title: Sokrates: Gemenskapligt handlingsprogram på utbildningsområdet - Rapport om uppnådda resultat 1995 och 1996 - Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut 819/95/EG om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates - (framlagda av kommissionen)

eurovoc_concepts:
European cooperation
action programme
education policy
student mobility

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 14. 03. 1997 KOM(97) 99 slutlig 97/0103 (COD) SOCRATES GEMENSKAPLIGT HANDLINGSPROGRAM PÅ UTBILDNINGSOMRÅDET RAPPORT OM UPPNÅDDA RESULTAT 1995 OCH 1996 Förslag till Europaparlamentets oeh rådets beslut ändring av beslut 819/95/EG om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates (framlagt av Komissionen) ÖVERSIKTA VSOCRA TES-PROGRAMMET HÖGRE UTBILDNING (Erasmus) Aktivitet 1 Bidrag till universitet för Europeiska dimensioner Institutionella kontrakt (organisation av studerandes rörlighet, lärares rörlighet, europeisk system för överföring av studiepoäng; utveckling av kursplan; intensivspråkkurser: europeiska moduler; intensivprogram, förberedande besök) Projekt utvecklade genom tematiska nätverk Aktivitet 2 Rörlighetsbidrag för studerande SKOLUTBILDNING (Comenius) Aktivitet 1 Aktivitet 2 Aktivitet 3 Skolpartnerskap för europeiska utbildningsprojekt, inklusive lärarutbyte samt placering och studiebesök för rektorer. Transnationella projekt som relaterar till utbildning av barn till gästarbetare, yrkesresande, personer som lever zigenarliknande liv och zigenare / interkulturell utbildning. Internutbildningskurser för lärare och utbildningspersonal 3. 1 3. 2 bidrag för att utveckla och organisera kurser bidrag till deltagare FRÄMJANDE AV SPRÅKINLÄRNING (Lingua) Aktivitet A Aktivitet B Aktivitet C Aktivitet D Aktivitet E Europeiska samarbetsprogram för språklärarutbildning Internutbildningskurser för språklärare Studiehjälp för blivande språklärare Utveckling av instrument för språklärare/inlärning och utvärdering Gemensamma utbildningsprojekt för språkinlärning ÖPPEN- OCH DISTANSUTBILDNING Europeiska partnerskap / partnerskapsprojekt Observationsprojekt VUXENUNDERVISNING Främjar medvetenhet om andra europeiska länder och europeiska gemenskapen Förbättrad vuxenundervisning genom europeiskt samarbete INFORMATIONS- OCH ERFARENHETSUTBYTE OM UTBILDNINGSSYSTEM OCH -POLITIK Analys av frågor om gemensamma utbildningspolitiska intressen Informationsnätet för utbildning i Europa (Eurydice) Besöksprogram för beslutsfattare inom utbildning (Arion) Nätverk av informationscentrum för erkännande av nationella akademiska examina KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER Europeiska associationsaktiviteter på utbildningsområdet Aktiviteter som ökar medvetenhet om främjande av europeiskt samarbete inom utbildning Informationsaktiviteter av SOCRATES nationella förmedlingar Kontroll och utvärdering av SOCRATES INNEHÅLL EXEKUTIV SAMMANFATTNING DEL A: RESULTAT UPPNÅDDA MED SOCRATES-PROGRAMMET SOM HELHET I. II. III. Inledning Åtgärder vidtagna för att genomföra programmet 1. 2. 3. 4. Spridning av information Etablerande av ledning, förvaltning och administrativ infrastruktur Val av projekt för stöd Tillförsäkra komplementaritet med andra gemenskapliga program och policymålsättningar Etablerande av mekanismer för kontroll och utvärdering av programmet Förbereda utvidgning av SOCRATES till flera länder 5. 6. Resultat av programmet under 1995 och 1996 1. 2. 3. 4. Krav på stöd inom programmet Bidrag utdelade 1995 och 1996 Resultat av tillhandahållet stöd Påträffade hinder IV. Utmaningar för SOCRATES under den närmaste framtiden V. Slutsatser DEL B: RESULTAT SOM UPPNÅTTS AV VARJE DEL AV PROGRAMMET Högre utbildning (Erasmus) Skolutbildning (Comenius) Främjande av språkinlärning (Lingua) Öppen- och distansutbildning Vuxenutbildning Informations- och erfarenhetsutbyte om utbildningssystem och -politik Kompletterande åtgärder • • • • • STATISTISK BILAGA EXEKUTIV SAMMANFATTNING Gensvaret till SOCRATES inom de 15 medlemsländernas utbildningsgemenskap och de 3 EFTA-EES-länderna har varit anmärkningsvärt. Det stöd som tillhandahållits under 1995 och 1996 har redan börjat ge en betydligt ökad volym av europeiskt samarbete, i synnerhet inom områden som skolutbildning, vuxenutbildning samt öppen- och distansutbildning, som tidigare inte haft någon omfattande tradition av strukturerat samarbete på transnationell nivå. Institutioner börjar anta en mer strategisk inställning till europeiskt samarbete och ge ett sådant samarbete en mer framträdande plats i sina planer för framtida utveckling än hittills. SOCRATES STÖD UNDER 1995 OCH 1996 Rörlighet och utbyte • • • • rörlighetsbidrag för att göra det möjligt för upp till 316 000 studerande inom högre utbildning att genomföra en integrerad och erkänd studieperiod i ett annat deltagarland integrerade undervisningsuppdrag utomlands för omkring 26 000 professorer och lektorer omkring 80 000 ungdomar deltar i gemensamma utbildningsprojekt och utbyten utformade för att motivera dem att kommunicera på andra europeiska språk över 16 000 deltar i europeiska internutbildningskurser för språklärare Samarbetsnät 2 673 samarbetsprogram mellan universitet, som involverar över / 800 institutioner för högre utbildning 28 stora tematiska nätverk utformade till att utveckla europeiska dimensioner i ett brett urval av discipliner och områden av speciellt intresse inom högre utbildning, som involverar över 70 institutioner samt även 85 europeiska sammanslutningar på det akademiska området / 620 multilaterala s kolpartners kap, som involverar omkring 5 000 skolor Omkring 3 500 gemensamma utbildningsprojekt utformade att stimulera unga människors motivation att lära sig andra europeiska språk över 600 transnationella projekt, som involverar omkring 2 700 institutioner, utformade för att förbättra samarbetet inom området för öppen- och distansutbildning, vuxenutbildning, interkulturell utbildning, språkinlärning samt inledande- och internutbildningen av lärare Betydande framsteg har redan gjorts för att uppnå de nyckelmålsättningar för SOCRATES som fastställts i Beslutet att etablera programmet. Under 1995 och 1996 har programmet särskilt: • • varit ett betydande bidrag till rörligheten för lärare och studerande av olika slag, både vad det gäller volym på utbyten och kvaliteten på deras organisationsramar; stimulerat bred och intensifierad samverkan mellan utbildningsinstitutioner i olika deltagarländer, i synnerhet genom bildandet av multilaterala nätverk. Många av dessa har redan visat sin potential för att utvecklas till starka samarbetsstrukturer som kommer att ha gynnsamma effekter långt efter det att det särskilda projekt som SOCRATES stöd tillhandahölls för har avslutats: gett ett nytt uppsving för akademiskt erkännande för utförda studieperioder och kvalifikationer som erhållits utomlands: fortsatt att göra framsteg vid främjande av undervisning och inlärning av de mindre använda och mindre undervisade språken i unionen: gett en fokuseringspunkt för en bredare användning av öppen- och distansutbildning samt nya teknologier inom olika utbildningssektorer samt sett till att mer hänsyn tas till utveckling av multimediala inställningar till pedagogiska överväganden: lett till produktion av ett stort och varierat sortiment läromedel, kursplaner, träningsprojekt och andra utbildningsprodukter: gett nya möjligheter för omfattande kunskaps- och erfarenhetsutbyte och därmed spritt sakkunskap och befordra en process av innovation i alla deltagarländer: bidragit till att europeisk samverkan gynnar alla medlemsländer, inklusive de länder som är ekonomiskt eftersatta och/eller ligger i gemenskapens periferi; • hjälpt till att alstra betydande nivåer av kompletterande finansiering från en rad andra källor och därmed ökat den totala investeringen av utbildningsrörlighet och samarbete i Europa: • förbereda vägen för en utökning av programmet till resten av Europa, enligt för beslutet gällande villkor. Trots de betydande hinder som måste övervinnas vid lansering av ett program av denna storlek och omfattning, antyder de uppnådda resultaten på många olika sätt att programmet börjar fullgöra det mandat som fastställts i Maastrichtfördraget att gemenskapen skall bidra till utveckling av "kvalitetsutbildning" genom ett spektrum av samverkande aktiviteter på utbildningsområdet. Tack vare de koncentrerade ansträngningarna på europeisk och nationell nivå samt inom själva utbildningsinstitutionerna, hjälper SOCRATES till att göra den "europeiska dimensionen inom utbildning" till ett meningsfullt begrepp för hundratusentals lärare och elever i alla åldrar. Möjligheten att delta i SOCRATES har också entusiastiskt välkomnats av de associerade länderna Central- och Östeuropa och Cypern, vilket bekräftar programmets attraktion, som tidigare visats av EGs medlemsländer och därefter av EFTA-EES-länder. Men redan på detta tidiga stadium i programmet är det flesta aktiviteter övertecknade och akuta budgetsvårigheter börjar alltmer att tillstöta. Detta dokument försöker att analysera huvudaspekterna av genomförandet och utveckling av SOCRATES under de första två åren efter dess antagande. (1) Beslutet att etablera SOCRATES nämner även möjligheten att utvidga ess aktioner till att inkludera Malta. Förhandlingar har förts i avsikt att göra det möjligt för Malta att delta i programmet inom ramen för dess förestående inträde i gemenskapen. Men eftersom Maltas regering nyligen har fattat beslutet att frysa sin ansökan att gå med i gemenskapen har Kommissionen fått i uppdrag av Rådet att formellt ta preliminär kontakt i avsikt att klargöra de framtida relationerna mellan gemenskapen och Malta. Den slutliga ställningen som kommer att antas av Malta och gemenskapen är inte för närvarande känd, denna text hävisar varken - positivt eller negativt - till ett möjligt deltagande i programmet vid ett senare tillfälle. DEL A: RESULTAT UPPNÅDDA MED SOCRA rfS-PROGRAMMET SOM HELHET I. INLEDNING Gemenskapens handlingsprogram inom området för utbildning, med titeln SOCRATES (i) täcker tiden 1995-1999 och gäller de 15 medlemsländerna i Europeiska gemenskapen samt även Island, Liechtenstein och Norge inom ramen för avtalet för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Det utökas för närvarande till att omfatta de associerade länderna i Central- och Östeuropa och Cypern enligt för Beslutet gällande villkor. Det övergripande syftet för SOCRATES är att stärka samarbete, öka rörlighet och förbättra den europeiska dimensionen inom alla utbildningssektorer. Det bidrar därigenom till utvecklingen av human resources, i samklang med behoven i ett alltmer ömsesidigt beroende och integrerat Europa. Detta är en nyckelfaktor för att stimulera konkurrens och sysselsättning samt uppnå större ekonomisk tillväxt och bibehålla social stabilitet inom hela gemenskapen (i). Lika viktigt är att SOCRATES bidrar till personligt självförverkligande för de personer som deltar och utvecklar en känsla av identitet med Europeiska gemenskapen bland medborgare av alla åldrar. Detta program riktas till en enorm målbefolkning. I dagens Europeiska gemenskap finns omkring 117 miljoner unga människor under 25 års ålder - en tredjedel av den total befolkningen. Omkring 60 miljoner elever är inskrivna vid gemenskapens 307 000 skolor, 36 miljoner på högstadienivå och 24 miljoner på låg- och mellanstadienivå samt ytterligare 10 miljoner småbarn inom förskoleutbildning. De undervisas av över 4 miljoner lärare. Omkring 11 miljoner elever studerar vid över 5 000 institutioner för högre utbildning: miljoner vuxenstuderande studerar på hel- eller deltid för att uppdatera sin kunskap och kompetens. Alla dessa samt all personal som är involverad i ledning och administration av utbildning och relaterade uppgifter, som t ex orientering och rådgivning är potentiella deltagare i SOCRATES, (i) SOCRATES är det första omfattande programmet på gemenskaplignivå som främjar samarbete över hela undervisningsområdet. Det omfattar tidigare EG-initiativ som t ex Erasmus- och Lingua-projekten, utökar deras omfattning och verksamhetsskala och integrerar dem med en rad nya aktiviteter inom utbildningssektorer som hittills inte systematiskt tagits upp i gemenskapliga program. SOCRATES utgör även en del av en bredare strategi att främja begreppet för livslångt lärande. Det interagerar nära med andra europeiska initiativ, i synnerhet Leonardo da Vinci-programmet för yrkesskolor, Youth for Europe III, socialpolitiska program och delar av Fourth Framework-programmet för forskning och teknisk utveckling. (2) (3) (4) (5) Beslut nr 819/95/EC från Europaparlamentet och Rådet från den 14 mars 1995 som fastställer gemenskapens handlingsprogram "Socrates", Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L87/10 den 20 april 1995. Se referens ( 1 ) ovan. Detta har betonats i Kommissionens aktivitet för sysselsättning i Europa. En förtroendepakt, dokument CSF (96) i slutlig, Bryssel den 5 juni 1996 samt även i kommissionens Vitbok om utbildning och träning. Undervisning och inlärning. Mot inlärningssamhället. Luxemburg: Redaktionen för officiella publikationer i Europeiska gemenskaperna 1996; dess nyutkomna Grönbok om innovation, antagen den 20 december 1995 och dess tidigare vitbok om tillväxt, konkurrens, sysselsättning: Utmaningarna och vägen framåt in i 21 :a århundradet. Luxemburg: Redaktionen för officiella publikationer i Europeiska gemenskaperna 1994. Siffrorna i denna paragraf är baserad på Nyckeldata om utbildning i den Europeiska unionen, sammanställda för Kommissionen av EURYDICE-nätverket, 1995 års upplaga. Luxemburg: Redaktionen för officiella publikationer i Europeiska gemenskaperna 1996. För att ha en betydelsefull effekt behöver SOCRATES inte bara en noggrant utvald rad åtgärder för varje utbildningssektor som det riktar sig till, utan även ett finansiellt nätverk som helt stämmer överens med programmets målsättningar. Efter en utdragen förlikningsprocedur mellan Europaparlamentet