1997 1998 1999 Total 2 479 000 2 479 000 2 479 000 7 437 000 em ecus a cargo da Hungria 3 718 500 a cargo do PHARE 3 718 500 da Leonardo Vinci Socrates Juventude para a Europa Total 3 083 000 360 000 4 582 000 560 000 4 582 000 760 000 12 247 000 1680 000 6 123 500 840 000 6 123 500 840 000 5 922 000 7 621000 7 821000 21 364 000 10 682 000 10 682 000 7. 3 Despesas de funcionamento relativas a estudos, reuniões de peritos, etc. , incluídas na Parte B: Nada 7. 4 Calendário das operações plurianuais Montantes a imputar à rubrica B7-503 de de dotações autorização dotações pagamento 1997 1998 1999 Exercícios seguintes Total 1997 1998 1999 Exercícios seguintes TOTAL 2 961000 3 810 500 3 910 500 0 10 682 000 2 412 562 469 403 3 185 210 63 405 538 570 3 260 210 15 630 86 720 650 290 2 412 562 3 654 613 3 862 185 752 640 2 961000 3 810 500 3 910 500 10 682 000 (*) Programação baseada no método de pagamento actualmente aplicável a estes programas. As receitas anuais previstas são as seguintes: Número 6091 1997 1998 1999 Exercícios seguintes TOTAL Parte operacional Parte administrativa Total 2 961 000 3 810 500 3 910 500 0 10 682 000 429. 000 535. 000 535. 000 3 390 000 4. 345. 500 4. 445. 500 1. 499. 000 12 181 000 li 8. DISPOSIÇÕES ANTI-FRAUDE PREVISTAS; RESULTADOS DAS MEDIDAS ADOPTADAS Todos os contratos, convenções e outros compromissos jurídicos assumidos pela Comissão prevêem a possibilidade um controlo no local por parte da Comissão e do Tribunal de Contas. Os beneficiários das operações devem apresentar, designadamente, relatórios e balanços financeiros que serão analisados simultaneamente do ponto de vista do seu conteúdo e da elegibilidade das despesas, em conformidade com os objectivos do financiamento comunitário. As disposições anti-fraude previstas nas rubricas orçamentais de base são igualmente aplicáveis a esta rubrica, quando adaptadas ao caso dos países de Europa Central e Oriental. 9. ELEMENTOS DE ANÁLISE CUSTO-EFICÁCIA 9. 1. Objectivos específicos e quantificados; destinatários O alargamento à Hungria dos programas Socrates, Leonardo da Vinci e Juventude para a Europa visa proporcionar a este país os mesmos benefícios concedidos as Estados-membros da União no âmbito dos três programas. O principal objectivo da acção comunitária em matéria de educação e formação é permitir a todos os cidadãos europeus desenvolverem as suas capacidades e promover a iniciativa e a criatividade, de forma a que possam participar plenamente na sociedade e na construção europeia. Este objectivo baseia-se na criação progressiva de um espaço europeu aberto, a nível da educação e da formação. No domínio da educação, o principal objectivo do programa Socrates é contribuir para o desenvolvimento de uma educação de qualidade, incentivando a cooperação entre os Estados-membros. Os objectivos específicos do programa são: desenvolver a dimensão europeia nos estudos a todos os níveis, a fim de consolidar o espírito de cidadania europeia, apoiando-se no património cultural dos vários Estados-membros; promover uma melhoria quantitativa e qualitativa do conhecimento das línguas da União Europeia, nomeadamente das menos divulgadas e ensinadas, a fim de aumentar a compreensão e a solidariedade entre os povos da União Europeia e promover a dimensão intercultural do ensino; promover a cooperação ampla e intensa entre estabelecimentos dos diversos níveis de ensino, aumentando o seu potencial intelectual e pedagógico; incentivar a mobilidade dos professores, a fim de conferir uma dimensão europeia aos estudos e contribuir para a melhoria qualitativa das suas qualificações; incentivar a mobilidade de estudantes, permitindo-lhes efectuarem parte dos seus estudos noutro Estado-membro, contribuindo assim para consolidar a dimensão europeia da educação; - promover as relações entre estudantes da União Europeia e a dimensão europeia