och Rådet var den slutligen överenskomna summan, 850 miljoner ECU för tiden 1995-99. Detta understeg Kommissionens ursprungliga förslag på 1005,6 miljoner ECU, trots att det måste täcka behoven för den utökade Europeiska gemenskapen på 15 medlemsländer samt ytterligare programdelar, i synnerhet vuxenutbildning, som introducerades under förhandlingarna. Europaparlamentet samtyckte till kompromissumman endast på villkor att en förnyad omprövning i sinom tid görs. Följaktligen kom Europaparlamentet, Rådet och Kommissionen i slutet av förlikningsproceduren överens om att: "Två år efter programmets introduktion skall Europaparlamentet och Rådet utvärdera de resultat som uppnåtts genom programmet. I det syftet kommer Kommissionen att inkomma med en rapport åtföljt av eventuella förslag som den anser är lämpliga, inklusive sådana som gäller finansiering fastställd av lagstiftaren i den gemensamma förklaringen av den 6 mars 1995. (14) Europaparlamentet och Rådet kommer att reagera till dessa förslag vid första möjliga tillfälle. "(1) På den grundvalen har Kommissionen framställt denna rapport som analyserar SOCRATES första två år (1995 och 1996). Den visar att programmet ivrigt har välkomnats av utbildningsgemenskapen över hela gemenskapen och har gjort en lovande start mot att uppnå de målsättningar som framlades i det Beslut som etablerade programmet. I och med det reagerar den effektivt till det mandat som fastställts i EG-fördragets artikel 126 (l) att gemenskapen "skall bidra till utvecklingen av kvalitetsutbildning" genom samarbete över nationella gränser. Men den volym medel som begärts från programmet har redan överstigit tillgängliga resurser flera gånger om och av flera orsaker har inte hela effekten av efterfrågan ännu erfarits. Kommissionen har dragit slutsaten från analysen av de första två åren att den finansiella ramen inte är tillräcklig längre för att uppfylla programmets målsättningar. Den nuvarande rapporten åtföljs därför så som förutsetts i det ovan nämnda gemensamma uttalandet av Kommissionens förslag att modifiera den finansiella ramen. II. ÅTGÄRDER VIDTAGNA FÖR ATT GENOMFÖRA PROGRAMMET De åtgärder som vidtagits för att genomföra programmet har koncentrerats kring sex tillvägagångssätt: 1. Spridning av information En omfattande rad informationsaktiviteter har utförts för att dra målgruppers uppmärksamhet till de möjligheter som SOCRATES ger. En allmän iickhandbok, aktivitetsspecifik Vägledning för sökanden och en serie med Kort information framställdes på alla 11 officiella EU-språk och fick omfattande distribution, både i pappersform och via EUROPA Internet-nätet. Ett formellt tillkännagivande / infordran om förslag publicerades i Europeiska unionens officiella tidning. (1) (6) (7) (8) (9) Deklaration av Europaparlamentet, Rådet och Kommissionen av den 6 mars 1995 (95/C 293/03). Europeiska unionens officiella tidning nr C 293/4 från den 8 november 1995. Gemensamt uttalande av Europaparlamentet, Rådet och Kommissionen angående Beslut 819/95/EC av Europaparlamenet och Rådet av den 14 mars 1995 om etablerande av gemenskapens handlingsprogram "Socrates". Europeiska unionens officiella tidning nr L132/18 från den 16 juni 1995. Europeiska unionens officiella tidning nr C 224 från den 31 augusti 1992. Europeiska unionens officiella tidning nr C 200 från den 4 augusti 1995. För att ta hänsyn till varje deltagarlands särskilda informationsbehov utfördes nationella informationskampanjer om SOCRATES, som bestod av lanseringsmöten på nationell nivå, konferenser på regional- och sektornivå, informationshandlingar och publiceringsaktiviteter. Kampanjerna stöddes genom SOCRATES-bidrag, så som föreskrivits i Beslutet. De nya kapitalfaktorerna inom SOCRATES betonades. Särskilt intensiva kampanjer ägnades åt det "Institutionella kontraktet" inom Erasmus (jfr. infra) och till samarbete inom skolsektorn (Comenius). 2. Etablerande av ledning, förvaltning och administrativ infrastruktur Vid genomförande av SOCRATES bistods Kommissionen av SOCRATES kommitté, som består av två medlemmar utsedda av varje medlemsland och ledda av Kommissionen. Frågor som tagits upp av kommittén och dess två underutskott, inom områdena för högre utbildning respektive skolutbildning har inkluderat: Prioriteter och kriterier för stöd av programmets olika aktiviteter, budgetanslag för de olika aktiviteterna och formeln för fördelning av medel till varje land under den decentraliserade aktiviteten; val av aktivitetsprojekt som leds centralt; policyfrågor som t ex samma möjligheter och handikappades behov. De goda arbetsrotationerna mellan Kommissionen och de nationella myndigheterna har underlättat programmets genomförande; de förblir nyckelfaktorer som avgör dess långsiktiga framgång. Europaparlamentet har hållits utförligt informerade om de ärenden som handläggs av kommittén och underutskotten i enlighet med "modus vivendi" överenskommet mellan Europaparlamentet, Rådet och Kommissionen den 20 december 1994. (1) Nationella organ spelar en vital roll vid genomförande av SOCRATES. Deras ansvar inkluderar val av projekt och distribution av bidrag under den decentraliserade aktiviteten, granskning och finansiell ledning, spridning av information, att ge vägledning och hjälp att identifiera lämpliga partners samt att säkerställa operativ komplimentaritet med projekt som är opererar på nationell nivå. I vissa deltagarländer har ett enda organ utsetts till hela SOCRATES. (i) I andra har olika organisationer för olika aktiviteter utsetts; Kommissionen har uppmuntrat berörda länder att anta effektiva arrangemang för samverkan. De nationella organen har sammankallats till två plenarmöten och oftare på en aktivitetsspecifik grundval. Dessa möten är väsentliga vad gäller effektiv och sammanhängande programledning. Resultaten för de flesta nationella organen har varit utomordentligt bra i lanseringsfasen av SOCRATES och visar ett exemplariskt engagemang för att uppfylla de utmaningar som fastställts i programmet. Vissa svårigheter, som anges nedan har träffats på. I programmets operativa administrationen stöds Kommissionen av SOCRATES och Youth Technical Assistance Office, i Bryssel. Organisationen som ger detta stöd valdes i början av 1995 vid en allmän infordran av anbud. Med tanke på det stora antal organisationer som är involverade i administrationen av SOCRATES har en nyckelprioritet varit att utveckla elektroniskt utbyte av information mellan nationella organ, Kommissionen och den tekniska stödavdelningen. Detta nätverk kommer att börja fungera i början av 1997. 3. Val av projekt för stöd Val av projekt och aktiviteter som skall stödas har varit en central punkt under SOCRATES lanseringsfas. Eftersom Beslutet att etablera programmet inte publicerades förrän i slutet av april 1995, åberopades (10) (11) Modus vendi från den 20 december 1994 mellan Europaparlamentet, Rådet och Kommissionen beträffande genomförande av de åtgärder för rättsakter som antagits i enlighet med den procedur som fastställts i artikel 189b i EG-fördraget, Europeiska unionens officiella tidning nr C 293/1 den 8 november 1995. Nya organisationer har i vissa fall etablerats med detta särskilda mandat, antingen enbart för SOCRATES eller i samband med utövande av nationella organs funktioner som relaterar till andra gemenskapliga program, som t ex Leonardo da Vinci, Youth for Europe och gemenskapliga initiativ inom Strukturfonderna. artikel 5(2) för att komma överens om "övergångsåtgärder" under en begränsad tidsperiod. Tack vare de flexibla och samverkande tillvägagångssätten som alla parter använde, genomfördes dessa åtgärder i allmänhet på ett smidigt sätt. Det stöd som tilldelades efter programmets olika delar analyseras nedan i mer detalj. 4. Tillförsäkra komplementaritet med andra gemenskapliga program och policymålsättningar Trots att SOCRATES är det huvudsakliga gemenskapliga instrumentet för samarbete på utbildningsområdet har många andra områden av gemenskapliga policymålsättningar en viktig utbildningsdimension eller är nära relaterade till utbildning. (l) Artikel 6(1) i Beslutet fastställer att SOCRATES följaktligen att "Kommissionen, i partnerskap med medlemsländerna skall säkerställa övergripande överensstämmelse mellan detta program och andra gemenskapliga aktiviteter". Dessa bestämmelser har genomförts genom att etablera relevanta nära arbetsrelationer med ansvariga förvaltningar och i vissa fall inkludera ömsesidigt engagemang vid val av projekt samt genom att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att SOCRATES spelar en fullständig del i att befordra andra EG- policymålsättningar. Bland de viktigaste av dessa, som antyds i SOCRATES-beslutet och som särskilt betonats av Europaparlamentet under dess antagande, är främjande av lika möjligheter samt integration av handikappade personer förenligt med policyn för "huvudströmning" dvs införliva dessa principer med genomförandet av alla gemenskapliga policymålsättningar, program och aktiviteter. (l) För lika möjligheter genomförs detta tillvägagångssätt genom åtgärder för att öka medvetenheten(l), stödja projekt som har att göra med lika möjligheter(i), och ser till att Kommissionen och de nationella organens val av projekt och personer samt principen för lika möjligheter följs ytterst noggrant. Handikappade personers behov tas upp på många olika sätt, i synnerhet genom nära samarbete med organisationer som främjar utbildningsmöjligheter för handikappade och genom tematiska seminarier för att uppmuntra fler institutioner att utveckla projekt inom detta område(l); genom att uppmuntra understödstagande institutioner att tillhandahålla effektiva tjänster för mottagande, vägledning, pedagogiskt assistans och tekniskt stöd för handikappade personer(l); genom att prioritera projekt som riktar sig till handikappade personers utbildningsbehov, t ex enligt Comenius aktiviteter 1 och 3(1) och Lingua aktiviteter A till D; samt att tillhandahålla ytterligare finansiellt stöd för handikappade deltagare, i den mån programmets tillgängliga resurser så tillåter(i). (12) (13) Sådana policyområden inkluderar: yrkesskolor, ungdom, externa relationer, utvecklingshjälp, sysselsättning, information till samhället, den inre marknaden, forskning och teknisk utveckling, energi, regional utveckling, socialpolitik som t ex integration av handikappade personer och främjande av lika möjligheter för kvinnor och män, miljö, hälsa, kultur, information, konsumentskydd och statistik. Jfr. Kommunikation från Kommissionen: Inkorporation av lika möjligheter för kvinnor och män i gemenskapens alla policymålsättningar och aktiviteter, den 21 februari 1996. COM(96)67 slutlig Kommunikation från Kommissionen: om lika möjligheter för handikappade personer, den 30 juli 1996. COM(96) 406 slutlig: Gemenskapens fjärde handlingsprogram om lika möjligheter för kvinnor och män (1996-2000). Europeiska unionens officiella tidning nr L 335/37 den 31 december 1995. (14) Till exempel kontaktseminariet som hölls i Stockholm i december 1995 för att aktivera högstadieskolor att utveckla projekt som fokuserar på frågor rörande lika möjligheter. (15) Detta är t ex ett av det prioriterade områden för stöd inom Comenius skolpartnerskap. (16) (17) (18) Ett tematisk seminarium som riktar till förståndshandikapp ärt ex planerat att hällas i Belgien i februari 1997. institutioner som tillgodoser utbildningsbehoven för personer med lindriga T ex publikationen i 2 band med titeln Studera utomlands framställd av Katholieke Universiteit Leuven i samarbete med HELIOS tematiska grupp 13 och Europeiskt forum för vägledning för studerande (FEDORA) med stöd av Europakommissionen (Vol 1: Checklista av behoven för studerande med handikapp: Vol 2 Europeisk vägledning för studerande med handikapp). (Leuven, 1995- 6). Institutioner i Frankrike, Grekland, Nederländerna och Storbritannien sammanlänkas t ex genom Comenius aktivitet 3 för att producera paket med instruktionsmoduler för lärare i vanliga skolor med ansvar för att integrera elever med särskilda undervisningsbehov. 5. Etablerande av mekanismer för kontroll och utvärdering av programmet Övervakningen av SOCRATES och den formella interim- och slutliga utvärderingen, kommer att utföras i enlighet med bestämmelser i Beslutets artikel 8. De kommer också att ta hänsyn till riktlinjer om utvärdering som antagits av Kommissionen i dess policy "Klok och effektiv ledning (SEM 2000)"(l). Arrangemangen är ett ämne för fördjupad konsultation med SOCRATES-kommittén. Förberedande steg har vidtagits, i synnerhet för att fastställa att nödvändiga data för granskning och grundläggande utvärderingssyften samlas in och återvinns. Detta kommer att kräva ett betydande engagemang från de nationella organen och nära samarbete mellan dessa och Kommissionen. Den nuvarande rapporten är ytterligare ett belägg för den vikt som Kommissionen fäster vid omsorgsfull periodisk rapportering om programmets framåtskridande. 6. Förbereda utvidgning av SOCRATES till flera länder Beslutets artikel 7(3) tillgodoser en utökning av SOCRATES till associerade(l) länder i Central- och Östeuropa och Cypern (1). Förhandlingar med berörda länder har hållits och varit en fråga av hög prioritet under lanseringsfasen av SOCRATES-programmet. För närvarande verkar det troligt att vissa eller alla dessa kommer att vara berättigade att delta från och med 1997. Utvidgningen av programmet kommer att ha viktiga konsekvenser, inte minst för budgeten. ( l) Praktiska steg har tagits för att fastställa att så snart det relevanta avtalet träder i kraft, kommer de berörda Central- och östeuropeiska länderna att få delta fullständigt i programmets olika åtgärder. För att underlätta dess förberedelser har fördelningar på totalt 4,05 miljoner ECU gjorts tillgängliga från PHARE-budgeten 1995 och 1996. Särskild uppmärksamhet har getts till att: etablera nationella organ och utbildning av deras personal; framställning av dokumentation om programmet; skapa jämförbara datasystem och ge åtkomst till kommunikationsnät; utbildningsseminarier för nationella experter i att utvärdera projekt; studiebesöksbidrag för beslutsfattare inom undervisning. III. RESULTAT AV PROGRAMMET UNDER 1995 OCH 1996 1. Krav på stöd inom programmet SOCRATES-programmet har ivrigt mottagits på undervisningsområdet i Europa. Redan på detta tidiga stadium i utvecklingen har den tillgängliga budgeten överskridits av ansökningar om stöd: 1995, genomförandets första år uppgick de totala ansökningarna om stöd(22) till över 500 miljoner ECU och var omkring tre gånger högre än den tillgängliga budgeten. (19) Hänsyn tas t ex till behoven för studerande med särskilt svåra handikapp inom högre utbildning inom de 5 % enligt kapitel 1 (Erasmus) aktivitet 2 av för Kommissionen tillgängliga medel för att fastställa ett balanserat deltagande. Kommissionen har antytt att den är villig att överväga möjligheten att anta ett liknande tillvägagångssätt för kapitel II och III från och med 1997. (20) Dokument SEC (95) 1301/4 den 22 juli 1995. (21) "Associerad" status tilldelas Central- och östeuropeiska länder som har undertecknat ett "Europa-avtal". Dessa avtal är utformade att bistå landet i fråga i dess förberedelse för ett möjligt medlemskap i gemenskapen. Alla berörda 10 länder kommer att vara berättigade att delta i SOCRATES så snart villkoren har avtalats och ratificerats. (22) Se referens ( 1 ) ovan. (23) Dessa fastställs i den förklarande promemorian och finansiella uttalandet som åtföljer Kommissionens förslag till en utvidgning av programmets finansiella ram. 10 Under 1996 har ytterligare en stor ökning av antalet bidragsansökningar jämfört med 1995 skett för de flesta aktiviteter. Detta är särskilt påfallande för de nyaste aktiviteterna, som klart håller på att snabbt få fäste. Till exempel antalet skolor som önskar delta i Comenius skolpartnerskap har ökat femfaldigt och inom Lingua assistansskapsprojekt är behovet av bidrag och ansökan om att erhålla assistans har varit mellan 5 och 10 gånger 1995 års nivå i vissa länder. Bland de "centraliserade" aktiviteter, dvs de där urvalsbeslutet fattas direkt av Kommissionen har ansökningar om stöd för nya projekt på områden av internutbildning för lärare (Comenius aktivitet 3), vuxenutbildning och öppen- och distansundervisning ökat med mellan 78 % och 112 % jämfört med föregående år. Budgetsituationen har redan allvarliga problem. Som tabell 2 i den statistiska bilagan visar har antalet ansökningar överträffat den tillgängliga budgeten för 1995 och 1996 många gånger om för flera av aktiviteterna, inklusive områden som inte tidigare finansierats av gemenskapen enligt SOCRATES. Denna situation i vissa gemenskapliga program är tolerabel, men ger orsak till oro i SOCRATES fall med tanke på programmets avsikt att nå ett så brett tvärsnitt som möjligt i varje undervisningssektor och därmed främja en stark känsla av identitet med gemenskapen bland Europas medborgare. Om behovet redan har varit högt under 1995 och 1996 är det inte förrän 1997 och därefter som hela dess verkan kommer att kännas av. Det gäller i synnerhet därför att från och med då kommer: medel att behövas varje år inte bara till nya initiativ, utan även till förnyat stöd för år 2 och 3 i fleråriga projekt som tidigare fått stöd: för de flesta aktiviteter har över 80% av projekten som först erhållit stöd 1995 ansökt om ytterligare medel för 1996; effekten av informationskampanjer som förts under 1995 och 1996 och förberedande besöksbidrag som tilldelats kommer att arbeta sig in i projektförslagen, särskilt för de mer innovativa aktiviteter inom programmet som t ex multilaterala skolpartnerskap; engagemanget från nya medlemsstater och EFTA-EES-länder kommer troligen att öka ytterligare när de blir vanare vid deltagande; vissa aktiviteter kommer att vara helt tillgängliga för första gången, som t ex: Erasmus "institutionella kontrakt" för vilka ansökningar för det akademiska året 1997/8 visar en 25 % ökning av den totala summan som ansökts om (250 miljoner ECU) jämfört med (1996/97) det sista året då finansiering gjordes via ömsesidiga samarbetsprogram för universitet; bidrag för lärare att delta i internkurser inom Comenius (kapitel II, aktivitet 3. 2); effekterna av vissa andra policysammanhang gör sig kännbara i fråga om ökat krav på stöd inom SOCRATES. Dessa inkludera i synnerhet 1996 Europeiska året för livslångt lärande(23) och 1997 Europeiskt år mot rasism(i). (24) (25) (26) Det antas i syfte för att beräkna det totala behovet för SOCRATES att studerande i Erasmus aktivitet 2 i genomsnitt ansöker om halva tillåtna maximala bidraget justerat för antalet månader som tillbringas utomlands. Beslut nr 2493/93/EC från Europaparlamentet och Rådet den 23 oktober 1995 etablerade det "Europeiska året för livslångs lärande". Europeiska unionens officiella tidning nr L 256/45 den 26 oktober 1995. Resolution från Rådet och representanterna för medlemsländernas regeringar, vid Rådets möte den 23 juli 1996 angående Europeiskt år mot rasism (1997). Europeiska unionens officiella tidning nr C 237/1 den 15 augusti 1996. 11 2. Bidrag utdelade 1995 och 1996 Under SOCRATES första två år har bidrag på totalt 364,5 miljoner ECU utdelats enligt programmets villkor. (i) Som rutan nedan anger har stöd givits till ett stort antal projekt och individuella deltagare inom alla utbildningssektorer. Mer detaljerade siffror ges i den statistiska bilagan. SOCRATES STÖD 1995 OCH 1996 Rörlighet och utbyte • • • rörlighetsstöd för att göra det möjligt för upp till 316 000 studerande inom högre utbildning att genomföra en integrerad och erkänd studieperiod i ett annat deltagarland integrerade undervisningsuppdrag utomlands för omkring 26 000 professorer och lektorer omkring 80 000 ungdomar deltar i gemensamma utbildningsprojekt och utbyten utformade för att motivera dem till att kommunicera på andra europeiska språk över 16 000 deltar i europeisk internutbildningskurser för språklärare Samarbetsnät 2 673 samarbetsprogram mellan universitet, som involverar över / 800 institutioner för högre utbildning 28 stora tematiska nätverk utformade till att utveckla europeiska dimensioner i ett brett urval av vetenskapsgrenar och områden av speciellt intresse inom högre utbildning, som involverar över 70 institutioner samt även 85 europeiska sammanslutningar på det akademiska området / 620 multilaterala skolpartnerskap, som involverar omkring 5 000 skolor Omkring 3 500 gemensamma utbildningsprojekt utformade att stimulera unga människors motivation att lära sig andra europeiska språk över 600 transnationella projekt, som involverar omkring 2 700 institutioner, utformade att förbättra samarbetet inom området för öppen- och distansutbildning, vuxenutbildning, interkulturell utbildning, språkinlärning samt inledande- och internutbildningen av lärare Beträffande den övergripande tilldelningen av medel mellan olika delar av programmet har det redan varit möjligt under denna första period att vidhålla den princip som fastställts i Beslutet att under hela femårsperioden fram till 1999, åtminstone 55 %, 10 % och 25 % måste spenderas på kKapitel I, II och III. Se diagram I i den statistiska bilagan. Detta är ytterligare en indikation att de nya områdena för finansiering i kapitel II och III i programmet redan har mottagit väl. För att inte göra för många kvalitetssökanden besvikna under de första åren av programmet har Kommissionen tillhandahållit åtminstone ett visst stöd till så många projekt som möjligt, trots den tillgängliga budgetens begränsning, och ändå tilldela varje projekt ett mycket viktigt stöd. Men analysen av det första två åren visar att i vissa av programmets nyckeldelar har " bidrag" redan sjunkit till en ohållbart låg nivå och är i många fall inte längre tillräcklig för att se till att projektet uppnår önskade resultat. (i) Situationen är särskilt akut beträffande: (27) För 1995 inkluderar denna siffra utöver den gemenskapliga budgeten även bidrag från EFTA-EES-länder samt Schweiz (1995 var sista året för det bilaterala avtalet som täcker det landets deltagande i Erasmus-delen av programmet) och även medel som återvunnits från föregående år. För 1996 inkluderas bidrag från EFTA-EES-länder. 12 Erasmus, där tillgängliga medel 1996 var genomsnittligt 1 000 ECU per institution för vart och ett av de ömsesidiga samarbetsprogrammen för universitet (ICP). Om dessutom alla de studerande i godkända Erasmus utbytesprogram tilldelades bidrag för att hjälpa till att finansiera deras studietid utomlands skulle bidraget inklusive resa samt alla andra kostnader endast vara 750 ECU för ett helt års studier (eller endast 75 ECU per månad) - bara 15 % av den maximala summan 5 000 ECU enligt Beslutet. Men det finns även några icke-ekonomiska fördelar med att vara en Erasmus-studerande (fullständigt erkännande av studier utomlands, inga universitetsavgifter till värduniversitetet osv). Slutsatsen som kan dras av analysen för de första två åren av Erasmus stöd inom SOCRATES är att den låga bidragsnivån både för studerande och universitet som ger en genuin, ökad anledning till oro. Om detta får fortsätta efter införandet av det institutionella kontaktsystemet 1997/98(1) kan situationen allvarligt hämma framgången av denna viktiga del av SOCRATES-programmet. Comenius, inom vilket: den maximala bidraget för varje deltagande skola i ett skolpartnerskapsprojekt normalt endast är 2 000 ECU per år (3 000 ECU i de fall där skolorna samordnar sådana partnerskap). Denna siffra är extremt låg och trycket på undervisningsbudgeten på nationell nivå gör det svårt för skolor att erhålla betydande kompletterande medel från andra källor. I flera länder ses SOCRATES bidrag som en otillräcklig stimulansåtgärd för att uppmuntra fler skolor att delta, särskilt vid avsaknad av stöd för de deltagande elevenasrs rörlighet. Situationen som nu framträder är till förmån för de personer och institutioner som har tillgång till bättre ekonomiska medel. Erfarenhet från 1995 och 1996 har redan visat att otillräckliga resurser tenderar att få nationella organ att inte sprida information om programmen på en bred front, med olyckliga konsekvenser för institutioner och personer som inte tidigare har deltagit i europeisk samverkan och ännu inte är helt medvetna om det möjligheter som SOCRATES ger. Sådana faktorer påverkar på ett ogynnsamt sätt programmets kapacitet att upprätthålla principen för lika möjligheter så som fastställts i Beslutet. 3. Val av projekt för stöd De resultat som uppnåtts av varje del av programmet under 1995 och 1996 skildras i del B i denna rapport. Totalt sett kan det sägas att redan under denna jämförelsevis korta tid har programmet givit upphov till en betydligt ökad volym och förbättrad kvalitet av europeiskt samarbete, i synnerhet på områden som skolutbildning, vuxenutbildning och öppen- och distansutbildning, som inte haft någon omfattande tradition av strukturerad samverkan på transnationell nivå. Det uppmuntrar dessutom institutioner att anta ett mer strategiskt tillvägagångssätt till europeiskt samarbete och ger en mer framstående plats än hittills i deras planer för framtida utveckling. SOCRATES har i synnerhet: • • bidragit betydligt till rörligheten för studerande, unga personer och lärarpersonal både vad gäller volym av utbyten och kvaliteten på deras organisationsramar;(l) stimulerat brett och intensifierat samarbete mellan utbildningsinstitutioner i olika deltagande länder, i synnerhet genom att skapa multilaterala nätverk. Många av dessa visar redan sin potential att utvecklas till varaktiga strukturer för samverkan som kommer att ha förmånliga effekter långt efter det att enskilda projekt som SOCRATES tillhandahåller stöd för har avslutats. Totalt över 16 000 institutioner inom alla utbildningssektorer har aktivt deltagit i SOCRATES under de första två åren av programmet;(i) (28) Fall har även rapporterats om projektsamordnare som avböjt erbjudandet om bidrag eftersom den föreslagna summan ansågs var otillräcklig för att möjliggöra genomförbarheten hos projektet i fråga. (29) Se Erasmus-avsnittet i del B i detta dokument. (30) Det huvudsakliga hindret för transnationell rörlighet har identifierats i Kommissionens grönbok: Utbildning - Träning - Forskning: Hindren för transnationell rörlighet. COM (96)462 slutlig den 2 oktober 1996. 13 • • • • • bidragit till att stärka den europeiska dimensionen inom olika utbildningssektorer, i synnerhet med åtgärder som relaterar till inledande utbildning och ytterligare yrkesutveckling av lärarpersonal. gett en ny kraft till akademiskt erkännande av studieperioder och kvalifikationer som erhållits utomlands: det europeiska överföringssystemet av poäng utvidgas till över 1 000 institutioner för högre utbildning; även projekt som tar upp frågan om erkännande av kvalifikationer inom vuxenutbildning samt de som erhålls genom öppen- och distansutbildning stöds; fortsatt att göra framsteg i att främja undervisning och inlärning av mindre använda och mindre undervisade språk inom unionen, särskilt i Lingua-delen av programmet, men även inom Erasmus; ge en fokuseringspunkt för en bredare användning av öppen- och distansutbildning och nya teknologier olika utbildningssektorer samt hjälpt till att se till att mer hänsyn tas till utveckling av pedagogiska överväganden vid multimediala tillvägagångssätt; lett till produktion av en stor och varierat sortiment av läromedel, kursplaner, träningsprojekt och andra utbildningsprodukter; ge nya möjligheter för omfattande utbyte av kunskap och erfarenhet, och därigenom sprida sakkunskap och fostra innovationsprocessen i alla deltagarländer; bidragit till att säkerställa att europeisk samverkan ger alla medlemsländer behållning, inklusive de länder som är ekonomiskt eftersatta och /eller igemenskapens periferi. På alla dessa sätt gör SOCRATES-programmet klara och påvisbara framsteg av de målsättningar som fastställts i artikel 126 i EG-fördraget(l) för att bidra till utbildningskvalitet inom hela gemenskapen. Lika viktigt är det att hjälpa till att göra den "europeiska dimensionen inom utbildning" till ett meningsfullt begrepp för hundratusentals lärare och elever i alla åldrar. Betydliga framsteg har gjorts för att förbereda marken för utvidgningen av programmets fördelar till ett vidare Europa enligt villkoren i Beslutet. Det stöd som tillhandahålls har också klart hjälpt till att alstra betydande kompletterande kapital från en rad olika andra källor(l). 