na sua educação; fomentar o reconhecimento académico dos diplomas, dos períodos de estudo e de outras qualificações, com o objectivo de promover o desenvolvimento de um espaço aberto europeu de cooperação na área da educação; - incentivar o ensino aberto e à distância no âmbito das actividades do programa; % promover intercâmbios de informações e de experiências para que a diversidade e a especificidade dos sistemas educativos dos Estados-membros se transformem numa fonte de enriquecimento e de incentivo recíproco. No âmbito da formação profissional, o principal objectivo do programa Leonardo da Vinci é a aplicação de uma política de formação profissional que apoie e complemente as acções dos Estados-membros. Os principais objectivos do programa são: apoiar a melhoria dos sistemas e regimes de formação profissional nos Estados-membros: melhorar a qualidade da formação profissional inicial e a transição dos jovens para a vida activa, melhorar a qualidade dos regimes de formação profissional contínua dos Estados-membros, apoiar a informação e a orientação profissional, promover oportunidades idênticas para ambos os sexos em matéria de formação profissional, melhorar a qualidade dos sistemas de formação profissional para pessoas desfavorecidas no mercado de trabalho, por exemplo por factores socioeconómicos, geográficos ou étnicos ou por deficiências físicas ou mentais, bem como por falta ou insuficiência de qualificações, que suscite o risco de exclusão social; apoiar a melhoria das acções de formação profissional relativa às empresas e aos trabalhadores, nomeadamente através da cooperação entre as universidades e as empresas: introduzir inovações em matéria de formação profissional, a fim de ter em conta as mutações tecnológicas e o seu impacto no mundo laboral e nas qualificações necessárias, investir na formação profissional contínua para trabalhadores, na transferência de tecnologias no âmbito da cooperação entre as empresas e as universidades em matéria de formação profissional contínua, promover oportunidades idênticas para ambos os sexos; apoiar o desenvolvimento das qualificações e conhecimentos linguísticos, divulgar as inovações no âmbito da formação profissional. No sector da política da juventude, o objectivo global do programa Juventude para a Europa é contribuir para o processo educativo de todos os jovens através de acções complementares às desenvolvidas nos Estados-membros ou a nível comunitário nos domínios da educação e da formação. Os objectivos específicos do programa são: - Promover intercâmbios de jovens entre os 15 e os 25 anos residentes nos Estados-membros; apoiar iniciativas e projectos inovadores de interesse comunitário ou com uma natureza transnacional, levadas a cabo por jovens e para jovens, que lhes possibilitem desempenhar um papel activo e reconhecido na sociedade e desenvolverem as suas capacidades, criatividade, espírito de solidariedade e independência; criar condições favoráveis para reuniões de alto nível e assegurar a qualidade de todas as medidas adoptadas ao abrigo do programa; apoiar a formação de líderes da juventude, a fim de permitir aos jovens tirarem partido das acções comuns de alta qualidade relativas aos objectivos gerais do programa; i> intensificar a cooperação entre Estados-membros e entre os Estados-membros e a Comissão, através de intercâmbios de experiências e de iniciativas comuns a nível comunitário, apoiando os esforços envidados pelos Estados-membros no sentido da melhoria da qualidade dos serviços e das medidas destinadas aos jovens, designadamente através de acções de divulgação dos objectivos do programa junto dos jovens; promover intercâmbios com jovens de países não membros da Comunidade com os quais tenham sido concluídos acordos de cooperação. 9. 