4. Påträffade hinder Erfarenhet från programmets första två år har hjälpt till att identifiera ett antal hinder för programmets vidare utveckling. Detta gäller särskilt högstadie- och framför allt lågstadieskolor, eftersom inte många sådana institutioner har en tradition av internationellt samarbete eller ett nätverk av internationella kontakter att dra nytta av. Kravet att alla projekt måste vara multilaterala från början ger därför upphov till betydliga svårigheter. Andra svårigheter som träffats på av skolor är att: de tenderar att vara mycket strängt kontrollerade av nationella, regionala och lokala myndigheter vad gäller de administrativa bestämmelserna som styr institutionen, (31) Den verkliga utsträckningen av deltagandet är mycket bredare än vad som omedelbart är uppenbart med tanke på att en "projektpartner" ofta är en europaomspännande organisation med många medlemsinstitutioner. Den statistiska bilagan ger en överblick av deltagande i varje land i transnationella projekt inom SOCRATES. (32) Europeiska unionens officiella tidning nr C 224 den 31 augusti 1992. (33) Den statistiska bilagan visar SOCRATES att bidrag 1996 täcker under 40 % av den totala projektkostnaden för nästan hela programmets centraliserade aktiviteter; för högre utbildning är detta procenttal ändå mycket lägre och uppgår till högst 15 % av den totala projektkostnaden. 14 lärarnas arbetsvillkor och innehållet i kursplanen. särskilt inom lågstadiesektorn har de inte alltid en rättslig status som en organisation i sig själva, vilket ibland har gjort det svårt för dem att hitta en lämplig kontrakts- och finansram för sitt engagemang i ett projekt; vederbörande myndigheter har i många fall visat sig vara ovilliga att minska den lagstadgade arbetsbördan för de lärare som har ansvar för projekt och/eller ge dem tillfredsställande erkännande för detta arbete; både skolor och internutbildningsinstitutioner har funnit det svårt att hitta kompletterande medel särskilt i tider av stränga budgetbegränsningar på nationell, regional och lokal nivå. För vuxenutbildning har bristen på tidigare transnationellt samarbete, den olikartade karaktären av möjligheterna i de deltagande länderna, storleken på målbefolkningen och nyheten med samarbetsmöjligheter inom SOCRATES varit en utmaning. Men när information börjar sippra igenom till institutioner på området tar det extra värdet av multilateralt samarbete på europeisk nivå sig snabbt ett uttryck i en omfattande rad värdefulla projekt. I sektorn för högre utbildning är det huvudsakliga problemet som måste tas itu med under genomförandefasen att uppnå en smidig övergång från den kapitalstruktur som använts under det föregående Erasmus-programmet, nämligen fördelningen av bidrag till multilaterala "samarbetsprogram mellan universitet" till ett system baserat på "institutionella kontrakt" som täcker huvuddelen av varje universitets europeiska samarbetsaktiviteter utan att äventyra engagemanget för akademiker, som är involverade i dessa aktiviteter på avdelnings- och fakultetsnivå vid varje universitet. Inom Lingua-delen av programmet har projektets pilotår för assistansskap för språk också framhävt ett flertal hinder som relaterar till olika utbildningssektorer. Dessa inkluderar administrativa barriärer för fri rörlighet för deltagare som i många fall varken är arbetstagare eller studerande vad gäller frågor som arbetstillstånd, försäkring och skatter; nationella regler som begränsar rörligheten för lärarkandidater; ekonomiska problem som uppstår ur skillnader i levnadskostnader mellan kandidatens hem- och värdland; och olika praktiska problem som t ex inkvartering. Ytterligare en svårighet har varit de olyckliga omständigheter under vilka nationella organ ibland måste fungera. I början berodde detta delvis på svårigheterna att etablera organet och att lansera de olika aktiviteterna mot extremt snäva deadlines, ett resultat av att skjuta upp antagandet av programmet. Ytterligare ett annat problem härstammar från de resursnivåer som varit tillgängliga för organen från vederbörande myndigheter i vissa deltagarländer. De klara tecken från de första två åren är att om detta fortsätter kan sådan bristfällig finansiering få flera allvarliga följder: det kan få organ att avstå från att vittomfattande sprida information om programmet och därigenom begränsa förverkligandet av programmets hela potential, minska den hjälp som organen kan ge för att identifiera partners och råda de sökande, begränsa deras kapacitet att lämna fullständig och läglig ledningsinformation till Kommissionen samt att återställa deras villighet att delta i vad som felaktigt uppfattas som viktig, men inte så brådskande, som t ex granskning och utvärdering. Som del B i denna rapport visar har betydande framsteg redan gjorts för att lösa flera av de ovan identifierade hindren. Även om andra kommer att vara motspänstigare bådar erfarenheterna från de två första åren gott för villigheten från de "nyckelaktörer" som är involverade i att anta ett konstruktivt tillvägagångssätt och hitta innovativa lösningar när svårigheter uppstår. En anledning till mer strukturell oro är de budgetsvårigheter som programmet redan står inför och som kommer att bli alltmer påtagligt under 1997 och därefter, allt eftersom programmet växer och den fullständiga behovsnivån gör sig gällande. De kommer ytterligare att förvärras av programmets utvidgning till att inkludera de associerade länderna i Central- och Östeuropa och Cypern. På grundval av den nuvarande analysen av SOCRATES första två år och de detaljerade projektioner som denna analys möjliggör för de kommande åren utgör ekonomiska restriktioner den största svårigheten 15 för ytterligare utveckling av programmet och dess kapacitet att uppfylla målsättningarna som fastställts i Beslutet. IV. UTMANINGAR FÖR SOCRA TES UNDER DEN NÄRMASTE FRAMTIDEN Inledningsfasen som täcks av den här rapporten har markerat en ansenlig samling utmaningar för den närmaste framtiden. Dessa inkluderas i synnerhet: • • • • Spridning av resultat och erfarenhet som härstammar från SOCRATES-aktiviteter. Många steg har redan vidtagits i detta hänseende, inkluderar t ex arrangemang av effektiv spridning som ett nyckelkriterium för val av projekt; ömsesidiga projektmöten och tematiska seminarier; samarbete med europeiska föreningar som en riktning för spridning; framställning av Handbok för goda rutiner i relation till olika typer av projekt; uppmuntra fortgående kontakt mellan tidigare individuella deltagare. Nästa steg är att utveckla ett mer integrerat sätt att sprida information om dessa aktiviteter, både på gemenskaplig nivå och i samarbete med nationella organ och att komplettera dem med nya som t ex utgivning av kataloger för produkter som är resultatet av projekt samt den ökande användningen av elektroniska medel för att sprida projektets resultat, särskilt databaser som är tillgängliga via Internet. Att uppnå större interaktivitet mellan SOCRATES-aktiviteter. Vid införandet av SOCRATES var avsikten inte att skapa en programram inom vilken kvasiautonoma program skulle fullfölja olika syften. SOCRATES var snarare tänkt som ett integrerat program karaktäriserat av kreativt interagerande mellan underprogram som relaterar till varje sektor eller aspekt av utbildning. Nu när varje aktivitet har lanserats måste ökad uppmärksamhet ges både på gemenskaplig och nationell nivå för att skapa större synergi mellan de olika aktiviteterna. Konsolidering av nätet av nationella organ. En viktig utmaning för nästa fas är att se till att alla organ har samma möjligheter att effektivt fungera i den roll som Beslutet har tilldelat dem. Ökad uppmärksamhet skall också ges för att garantera effektivt samarbete på nationell nivå mellan organ som arbetar på olika SOCRATES-aktiviteter samt mellan SOCRATES-organ och dem som utför liknande funktioner i samband med andra europeiska program. Att främja operativ komplementaritet mellan tillgängliga bidrag inom SOCRATES och dem som erbjuds källor inom de deltagande länderna bör vara ytterligare en prioritet. Införande av arrangemang för granskning och utvärdering av programmet. Strategin, metoden och de operativa arrangemang för interim och slutlig utvärdering av programmet diskuteras för närvarande med SOCRATES kommitté. Den smidiga integrationen av associerade länder i Central- och Östeuropa och Cypern i programmet. Att möta denna utmaning betyder att alla organisationer som är involverade i att tillhandahålla SOCRATES kommer att uppmanas att inte bara klara av en allmänt ökande arbetsbörda, utan även att hantera nya sorters behov och problem. Ytterligare kunskap kommer att behövas, i synnerhet beträffande personalens insikter om utbildningssystem i de nya deltagarländerna. Informera utbildningsgemenskapen om de möjligheter som SOCRATES ger. Detta arbete måste fortsätta särskilt för nya aktiviteter, som skolpartnerskap och vuxenutbildning samt för länder som nyligen har fått tillgång till gemenskapliga program. Slutligen ökar utmaningen att inför ökande budgetbegränsningar. Inom många sektorer inkluderar detta särskilt att uppnå den svåra balansen mellan fortsatt stöd för befintliga projekt, som har visat sig vara effektiva och framgångsrika, samt stöd för nya projekt- och rörlighetsaktiviteter. fortsätta programmets övergripande drivkraft Utöver att dessa utmaningar påverkar SOCRATES som helhet, har varje aktivitet inom programmet sin egen specifika prioritering av frågor att ge sig i kast med. Dessa anges i rutan på sidan 13 nedan. 16 V. SLUTSATSER Denna rapport visar att SOCRATES avsevärt har börjat att bidra till att förbereda unga människor i dag för ett liv i Europa av i morgon; det har visat sin potential för att - genom europeiskt samarbete - höja kvalitet, kreativitet och känsla för innovation av utbildning; det hjälper till att utveckla en skarpare uppskattning av de möjligheter som öppnas på informationssamhällets utbildningsområde; kanske mer än något annat ett kraftfullt bidrag till att göra Europeiska gemenskapen till en tillgänglig, levande verklighet för hundratusentals europeiska medborgare i alla åldrar, från förskola till vuxen- och högre utbildning. Men analysen har även visat att programmet inte kommer att kunna vara bärkraftigt och bygga på dessa lovande reslutat utan ytterligare finansiering. Denna rapport åtföljs därför så som förutsetts i ovan nämnda gemensamma uttalande av Europaparlamentet, Rådet och Kommissionen av förslag om ett förbättrat finansiellt ramverk. Budgethänsyn framställs i den förklarande promemorian och det relaterade finansiella uttalandet. De består i huvudsak av tre element baserade på den nuvarande rapportens resultat: för det första, måste man komma ihåg att SOCRATES övergripande målsättningar är att bidra till en hög kvalitet på utbildningen i Europa och att föra Europa närmare till medborgarna. Av denna anledning är det viktigt att en stor mängd bra kvalitetsprojekt och aktiviteter stöds inom vart och ett av programmets åtgärder. Med hänsyn till att de målgrupper som programmet riktar sig till är mycket stora, måste ett stort antal bidrag delas ut; för det andra är det inte möjligt att upprätthålla programmets kraft för att uppnå denna stora mängd genom att ytterligare reducera den genomsnittliga bidragssumman till varje bidragstagare. Till exempel det stöd som ges till varje skola inom Comenius skolpartnerskap (2 000 ECU) är knappt tilräckligt för att möjliggöra ens ett minimalt antal kontakter mellan berörda lärare; bidragssumman som delas ut till studerande inom Erasmus är endast 15 % av den maximala som Beslutet tillåter. Dessutom gör stränga restriktioner av allmänna utgifter inom utbildningssektorn samt även svårighet som privata företag ställs inför att det blir allt svårare för utbildningsanstalter att erhålla någon betydande kompletterande finansiering från nationella källor; för det tredje visar denna rapport att behovet av bidrag inom programmet vida överskrider tillgängliga resurser och kommer av strukturella skäl att fortsätta att öka. När det gäller ett program som SOCRATES där huvudmålsättningen är att föra Europa närmare ett stort antal medborgare är valet att ha en ännu högre selektivitetsnivå än som finns för närvarande, även bland projekt av god kvalitet, inte önskvärd. Detta skulle vara frustrerande för en stor grupp medborgare vid ett tillfälle då det är särskilt viktigt att gemenskapen visar att det reagerar till deras verkliga angelägenheter. 17 UTMANINGAR FÖR SOCRATES UNDER DEN NÄRMASTE FRAMTIDEN Högre utbildning (Erasmus) ge en europeisk dimension till alla studerande, inte bara till dem som studerar utomlands en tid införa det institutionella för att göra europeiskt samarbete till en strategisk funktion för strategisk planering och samtidigt bevara individuella akademikers engagemang på avdelningsnivå stödja tematiska nätverk som förmedlare av innovationer och förbättrad kvalitet understödja motivationen för dem som studerar utomlands och bibehålla lika möjlighet att ta del av rörlighet trots det låga ekonomiska stödet som tillhandahålls Skolutbildning (Comenius) understödja den kvantitativa expansionen av multilaterala skolpartnerskap och i synnerhet involvera lågstadie- och förskolor i större utsträckning än hittills (aktivitet 1) stärka det tillhandahållna stödet för utbildning av ogynnade grupper i innerstäder (aktivitet 2) se till att den internutbildning som sker inom Comenius aktivitet 3 erkänns av vederbörande myndigheter i deltagarländerna, jämställda med nationella internutbildningsaktiviteter främja större interagerande mellan de tre aktiviteterna, i synnerhet vad gäller feedback på resultat från internundervisningsaktiviteter enligt (aktivitet 3) till utveckling av skolpartnerskap (aktivitet 1) • Språkinlärning (Lingua) ytterligare intensifiera ansträngningarna att främja lingvistisk mångfald och särskilt den undervisning och inlärning av mindre använda och mindre talade EU-språk erhålla mer strukturerad feedback från forskning om språkinlärning till Lingua-aktiviteter och från dessa till nationella utbildningssystem främja större engagemang av sektorn för inledande utbildning inom europeiska samarbetsprogram uppmuntra intensivare sammanlänkning mellan Lingua-aktiviteter samt mellan dessa och andra av SOCRATES delar, som t ex skolutbildning • • • Öppen- och distansutbildning (ODL) • anpassning av förändringar i ODL som är reslutat av de nya teknologiernas ankomst samt se till att användning av ODL blir mer utbildningsinriktat och mindre teknologiskt styrt göra mer för att hjälpa till att höja kvaliteten på ODLs verktyg och produkter stärka denna aktivitets bidrag på områden för allmänt godkännande och erkännande av kvalifikationer som erhålls genom ODL uppnå större engagemang från skolsektorn av de aktiviteter som stöds • Vuxenundervisning fortsatt spridning av information om denna aktivitet i allmänhet, med tanke på den heterogenitet och de olikheter som finns inom sektorn för vuxenutbildning sikta på nyckelområden och nycklegrupper för perspektivet av livslångt lärande och socialt utestängande • främja utvärdering av tidigare experimentell inlärning uppmuntra större samarbete mellan olika typer av vuxenutbildningsorganisationer och hjälpa till att bygga broar mellan icke-formell och formell vuxenutbildning Informations- och erfarenhetsutbyte om utbildningssystem och -politik lansering av operativa aktiviteter enligt SOCRATES kapitel III, aktivitet 3. 1 och mer än något alla de första pilotprojekten om kvalitetsförsäkran inom skolutbildning konsolidera Eurydice-nätets arbete att framställa tillförlitliga jämförbara studier och nyckelindikatorer för utbildningssamarbete på gemenskaplig nivå genomförande av den nya formeln för tilldelning för Arion studiebesök och ytterligare förbättra kvaliteten på studiebesök på grundval av feedback från deltagare och andra relevanta utvärderingar smidig integration av de associerade länderna i Central- och Östeuropa och Cypern i nätverken för Eurydice, Arion och Naric. • • 18 DEL B: RESULTAT SOM UPPNÅTTS AV VARJE DEL AV PROGRAMMET HÖGRE UTBILDNING (ERASMUS) SOCRATES kapitel om högre utbildning överför i en reviderad och utvidgad form det tidigare Erasmus- programmet (1987-1994). Dess syfte är att främja kvalitet inom högre utbildning genom europeiskt samarbete. Dess mest kända aspekt är aktivitet 2, vilket tillhandahåller rörlighetsbidrag åt studerande för att hjälpa till att täcka kostnaden för en erkänd studietid utomlands. Men genom att införliva Erasmus i SOCRATES har ökad betoning placerats på att stärka den europeiska dimensionen av universitetsarbete genom aktivitet 1 och på så sätt göra det möjligt för studeranden att dra nytta av europeiskt samarbete även om de inte direkt deltar i utbytena. Effekten av Erasmus både vad det gäller kvantitet och kvalitet av europeiskt samarbete har oberoende utvärderats sedan programmet etablerades. (l) I fråga om antal har Erasmus transformerat den befintliga situationen innan programmet antogs och har bidragit mer än någon annan faktor till den ökade betydelse som universitet nu fäster vid europeiskt samarbete jämfört med för ett decennium sedan. Den kvalitativa effekten är också klart skönjbar, som t ex de tematiska konferenserna som hållits under 1995 och 1996 har visat. För universiteten inkluderar raden fördelar ökade undervisningsnormer genom sammanslagning av sakkunskap och erfarenheter, förbättrad undervisning av främmande språk, effektivare spridning av information, förbättrat akademiskt erkännande och bättre interna administrationsrutiner, i synnerhet beträffande ledning av internationellt samarbete på institutionell-, fakultet- och avdelningsnivåer. (l) Nytt eller intensifierat forskningssamarbete har också uppstått från de många kontakterna mellan akademisk personal. Majoriteten Erasmus-studerande rapporterar en berikad akademisk erfarenhet genom täta kontakter med värdinstitutionens lärarpersonal. Studier av tidigare deltagare visar att Erasmus-upplevelsen hjälper akademiker att få anställning och leder till att de får arbetsuppdrag som kräver internationell kunskap och erfarenhet. (i) Ovan nämnda fördelar har fortsatt och expanderat ytterligare under SOCRATES första två år, vilka omfattar de akademiska åren 1995/96 och 1996/97. • För att ge universiteten tid att justera arrangemangen för det institutionella kontraktet har den tidigare finansieringsstrukturen baserad på ömsesidigt samarbetsprogram mellan universitet (ICP) fortsatt efter rekommendation från Kommittén för SOCRATES under en 2-årig övergångsperiod. (35) Under 1995 stöddes 2 673 ömsesidiga samarbetsprogram mellan universitet (ICP), det högsta antalet hittills och involverade i genomsnitt 8 institutioner var. De medel som begärdes 1995 och 1996 uppgick till omkring 400 miljoner ECU och översteg de tillgängliga resurserna med en faktor på 9:1. Under 1996 fick 2 530 ICP:n ytterligare en stödbetalning. Rörlighet för studerande förblev en central fråga i de stora flertalet ICP:n, men andra typer av samarbete har också spelat en markant roll. Därför är kravet på stöd för utveckling av kursplaner (34) I synnerhet av forskningscentret för högre utbildning och arbete vid Universität-Gesamthochschule Kassel, som framställt en serie kvantitativa och tematiska utvärderingar av Erasmus-programmets hela livslängd och i en utvärdering av konsultbyrån Price Waterhouse som utfördes 1993. (35) Jfr. Granskning av Erasmus-programme t: Slutlig sammanställningsrapport. Price Waterhouse, 1993. (36) (37) Jfr. Friedheim Maiworm, Wolfgang Steube och Ulrich Teichler, Inlärning i Europa: Erasmus-upplevelsen, London 1991; Ibid: Erasmus-studerandes erfarenheter 1990/1, Kassel 1993 (- Erasmus Monografi nr 14 och 17). Ett sista fullständig ICP-urval utfördes 1995, men eftersom inga nya ICP:n eller nya aktiviteter finansierades senare och finansieringen för vissa ICPs upphörde har detta lett till en påtaglig stagnation av ökningen 1996/97. Denna utveckling har därmed skapats "artificiellt" och reflekterar inte någon grundläggande nedgång i efterfrågan som första årets stöd av "institutionella kontrakt" (jfr. infra) har visat. 19 åter igen högt och det fanns även ytterligare ökning av krav på intensivprogram. Dessa ger ett värdefullt tillfälle för studerande och lärare från flera olika länder att komma tillsammans och utbyta erfarenheter, kunskaper och idéer i en koncentrerad kurs. Många av dessa leder till utveckling av gemensamma läromedel och forskningsprojekt som involverar både personal och studerande. Krav på stöd för rörlighet för lärarpersonal har också ökat i betydelse. Dess egentliga värde för att höja kvaliteten på kursplanen för högre utbildningar och undervisningsmetoder samt även dess betydelse som sätt att ge de studerande som inte kan dra direkt nytta av rörlighet med en europeisk dimension till sina studier, har klart blivit allmänt mererkänt. (l) I SOCRATES spelar gemensamt utvecklade kursplaner en mycket större roll i linje med målsättningen att befordra och stärka den europeiska dimensionen för ett stort antal studerande. De tre nya åtgärderna för utveckling av kursplaner ("Masters"-typ kurs, europeiska moduler, integrerade språkkurser) är pilotprojekt på en mycket begränsad grundval 1996/97, före deras fullständiga genomförande från om med 1997/98 inom de institutionella kontrakten. Stöd ges till 41 pilotprojekt i ämnen som identifierats i konsultation mellan Kommissionen samt akademiska och professionella organisationer, som mycket viktiga för utvecklingen av human resourses i Europa. (l) Det europeiska överföringssystemet av kurspoäng (ECTS) genomgår en anmärkningsvärd expansionsfas. ECTS introducerades som pilotprojekt från 1989/90 till 1994/95 och har mottagits som en effektiv ram för att tillhandahålla kurser till rörliga studerande med kurspoäng som är fullständigt överförbara mellan europeiska universitet. En djupgående utvärdering visar tydligt dess kapacitet att möjliggöra och höja kvaliteten på studentutbyten. (l) Under 1995/96 utvidgades ECTS till att inkludera nästan 1 000 avdelningar eller fakulteter vid omkring 230 institutioner. "När ECTS blir tillgängligt för institutioner i Europa med början av arrangemangen för institutionella kontrakt 1997/98 kommer det att expanderas igen. 1996 introducerades de nya tematiska nätverksprojekten, som stöder utvecklingen av den europeiska dimensionen som en akademisk gren eller annat område av gemensamt intresse (t ex ett transdisciplinärt studieområde eller aspekt av ledning eller administration för högre utbildning). Projekt involverar samarbete mellan många universitetsfakulteter i alla eller de flesta deltagarländerna tillsammans med akademiska, professionella eller andra föreningar. De är avsedda att ha en bestående och utbredd effekt över hela Europa inom berörda områden. Nästan 500 intresseanmälningar och över 100 kompletta projektförslag har lämnats in, men på grund av budgetbegränsningar kan endast 28 väljas ut och ges gemenskapligt stöd. (l) Gensvaret från europeiska universitet till de erbjudna möjligheterna, som de tematiska nätverksprojektet visar att de uppfyller ett starkt behov och belägg för det första året visar att många nätverk kommer att befinna sig i en position att signifikant bidra till förbättrad kvalitet och oförminskad innovation inom deras respektive områden. (38) (39) Men de flesta undervisningsuppdragen utomlands har varit korta och där igenom begränsas deras effekt ofta. Från 1997 introduceras Erasmus undervisningssammanslutningar ännu en ny typ av rörlighet för lärarpersonal. De kommer att gälla för längre undervisningsperioder på 2-6 månader utomlands och är utformade att ge en långvarig effekt på undervisningsmetoder. Ämnesområdens för 1996/7 pilotprojekten är: kulturell ledning, ledning av omvårdnadstjänster, ledning av små- och mellanstora företag, nya arbetsmarknadsprinciper, den tekniska chefens funktion, nya material och industriteknik, ny teknologi inom servicesektorn, konstruktion inom väg- och vattenbyggnad, stadsutveckling, miljöskydd och -utveckling, förändringar inom social och ekonomisk geografi, utbildningspolitik, internationell omvårdnadsutbildning, europeiska rättsliga databaser, immateriell egendom, kvinnors lagliga status. (40) Utvärdering av pilotfasen av den Europeiska gemenskapens överföringssystem av kurspoäng, Coopers & Lybrand, 1993. (41) Det tematiska nätverket täcker områden så skiftande som kvalitetsledning, bioteknologi, socialt arbete, sport, medicinsk didaktik, konstutbildning, elektroteknik, arkeologi, utbildning i turism, human resource-utveckling för humanitärt bistånd, textilteknologi, veterinärvetenskap, unifierat rättsskydd för europeiska medborgare, vattenkultur, ekonomi, översättning och tolkning, fysik, kemi och lärarutbildning. 20 Omkring tre fjärdedelar av Erasmus budget är avsatta för att finansiera studerandens rörlighetsbidrag. Under 1995 och 1996 godkändes rörlighetsbidrag för upp till 316 000 studerande, med en genomsnittlig studietid utomlands på 7 månader. Ansökningarna har ökat snabbare än den tillgängliga budgeten och trots att flera deltagarländer har satsat på att tillhandahålla kompletterande medel har de ekonomiska villkoren för rörlighet med tiden i mycket hög grad försämrats. Det genomsnittliga bidraget per godkänd studerande är nu endast omkring 15 % av den maximala summan som Beslutet medger - en situation som ger upphov till alltmer tilltagande oro. (l) Kommissionens ansträngningar att se till att periferiska länder, med språk som inte talas så stor utsträckning och de med mindre gynnade ekonomiska omständigheter är fullständig involverade - både som sändare och mottagare - av studerandens rörlighet börjar nu klart och tydligt att bära frukt. (l) Ytterligare ett pilotprojekt etablerades 1996 där studeranden från olika medlemsländer kan delta i intensiva förberedelser på portugisiska, grekiska, finska, danska och italienska. De är språken i de länder som har stött på de största svårigheterna att attrahera Erasmus-studeranden. Sedan Erasmus inkorporerades med SOCRATES har betydande tonvikt lagts på att stärka de europeiska samarbetsstrategierna för själva institutionerna för högre utbildning. Från och med det akademiska året 1997/98 och framåt kommer största delen direkt gemenskapligt stöd till universitet att tillhandahållas genom "institutionella kontrakt". Denna term betecknar ett avtal mellan Europeiska Kommissionen och varje universitet, som framställer universitetets planerade europeiska samarbetsaktiviteter och det stöd som gemenskapen tillhandahåller för att hjälpa dem med utveckling och genomförande. Varje universitet som ansöker om ett sådant kontrakt måste tillhandahålla ett uttalande för europeisk policy, som beskriver dess strategi för internationellt samarbete som ram för dess specifika förslag. Kommissionen har nu erhållit det första universitetets ansökan om institutionella kontrakt som relaterar till det akademiska året 1997/98. Långt ifrån att leda till ett minskat intresse, som några hade förutspått har genomförandet av de nya arrangemangen gett upphov till ett avsevärt uppsving av volymen samt några betydande ändringar av karaktären på kraven för europeiska samarbetsaktiviteter. Totalt 1 582 förslag för institutionella kontrakt har mottagits, från nästan alla större utbildningsinstitutioner i de 18 deltagarländerna samt nästan alla involverade hittills institutioner i Erasmus ICP:n. Universitetens förslag innehåller en budgetbegäran som uppgår till omkring 250 miljoner ECU, 25 % mer än det senaste årets normala ICP- finansiering. Framträdande funktioner i förslagen är följande: • • • (42) (43) Omkring 95 % av ansökningarna inkluderar rörlighet för studerande. Antalet studerande som har sökt bidrag har stigit med ytterligare 20 % sedan 1995 till över 180 000 och fortsätter den regelbundet ökande ansökningen om rörlighet för studerande, som varit tydligt sedan början av Erasmus. Omkring två tredjedelar av alla universitet som ansöker om institutionella kontrakt har även sökt stöd för att introducera ECTS - en fyrfaldig ökning jämfört med det antal institutioner som närvarande genomför systemet. Ökningen av ansökan för rörlighet för lärare är ännu starkare. Inte mindre än 85 % av alla ansökningar inkluderar rörlighet för lärare och involverar över 31 000 läraruppdrag utomlands jämfört med endast 14 000 under 1995/96. Det föreslagna antalet intensivprogram har nästan fördubblats, från 605 under 1995/96 till 1 138 under 1997/98. Detta kan delvis beror på den nya definitionen av intensivprogrammen under SOCRATES, vilket givit tillfälle för europeiska aktiviteter för grenar som traditionellt har haft svårigheter i att ta del av rörlighet för studerande. Detta framgår även tydligt från mediabevakning av övergången från Erasmus till SOCRATES, i synnerhet i Tyskland. Se t ex tidningsartiklarna "Hoffnunglos unterdotiert" i Deutsche Universitäts-Zeitung den 3 maj 1996 och "Weniger Geld ftlr den Studentenaustausch", Handelsblatt, 29 maj 1996. Mellan 1988/89 och 1995/96 ökade antalet godkända Erasmus-studerande från Tyskland, Frankrike och Storbritannien med en faktor på 7 till omkring 78 000; antalet från alla andra deltagarländer steg med en faktor av 14 under samma period (från under 6 000 till över 82 000). 