2. Justificação da acção - Necessidade da intervenção orçamental comunitária Tendo em conta os elevados custos da participação nos programas e a precária situação orçamental da Hungria, o apoio do programa PHARE, previsto no n° 2 do artigo 3o do Protocolo Adicional, assume uma importância fundamental. Escolha das modalidades de intervenção No que respeita à integração da Hungria nos programas em causa, a contribuição do PHARE, complementada pela contribuição a partir do orçamento nacional da Hungria, colocará este país em igualdade de circunstâncias com os Estados-membros da União Europeia. A integração dos cidadãos húngaros nas redes Comunitárias dará um contributo decisivo para a futura adesão da Hungria. - Principais factores de incerteza susceptíveis de afectar os resultados específicos da acção Na medida em que os projectos são seleccionados segundo critérios qualitativos, o impacto real só poderá ser avaliado com base na capacidade de resposta das empresas húngaras aos concursos que serão lançados pela Comissão no âmbito dos três programas. 9. 3 Acompanhamento e avaliação da acção A modalidades de acompanhamento e de avaliação previstas nos programas Socrates, Leonardo da Vinci e Juventude para a Europa (designadamente no que se refere à avaliação prevista nas decisões que criam os programas) serão igualmente aplicáveis às acções financiadas a favor de beneficiários húngaros. ir 10. DESPESAS ADMINISTRATIVAS A mobilização efectiva dos recursos administrativos necessários resultará da decisão anual da Comissão relativa à repartição dos recursos, tendo em conta os efectivos e os montantes adicionais que tenham sido concedidos pela Autoridade Orçamental. As necessidades suplementares não podem, de modo algum, afectar a decisão a tomar pela Comissão relativamente: a) à solicitação de mais efectivos no âmbito do ante-projecto de orçamento; b) à afectação dos recursos. 10. 1 Incidência no número de postos de trabalho Tipo de postos de trabalho Efectivos n atribuir pura a gestão da acção das quais duração Postos permanentes Postos temporários * 1995-1999 utilização por recursos dos existentes na DG ou serviço em causa por utilização de recursos adicionais Funcionários ou agentes temporários A B C Outros recursos IA IB 1C IA 1C IB TOTAL 3 2 1 a partir de 1997 /9 10. 2 Incidência financeira global dos recursos humanos adicionais (em ecus) Montantes 240 000 Modo de cálculo (custo total da acção durante o período 1997-1999) 80 000 ecus/ano = 240 000 ecus (títulos Al, A2, A3, A4 e A5) Funcionários Agentes temporários Outros recursos (indicar a rubrica orçamental) TOTAL I 240 000 | As despesas relativas aos recursos humanos necessários para desempenhar estas funções serão suportadas a partir da afectação dos recursos disponíveis estão estimadas em: dois funcionários (IA, 1C) = 165 000 ecus/ano = 495 000 ecus (títulos Al, A2, A3, A4 e A5). 10. 3 Aumento de outras despesas de funcionamento decorrente da acção (em ecus) Rubrica orçamental (n° e designação) Montantes Modo de cálculo (custo total da acção durante o período 1997-1999) Al 178/A238 - assistência técnica A1300 - missões A2500 - reuniões A2510 - reuniões obrigatórias 1298 000 6% dos recursos adicionais serão geridos pelos organismos que prestam assistência à Comissão na execução dos 3 programas 30 000 3 missões anuais por programa 30 000 Participação de um representante da Hungria nas 3 reuniões anuais por programa 141 000 Com base no orçamento EUR15 para 1996, custos da participação dos representantes da Hungria Total 1 1 499 000 1 As despesas acima referidas serão suportadas pelas receitas (artigo 4o, n° 2, terceiro travessão, do regulamento financeiro) resultantes da participação da Hungria nos programas comunitários (ver ponto 5. 3 da ficha financeira). cifb ISSN 0257-9553 COM(97) 12 final DOCUMENTOS PT 11 16 N. ° de catálogo : CB-CO-97-008-PT-C ISBN 92-78-15002-9 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo ã