21 Antalet förslag på nästan 1 200 projekt för utveckling av kursplan som föreslagits för 1997/98 är mer än dubbla antalet ansökningar för 1995/96 som var 514. De består av 287 kursplansprojekt för inledande/mellannivå, 355 förslag för utveckling av kurser på avancerad nivå ("Masters-typ"), 453 europeiska moduler och 100 förslag för språkkurser integrerade med andra ämnen. Förslagen för institutionella kontrakt visar därmed inte bara ett fortgående engagemang för rörlighet för studeranden som en hörnsten i Erasmus inom SOCRATES, utan även en särskilt stor efterfrågan på stöd av aktiviteter utformade att införa en europeisk dimension i studieprogrammet för en bredare krets studerande. Övergången från Erasmus-programmet till det nya arrangemanget inom SOCRATES har uppenbarat spännande möjligheter för framtida utveckling. Men denna del av programmet fortsätter att möta allt allvarligare problem som uppstått från gapet mellan efterfrågan på stöd och tillgängliga medel. Tillgång till medel kommer i väsentlig grad att påverka Erasmus kapacitet att fortsätta sitt viktiga bidrag till utveckling av human resourses av hög kvalitet samt förbättra ömsesidig förståelse i Europa. SKOLUTBILDNING (COMENIUS) Comenius utgör det första omfattande instrumentet för att främja europeiskt samarbete på gemenskaplig nivå och involverar alla sorters skolor: för-, låg- mellan- och högstadieskolor. Utmaningen att göra denna del av programmet till en framgång är avsevärd. Främst är det beroende på den stora storleken på målgruppsbefolkningen. Som nämnts ovan finns det den bra bit över 300 000 skolor, 4 miljoner lärare och omkring 70 miljoner elever i det länder som för närvarande deltar i SOCRATES. Att sprida information till alla dem som kan tänkas vara intresserade är därför ett stort företag. Skolsektorn har heller inte samma tradition av internationellt samarbete att bygga på, som är fallet med sektorn för högre utbildning; dessutom har skolor mycket mindre självbestämmanderätt när det gäller skötsel av sina affärer än deras motsvarighet inom högre utbildning. Ett etappvis tillvägagångssätt har därför antagits för att genomföra Comenius. De medel som tilldelats till detta kapitel 1995 var jämförelsevis blygsamt, medan 1996 har de kraftigt ökats när efterfrågan på stöd börjat göra sig gällande. (l) Efter endast två års stöd börjar en ny "samarbetskultur" snabbt att framträda: • I fallet med de europeiska utbildningsprojekt som utvecklats genom multilaterala skolpartnerskap enligt aktivitet 1, stöddes endast 10 partnerskap i de föregående pilotprojekten, men över 11 gånger så många (462) lanserades omedelbart 1995 när Comenius stöd blev tillgängligt och detta har nästan åter fyrdubblats till omkring 1 620 partnerskap under 1996. Omkring 5 000 skolor deltar nu. Dessa siffror kommer att öka betydligt under kommande år när hela effekten av de informationsåtgärder som vidtagits samt de 4 300 förberedande besök som gjorts under 1995 och 1996 förverkligas. Multilateral skolpartnerskap börjar redan att bekräfta de förberedande pilotprojektets löfte och ge en effektiv ram för en bred rad samarbetsinitiativ mellan skolor samt alstra eller intensifiera den europeiska dimensionen i klassrummen. De visar även sin potential som källor för innovativa rutiner och professionell utveckling av lärare genom intensiva transnationella kontakter mellan kolleger och genom att utarbeta europeiska läromedel; sägs ha en positiv effekt på deltagande och motiverar dem att lära sig. Genom att arbeta med sina kolleger på ett gemensamt projekt som härstammar från den huvudsakliga kursplanen får eleverna en närmare förståelse för livet och lärandet i andra (44) I enlighet med de fordringar som finns i Beslutet måste åt minstone 10 % av programmets totala femårsbudget avsättas till detta kapitel. Men både Kommissionen och SOCRATES-kommittén har uttryckt avsikten att om möjligt uppnå en högre procentsats än detta. 22 europeiska länder. Användning av ny information och kommunikationsteknologi för att bibehålla kontakter med parterskapskolor utomlands gör eleverna bekanta med denna viktiga aspekt av det moderna samhället. Projekt som utförts under 1995 och 1996 har omfattat en bred rad tematiska områden, som t ex: miljö; kulturarv; länkar mellan skola-industri; regional-, lokal- och europeisk identitet; lika möjligheter. Många involverar tvärvetenskapliga länkar med extraskolor. Utöver projekten som så har 1 700 lärarutbyten stötts och bidrag har fördelats som gjort det möjligt för 600 lärare att utföra transnationella placeringar inom industri, handel och andra organisationer utanför utbildningssektorn och därmed hjälpa till att utveckla tydligare förbindelselänkar med företag och att förbereda elever på ett effektivare sätt för arbetslivet. Över 2 300 studiebesök har lett till att rektorer har informerats om partners som är involverade i deras skolprojekt och samtidigt befordra en viktig jämförelse av skötsel och ledarskap mellan skolor i olika länder. Potentialen för Comenius aktivitet 2 (interkulturell utbildning) som ett instrument för att främja sociala sammanhang i dagens alltmer multikulturella samhälle är uppenbart från urvalet på över 200 projekt som stötts under 1995 och 1996. Dessa har särskilt ägnats åt: introduktion av gästarbetares språk, som främmande språk för andra elever; att höja den medvetenhet om effekten av det formella ordförrådet som används i klassrummen (undervisningsspråket) har på de elevers prestationer, som kommer från missgynnade förhållanden; användning av nya teknologier, framförallt i öppen- och distansutbildning, för zigenare och personer som lever zigenarliknande liv: introduktion av interkulturella sätt inom traditionell undervisning för att förstår olika kulturer, religioner och språk; skapandet av nödvändiga förutsättningar för att aktivt utöva europeiskt medborgarskap, baserat på ömsesidig respekt och mänskliga rättigheter för alla oavsett kultur, ras eller religion: att förnya innerstadsskolor och projekt som fokuserar på särskilda behov hos skolor i problemområden i storstäder genom att utveckla integrerade tillvägagångssätt och samarbete mellan utbildningsinstitutioner, kommunala myndigheter, elever, föräldrar och lokala föreningar. Aktiviteten har redan uppnått en god balans mellan dess olika målgrupper. Ungefär 40 % av projekten ägnas åt att förbättra utbildningen för barnen till gästarbetare, 30 % tar upp behoven för zigenare, personer som lever zigenarliknande liv och personer med kringresande yrken och de återstående 30 % tar upp interkulturella frågor som gäller skolutbildning i allmänhet. De europeiska nätverken som stöds visar redan att de är ett effektivt sätt att utbyta idéer och exempel på goda rutiner och som en spridare av allmän kommunikation i interkulturella frågor. Många har redan gett konkreta reslutat som t ex läromedel för gästarbetares barn, zigenare, personer som lever zigenarlikande liv och personer med kringresande yrken, undervisningsmoduler för interkulturell utbildning och databanker som underlättar transnationellt samarbete. Dessa inkluderar en databas som innehåller omkring 5 000 referenser till organisationer och institutioner som är aktiva inom detta område samt en databank för allt pedagogiskt material för interkulturell utbildning i Europa. Comenius aktivitet 3 (internutbildning) inriktas på läraren som en nyckelperson, som kommer att hjälpa till att ändra på inlärningsupplevelsen för ungdomar i skolan. 128 helt nya projekt har hittills finansieras, och involverar omkring 500 institutioner, som är engagerade i internutbildningen av lärare i de 18 deltagarländerna. Efterfrågan mer än fördubblades mellan 1995 och 1996. Deltagarantalet för 1996 visade en markant ökning för alla länder medan den geografiska distributionen av samordnare och deltagande institutioner var jämnare. Projektet 1996 visade även ett bredare urval av teman, större variation i de sorters institutioner som var engagerade och en bättre spridning av utbildningssektorer. 23 De bidrag som tilldelats utvecklingen av träningsaktiviteter börjar att bära frukt. Trots att endast 47 sådana bidrag delades ut 1995 har deras produktivitet varit sådan att inte mindre än 81 europeiska länder redan har blivit tillgängliga för skolåret 1996/97. Kurserna som finns utförligt beskrivna i katalogen för Comenius aktivitet 3, tillhandahåller internutbildningsmöjligheter för mellan 2 200 och 2 500 lärare under tiden fram till augusti 1997 och frestar tidigt på de resurser som finns tillgängliga enligt aktivitet 3. 2 (bidrag för att göra Flera internutbildningsinstitutioner från ett flertal olika länder involverande i att förbereda och organisera kurserna och påföljande deltagande i kurserna av lärare från flera länder, utgör ett påvisbart extra värde jämfört med internaktiviteter utvecklade och levererade enbart i ett nationellt sammanhang. internutbildningskurser). det möjligt individuella att delta lärare för i Trots de många olika svårigheterna som hör till lanseringen av ett sådant projekt har de tre Comenius- aktiviterna slagit rot inom utbildningsgemenskapen och både aktiviteternas kvantitet och kvalitet bådar gott för framtida effekt av denna nya och ambitiösa del av SOCRATES. FRÄMJANDE AV SPRÅKINLÄRNING (LINGUA) Att stödja förbättrad språkbehärskning och särskilt de som är mindre allmänt använda och undervisade^ i) är en av de främsta målsättningarna för SOCRATES-programmet. Det är nyckeln inte bara till att förbättra human resources i ett europeiskt sammanhang, utan även till att öka ömsesidig förståelse och en känsla av europeiskt medborgarskap över hela gemenskapen. De aktiviteter som stöds inom SOCRATES fortsätter de som startade i Lingua-programmet (1990-94). Nya aktiviteter har också lagts till och flera perspektiv öppnas genom möjligheter för interagerande med andra delar av SOCRATES. Alla de 11 officiella språken i europeiska unionen ingår tillsammans med irländska, letzeburgisch, isländska och norska. Lingua syftar till att förbättra kvalitet och kvantitet på språkundervisning och -inlärning genom att skapa en miljö där språk effektivt kan läras genom att främja språklärarutbildning och utveckla språkrelaterat material samt öka medborgarnas motivation att lära sig att kommunicera på andra språk än sina egna genom att utvidga möjligheterna till transnationella kontakter. varit involverade institutioner har i de 54 europeiska samarbetsprogrammen för Över 300 språklärarutbildning (ECP) som stöds enligt Linguas aktivitet A. Nästan alla Linguas målspråk finns representerade. Projekten som stötts hittills inom SOCRATES karaktäriseras av en växande mångfald av ämnen och utbildningssektorer. Ökad uppmärksamhet ges till nyckelområden för innovation som t ex tidig undervisning av främmande språk, användning av multimedia och andra nya teknologier samt den öppna- och distansutbildningens roll vid språklärarutbildning. Som tidigare bedömning har visat, har ECP:n en viktig effekt på kvaliteten på den språklärarutbildning som deltagande institutioner och andra har tillhandahållit. Via dessa institutioners fortgående aktiviteter, modulerna och kursplan som utvecklats inom ECP:n är en viktig förmedlare av innovation, som bidrar inte bara till att förbättra lärares och aspiranternas lingvistiska kompetens samt deras självförtroende vid användning av målspråket, utan även till att utöka deras förståelse för språkets kulturella miljö samt förbättra sin sakkunskap av teknik och metodlära. De nätverk av institutioner som utvecklats inom programen är en viktig resurs vid utspridning vars potential systematiskt borde exploateras i framtiden. Inkluderandet av den inledande lärarutbildningen inom sektorn som täcks av denna aktivitet har ännu inte realiserats till fullo av utbildningsgemenskapen. Allt eftersom medvetenhet om denna innovation sprids förväntas en betydligt ökad efterfrågan. 1995 och 1996 fick 16 000 språklärare ett bidrag inom Lingua-projektet för bidrag för att göra det (45) Nyligen har detta behov åter framhävts i Kommissionens vitbok målsättning 4 om utbildning och träning, mot ett lärande samhälle (jfr supra), dar deltagarnas behov att göra kunnighet i minst två främmande EU-språk i skolor till en prioritet. 24 möjligt för individuella språklärare att delta i internutbildningsaktiviteter i ett annat deltagarland (aktivitet B). Därför kan en uppskattning göras att dess fördelar har nått över en miljon elever under denna tid. Projektet har givits en bredare omfattning inom SOCRATES genom att inkludera lärare som vill undervisa i andra ämnen på ett främmande språk. Det stöd som tillhandahållits inom denna aktivitet har flera olika effekter: den höjer den transnationella rörligheten för språklärare; förbättrar kvaliteten på språkundervisningen, stärker den kulturella och europeiska dimensionen vid undervisning i klassrummet; bidrar till att öka lärarnas professionella motivation; samt skapar en växande sammanslutning av personer med potential för att inleda andra sorters samarbete inom SOCRATES både inom Lingua och på området för skolsamarbete (Comenius). Skolåret 1995/96 var ett pilotår för Lingua assistansskap (aktivitet C) med placering av omkring 200 blivande språklärare i skolor inom EGs medlemsländer och i EFTA-EES-länder. 1996/97 stöddes 550 Lingua assistansskap. Det finns redan antydningar att efterfrågan klart kommer att överväga den begränsade tillgången. 1996 rapporterade vissa länder en tiofaldig ökning av ansökningar av ett assistansskapsbidrag jämfört med 1995 och andra har upplevt en femfaldig ökning av antalet skolor som vill vara värd åt en assistent. Flera länder är tvungna att begränsa längden på assistansskapen för att fler personer skall kunna dra nytta av dem. Denna nya aktivitet har en betydande effekt vad det gäller att utöka tillhandahållandet av assistansskap för språk i Europa. Före starten hade endast 3 av 18 länderna i SOCRATES assistansskapsprojekt av någon storlek, nämligen de länder med det största befolkningarna och EU:s mest talade språk. Dessutom har Lingua assistansskap ett antal funktioner med "extra värde" jämfört med de flesta som finansierades nationellt, så till vida att de endast siktar på blivande språklärare samt betonar både undervisningsmetoder och även rena förbättringen av lingvistisk kompetens och prioriterar de EU-språk som inte talas så mycket. Teståret har visat denna aktivitets potential att förbättra språkundervisningens kvalitet och mångfald, i synnerhet genom att fullända blivande lärares kunskap av det språk de kommer att undervisa i samt dess kultur; hjälper nya språklärare att lägga till ett tillspråk till sin undervisningsrepertoar; ger nya lärare och etablerat yrkesfolk en chans att lära sig av varandra och förbättra raden av europeiska språk som undervisas i skolor; och uppmuntra fler elever - och även lärare och föräldrar - att ta upp ett nytt europeiskt språk. Andra fördelar inkluderar funktionen att använda assistenterna för att skapa nya förbindelser med utländska partnerskapsinrättningar eller lokala företag, skapa nya läromedel och föra in europeiska språk Jbch kulturer i andra ämnen än språkundervisningen. Under SOCRATES först två år har 84 samarbetsprojekt för utveckling av verktyg för språkundervisning och inlärning (kursplan, läromedel, utvärdering- och bedömningsinstrument osv) stötts enligt Lingua aktivitet D. SOCRATES första två år har bekräftat denna aktivitets betydelse som stimulerande innovation, särskilt vid framställning av material. Produkter som utformats under projekt 1995 och 1996 relatera i synnerhet till: användning av informationsteknologi och telematik, inklusive i synnerhet exploatering av CD-ROM och Internet som stöd för språkundervisning och inlärning; den kulturella dimensionen i språkundervisning; språkundervisning vid tidig ålder; utvärdering av språkfärdigheter och kompetens; läromedel utformade för att ge ungdomar, som är utbildningsmässigt missgynnade bättre möjlighet att delta i och dra nytta av rörlighetsprogram. 25 Många av de produkter vars utveckling stöds skulle aldrig ha existerat utan Lingua-stöd, särskilt de som relatera till undervisning och inlärning av de mindre använda och mindre undervisade språken. (44) Men det är en annan av programmets aktiviteter där behovet överskrider de resurser som finns tillgängliga. Endast 20 % av ansökningarna för nya projekt accepterades 1995 och ett antal föreslagna projekt har tagits tillbaka därför att det bidrag som Kommissionen erbjöd inte var tillräckligt för att projekten i fråga skulle vara genomförbara. Under skolåren 1995/96 och 1996/97 tillhandahölls stöd inom SOCRATES för omkring 3 500 gemensamma utbildningsprojekt (JEP. n) enligt Linguas aktivitet E och kulminerade i ett två veckors utbyte för över 80 000 ungdomar över alla de deltagande länderna. JEP har en lång historia av framgångsrika resultat för att ge ungdomar verklig motivation och lingvistisk kompetens, särskilt de som inte har så många tillfällen att få lära sig språk: omkring 56 % av deltagarna går en teknisk/yrkeskurs. Prioriteten för de mindre använda eller undervisade språken börjar också allmänt att göra sig gällande. Genom att ta del i sådana projekt inser elever att det finns vägande skäl för att lära sig de språk. , som de behöver för att kommunicera med sina partners före och under det utbyte som JEP kulminerar i. Deltagarna får praktisk erfarenhet av sina motpartners liv och studier i andra europeiska länder och därigenom en ökad förståelse för europeisk mångfald och gemensamhet. Ett bredare ämnesurval täcks av de projekt som hittills stöds av SOCRATES, av vilka vart och ett - utöver utbyten - också leder till en rad praktiska och påtagliga produkter som utställningar, tidskrifter, tekniska ordlistor, tvåspråkiga multimediaprogram osv. Erfarenhet av Linguas första två år inom SOCRATES-programmet tyder på att större interaktivitet mellan Linguas aktiviteter börjar uppnås. Till exempel börjar större prioritet vid fördelning av bidrag enligt aktivitet B att ges till lärare som deltar i internutbildningsaktiviteter, som utvecklats inom aktivitet A, kurser utvecklade inom aktivitet A och assistansskap enligt aktivitet C kan hjälpa lärare att utveckla ett gemensamt utbildningsprojekt enligt aktivitet E. Dessutom undersöker Lingua-aktiviteterna möjligheterna för att närmare interagera andra delar av SOCRATES. Till exempel utformning av läromedel och kursplan speciellt inriktat på att stödja rörlighet är nu ett prioritetsområde för stöd dessutom börjar olika samarbetsmöjligheter med Comenius att framträda. ÖPPEN- OCH DISTANSUTBILDNING Utvecklingen av öppen- och distansutbildning inklusive användning av ny information, kommunikations- och multimediateknologi i undervisning är en nyckelfaktor som gör att medborgare kan utnyttja ett öppet område för utbildningssamarbete i Europa och spelar en vital roll i strategin att uppgradera nivån av tillgänglig utbildning på alla nivåer under hela livet. ODL-aktiviteter inom SOCRATES är ett uttryck för en ökande medvetenhet om betydelsen av att främja ett intensivare europeiskt samarbete på detta område. Detta hade tidigare funnit uttryck i Kommissionens promemoria 1991(1), Rådets slutsats 1992 (i) och de 12 följande nationella rapporterna. Nyare utvecklingar har inkluderat bildandet av Kommissionens "Task Force" för programvara och multimedia för utbildning(l), vilket har lett till utgivningen av en gemensam infordran av förslag som omfattar flera (46) Det avsevärda bidrag som denna aktivitet fortsätter att ge till differentiering av tillhandahållande av språk påvisas ytterligare av det faktum att under 1995 stöddes totalt 61 projekt som relaterade till danska, holländska, finska, grekiska, irländska, norska, portugisiska och svenska, men endast 11 som relaterade till engelska. (47) Öppen- och distansutbildning i Europagemenskapen, COM (91) 388 slutlig, 12 november 1991. (48) Rådets slutsatser (brittiskt ordförandeskap). Europeiska unionens officiella tidning nr J 92/C 336 den 27 november 1992. (49) Programvara och multimedia för utbildning. Slutlig rapport, juli 1996. SEC(96)I426 slutlig. 26 gemenskapliga program(i), Rådets beslutet från maj 1996 på detta område(i), och den strategiska handlingsplanen för "lärande i informationssamhället" som lanserats av Kommissionen efter EU-rådets möte i Florens i juni 1996(1). Projektet om språkinlärning som utgör en del av de G7-aktiviteter som relaterar till det lärande samhället bör också nämnas i detta sammanhang. Aktiviteten är inriktad på två aspekter: att tillhandahålla utbildningstjänster på avstånd samt användning av multimediaprodukter och -tjänster inom alla befintliga eller potentiellt framträdande utbildningssammanhang. Två typer av projekt stöds: Europeiska parnerskapsprojekt, vars syfte det är att uppnå större synergi, utbyte av erfarenheter och dela resurser och erfarenhet på europeisk nivå vid framställning av resultat eller tillhandahållande av specifik öppen- eller distansutbildningsservice i Europa; Observationsprojekt, som vart och ett är avsedda att tillhandahålla en omfattande bild av utvecklingsläget av en särskild aspekt av öppen- och distansutbildning, inklusive användning av utbildningsteknologier, över ett brett tvärsnitt av de länder som deltar i SOCRATES. Aktiviteten svarar klart mot de behov som inte uppfylls av andra gemenskapsprogram. I de två valomgångarna för nya projekt har hittills 241 ansökningar inlämnats, av vilka 74 accepterades. Den skarpa ökningen mellan 1995 och 1996 antyder att efterfrågans fullständiga omfattning ännu inte har blivit märkbar. Budgetbegränsningar kommer säkert att bli ett verkligt hinder för utvecklingen av denna aktivitet från och med 1997, på grund av behovet av förnyad finansiering av de fleråriga projekt som först stöddes 1995 och 1996 och även som en trolig fortsatt ökad efterfrågan av stöd för nya projekt. Genom sin existens har öppen- och distansutbildningsaktiviteten inom SOCRATES redan alstrat en betydande volymökning av europeiskt samarbete inom ODL-området. I synnerhet har det börjat att underlätta samarbete mellan olika typer av "aktörer" som inte har någon större tidigare erfarenhet av partnerskap inom detta område: användare, leverantörer, programutvecklare och informationsspridare, chefer för utbildningssystem osv. De nätverk som hittills har stötts gäller en omfattande rad organisationer, inklusive föreningar och andra icke-statliga i viss mån skolor och organisationer, distansutbildningsinstitutioner, konventionella universitet vuxenutbildnignsorganisationer) som intresserar sig för användning av ny teknologi vid undervisning och introduktion av distansutbildningsprojekt; förlag som ger ut pedagogiska material, särskilt på multimediaområdet. På så sätt bidrar aktiviteten till en allmänt ökad synlighet för ODL över att de deltagande länderna. (och En omfattande rad viktiga ämnen täcks av projekten 1995 och 1996. De avslöjar en ökande medvetenhet om behovet av att undersöka konsekvenserna - både för lärare/handledare och utbildningschefer - av introduktionen av innovativa metoder baserade på ODL. De kommer även att avslöja att även om rollen och bidraget från informations- och kommunikationsteknologi allmänt ses som ett centralt element i denna process, finns det ett viktigt behov av förnya huvudvikten av den pedagogiska aspekter som t ex kursens utformning och lärare/lektors roll. Organisationsfrågor som relaterar till den samverkande utvecklingen/anpassningen av kursplan och läromedel, introduktion av inom olika utbildningssammanhang eller utvecklingen av specifika tjänster eller stödja miljön för studerande eller vuxenstuderande, spelar en framträdande roll bland projektens frågor. informations- och kommunikationsteknologier (50) Europeiska unionens officiella tidning nr C 381/24 den 17 december 1996. (51 ) (52) Rådet beslut från den 6 maj 1996 som relaterar till programvara för utbildningsmultimedia på områdena för utbildning och träning (96/C 195/03), Europeiska unionens officiella tidning nr C 195/8 den 6 juli 1996. Inlärning i informationssamhället; handlingsplan för ett europeiskt utbildningsinitiativ (1996-1998). Kommunikation från Europaparlamentetes kommission, Rådet, regionens Ekonomiska och sociala kommitté den 2 oktober 1996, COM (96) 471 slutlig. 27 VUXENUTBILDNING Vuxenutbildningsaktiviteten är ett viktigt innovationsområde inom SOCRATES. Den försöker komplettera träning och färdighetsrelaterade åtgärder inom Leonardo da Vinci genom att stärka den europeiska dimensionen på vuxenutbildningens alla områden - allmänna, kulturella och sociala. Den skall ses mot bakgrund för de ökande uppenbara behov av en livskraftig policy för livslångt lärande på europeisk nivå och inom de deltagande länderna. Därför stöds europeiska projekt som: förutser utveckling av vuxenutbildningskurser eller producerar läromedel som kan leda till en bättre förståelse av politiska, ekonomiska, sociala, kulturella och historiska aspekter av de länder som deltar i SOCRATES och av den Europeiska gemenskapen som så. I detta sammanhang stöds projekt för europeisk samhällslära och mer allmänt stöds aktiva medborgarskap; transnationellt samarbete, nätverkssamarbete, erfarenhets- och vårdar organisationer för vuxenutbildning och bidrar därigenom till kvaliteten på vuxenutbildningen i Europa. informationsutbyte mellan Tidigare har strukturerat transnationellt samarbete inom vuxenutbildningens sektor varit embryonal. De 68 europeiska projekt som redan har stötts under SOCRATES första två år utgör därför en stor utvidgning av sådant samarbete. Särskilt tillfredsställande är det faktum att varje projekt involverar i genomsnitt nästan 5 partners (totalt över 300), vilket visar den höga grad av multilateralitet som denna aktivitet på kort tid har uppnått. Efterfrågan på stöd fördubblades mellan 1995 och 1996. till från land land och potentialen Typen och volymen av vuxenutbildning varierar mycket för vuxenutbildningsaktiviteten inom SOCRATES som ett instrument för produktivt utbyte av erfarenheter och sakkunskap börjar redan göra sig gällande. De projekt som hittills stötts täcker en omfattande rad ämnen och aktiviteter. De som fokuserar på att främja kunskap och medvetenhet om europeiska och aktiva medborgarskap är vanligtvis engagerade i att utveckla material och/eller moduler som i sinom tid kommer att göras tillgängliga i tryck och/eller elektronisk form. Ämnen som täcks inkluderar konst, media, läs- och skrivkunnighet, hälsoundervisning och kampen mot rasism, främlingshat och social uteslutning. De projektet som betonar stärkande av vuxenutbildning genom europeiskt samarbete, som fokuserar på utveckling av nya undervisningsmetoder, nya strukturer eller program för vuxenutbildning, utveckling av informationsnät samt databanker och förberedelse och spridning av publikationer (vägledningar, handböcker, tidskrifter). Många av projekten intresserar sig för att förbättra utbildningsmöjligheterna för pensionärer, socialt uteslutna eller grupper i marginalen av samhället, handikappade eller icke läs- och skrivkunniga personer samt arbetslösa. Vissa av dessa utvecklas i samarbete med fackföreningsgrupper. Några av de stora frågor som vuxenutbildningen i Europa står inför i dag tas upp i de projekt som stöds. Dessa inkluderar metodfrågor, strategier för självstudier, utvärdering av tidigare experimentundervisning, kvalitetsledning av vuxenutbildning, frågor rörande tillgång och motivering, missgynnade gruppers kärnkunskaper, träning av vuxenlärare och lektorer, lämpliga betygssystem som kan användas både inom formell och icke-formell vuxenutbildning samt sätt att bygga broar mellan dessa system. Projekten involverar aktivt ett brett spektrum av vuxenutbildningsleverantörer, från alla delar av "systemet" för vuxenutbildning vare sig den är formell eller icke-formell, allmän eller privat, professionell eller volontär, på nationell, regional eller lokal nivå. Särskilt uppmuntrande har det faktum varit att majoriteten av organisationer som ansökt är nationella eller lokala vuxenutbildningsorganisationer eller icke-statliga organisationer, vilket antyder att aktiviteten också börjar göra sig gällande på gräsrotsnivå. INFORMATIONS OCH ERFARENHETSUTBYTE OM UTBILDNINGSSYSTEM OCH -POLITIK Baserat på mandatet som ingår i artikel 126 i EG-fördraget är en av de viktigaste målsättningarna i SOCRATES att förbättra kvaliteten på utbildningen genom att uppmuntra informations- och erfarenhetsutbyte mellan de deltagande länderna. Därför stöds fyra typer av aktiviteter: 28 Analys av frågor av gemensamt utbildningspolitiskt intresse För att främja välgrundade och djupgående diskussioner bland beslutsfattare inom utbildning stöder SOCRATES studier och analyser, utbyte av experter och studiebesök, informationsspridningsaktiviteter, talspråk, workshop och - från och med 1997 - pilotprojekt om viktiga policyfrågor. Dessa identifieras i nära samarbete med Rådets utbildningskommitté. Projektförslag utvärderas enligt tre kriterier för policyns relevans, vetenskapliga kvalitet och att de visar en klart europeisk dimension, i detta fall definierad som det extra värde som tar upp ett ämne i ett jämförande perspektiv och/eller europeiskt sammanhang till skillnad från att enbart göra det inom en nationell, regional eller lokal ram. ( 1) Företräde ges för att stödja ett begränsat antal omfattande analyser snarare än ett stort antal studier som inte är av tillräckligt bred och/eller djupgående omfattning. De analyser som påbörjades 1995 och 1996 uppfyllde dessa krav. De relaterade till ämnen av central betydelse för beslutsfattare inom utbildning i alla europeiska länder, nämligen aspekter av utbildningens roll att ta upp problemet med ungdomar som slutar utbildningssystemen utan liv samt kvalitetsförsäkran inom skolutbildning. Potentialen för denna aktivitet att sammanföra sakkunskap från organisationer, som är aktiva på området för policystudier om utbildning och stimulera en strukturerad dialog mellan forskning och beslutsfattning gör sig snabbt gällande. Projektens progressiva karaktär granskas noggrant för att garantera att fokuseringen förblir relevant i fråga om policy. Kapaciteten att införliva projektresultaten i policydiskussioner är av största vikt. tillräckliga förberedelser för ett aktivt Informationsnätet för utbildning i Europa (Eurydice) Syftet med Eurydice-nätet som beståer av nationella enheter som samordnas av den europeiska enheten i Bryssel är att ge myndigheterna i deltagarländerna samt på europeisk nivå tillförlitlig information och analys av utvecklingen av utbildningssystem och policy. Nätverket samarbetar med Eurostat, CEDEFOP, Europarådet, OEDC och andra organ. De två år som har gått sedan införlivandet av Eurydice-nätet inom SOCRATES har varit en särskilt produktiv period. Resultaten inkluderar i synnerhet: nio officiella översikter av specifika ämnen som t ex situationen för förskolor, låg-, mellan- och högstadieutbildning, föräldrarnas roll samt konsultativa organ inom utbildning, lärarutbildning, reformer inom obligatorisk skolgång, och rektorns roll; den andra upplagan av ett omfattande kompendium om utbildning och inledande yrkesutbildningssystem i i nära samarbete med Europeiska centrum för yrkesutbildning EG:s medlemsländer, framställt (CEDEFOP)(i); den andra betydligt förbättrade upplagan av Nyckeldata om utbildning inom den Europeiska unionen(l). Detta dokument är framställt i nära samarbete med Eurostat och utkommer nu varje år och illustrerar den allt viktigare rollen som Eurydice spelar för att stärka beslutsprocessen och för att tillhandahålla officiella data på en bredare grundval. Den andra upplagan innehåller en fördjupad dossier om läraryrket i Europa. (53) (54) (55) På så sätt kompletterar aktiviteten de mer forskningsinriktade projekten som finansieras inom underprogram för utbildnings- och tränings- inom programmet som inriktas på socioekonomisk forskning inom det Fjärde ramverksprogrammet för forskning och teknologisk utveckling. Nära samarbete med de viktiga åtgärder i Leonardo da Vinci-programmet för analys av yrkesutbildningssystem och policyfrågor. Strukturer av utbildnings- och inledande träningssystem i den Europeiska unionen, andra upplagan, Luxemburg; Office of Official Publications 1995. Nyckeldata om utbildning inom den Europeiska unionen, utgiven 1995 , Luxemburg, Office of Official Publications för Europeiska gemenskapen 1996. 29 1995-96 har ytterligare viktiga utvecklingar av nätverkets databas EURYBASE skett. Den innehåller en stor mängd data om utbildningssystem i deltagarländerna, inklusive beskrivningar av viktig lagstiftning, viktiga bibliografiska referenser, en förteckning över institutioner samt en terminologiordlista Betydande ansträngningar har under de senaste två åren ägnats åt att utvidga Eurydices aktiviteter till inkludera EFTA-EES-länder och gradvis till dem som SOCRATES är tillgängliga för nu; för att se till att publikationer framställs på fler av gemenskapens språk; samt att göra nätverks resultat som t ex studier och databasen EURYBASE tillgängliga inte bara för beslutsfattare inom utbildning, utan även för allmänheten, i synnerhet via Kommissionens EUROPA-server på Internet. Studiebesök för beslutsfattare inom utbildning (Arion) Under 1995/96 och 1996/97 har omkring 2 600 bidrag delats ut för Arion-studiebesök där syftet har varit att underlätta informations- och erfarenhetsutbyte inom gemensamma intressområden, särskilt inom områden för primär- eller allmän-, teknisk- och yrkesutbildning. Vid varje veckobesök deltar en grupp personer från flera olika länder. En katalog som ges ut varje år underlättar ett informerat val av vilka besök som bäst passar deltagarnas behov. Arions kvalitativa resultat har fortsatt under SOCRATES första två år. Feedback på tusentals rapporter och från kontaktmöten med lokala organisationer, nationella organ och deltagare har visat att projektet ger utbildningsexperter och beslutsfattare en unik möjlighet att diskutera sina frågor med kolleger på en multilateral grund samt att tänka om och modifiera sitt professionella arbete i ett europeiskt sammanhang. Bestående kontakter och nätverk har skapats mellan personer inom viktiga utbildningsfunktioner i deltagarländerna. I många fall ger deltagande i Arion upphov till ytterligare samarbete och projekt i andra SOCRATES-aktiviteter och andra EG- program. Arions prioriterade ämnen fastställs av nationella myndigheter och överenskommelse sker på gemenskaplig nivå. Under de första två åren har SOCRATES koncentrerat sig på utbildningssystem och deras värderingar, "aktörerna" i utbildningsprocessen, kurplanen och aspekter av skolan och dess miljö. Flexibilitet utövas för anpassning till föränderliga behov och därför introducerades studiebesök för kvalitetsförsäkran inom utbildning, som ett reslutat av utbildningsrådets betänkande i oktober 1995. 1996/97 anpassades den budgetfördelning som tidigare använts till att ta hänsyn till villkoren i SOCRATES- beslutet. Detta har lett till betydande förändringar av tilldelningen för varje land och effekten av den nya formeln granskas för närvarande. Projektet utvidgas för närvarande till de associerade länderna i Central- och Östeuropa. ökad uppmärksamhet ges till spridningar av resultaten från besöken. Rapporter om besök ges bredare cirkulation och tematiska seminarier hålls i avsikt att uppdatera de jämförande insikter som erhålls samt ytterligare konsolidering av nätverken för vederbörande personer. Nätverk av informationscenter för nationellt akademiskt erkännande (Naric) Varje deltagande land har utsett ett nationellt centrum vars uppgift det är att bidra till rörlighet för studeranden, lärare och forskare genom att tillhandahålla information och råd om frågor rörande akademiskt erkännande. De flesta Naric tjänar också som informationsdiskar inom ramen för genomförande av det "allmänna direktivet" för professionellt godkännande av utbildningskvalifikationer. (l) Kommissionen sköter centrumens nätverksamhet för att säkerställa nära samarbete och optimalt informationsutbyte. Två gånger om året hålls möten, varav det ena är ett gemensamt sammanträde med Europarådets "ENIC"-nätverk och UNESCOs center för högre utbildning CEPES. (56) Rådets direktiv från den 12 december 1988 om ett allmänt system för erkännande av examina inom högre utbildning som tilldelas vid avslutad professionell utbildning eller träning på minst tre år (89/48/EEC). Europeiska unionens officiella tidning nr L 19/16 den 24 januari 1989. 30 Stöd tillhandahålls även för studiebesök mellan Naric och genomförande av gemensamma projekt, särskilt undersökningar och sammanfattande rapporter. Nätverksmedlemmar har förberett träningsmoduler för utvärdering av examina och betyg som härstammar från utlandet och därigenom underlätta vidare spridning av den kunskap och sakkunskap som uppnåtts. Särskild uppmärksamhet har under 1995 och 1996 givits fär att bistå de associerade länderna i Central- och Östeuropa i deras förberedelser fär att ingå i nätverket, t ex genom att göra det möjligt för dem att närvara vid nätverksmöten, hålla träningsseminarier för dem, underlätta spridning av viktig dokumentation samt att ge åtkomst till elektroniska kommunikationsnät. I de länder som för närvarande deltar i SOCRATES spelar Naric en aktiv roll i många aspekter av denna process. KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER I SOCRATES kapitel III finns stöd tillgängligt för kompletterande åtgärder, i synnerhet aktiviteter associerade med arbete på utbildningsområdet genom nationella organ, övervakning och utvärdering samt aktiviteter som ökar medvetenhet av många slag. Totalt 160 bidrag tilldelades 1995 av vilka 23 var inom sektorn för högre utbildning, 70 inom området för skola och allmän utbildning och 13 inom området för språkinlärning, resten tilldelades informationsaktiviteter som gäller lansering av programmet. De aktiviteter som täcks gäller i synnerhet organisation av konferenser, seminarier och workshops, utgivning av informationsblad och andra publikationer samt spridning av projektresultat, pedagogiska material och innovativa metoder. Stöd tillhandahölls också för tävlingen "Europa i skolan", som organiserades i samarbete med Europarådet. Av särskild betydelse i detta sammanhang är det stöd som ges till europeiska föreningars aktiviteter, där utvecklingstakten har ökat under senare år. (l) Flera av dessa föreningar har spelat en viktigt roll för att bana väg för samarbete på europeisk nivå,(l) och de utgör en viktig aspekt av SOCRATES framgång. De är en viktig kanal för informationsspridning och utbyte av erfarenhet och sakkunskap samt underlättar transnationella kontakter och tar initiativ till nätverk för institutioner, bistår vid utformning och förberedelse av projekt och ger träning till lärare och utbildningschefer i ett sant europeiskt sammanhangsl) Därför har SOCRATES aktivt stött föreningarnas arbete - 53 av bidragen som tilldelades som kompletterande åtgärder gick till europeiska organisationer av detta slag - och har nära samverkat med dem för att uppnå programmets målsättningar. Beslutets artikel 5(1) gör det möjligt att konsultera med föreningarna samt med sociala partners. Därför hölls en konferens i november 1995 dit alla relevanta föreningar hade inbjudits. Detta har följts upp med ett antal mer målinriktade diskussioner med vissa av de berörda föreningarna, och med ett allmänt konsultationsmöte med representanter från 16 föreningar och sociala partnerorganisationer i januari 1997. (57) (58) (59) Kommissionen uppskattar att antalet föreningar som är verksamma på en europeisk nivå inom olika utbildningssektorer har mer än fördubblats under de senaste tre åren. Sådana föreningar varierar mycket. De inkluderar t ex föreningar för professorer och lärarpersonal inom särskilda discipliner, student- och universitetsföreningar för rektorer eller icke-universitetsinstitutioner, föreningar för rektorer och personer involverade med vägledning och rådgivning, föreningar som specialiserar sig på språkinlärning eller inriktar sig på utbildningsfrågor inom andra områden som t ex miljö, hälsa eller nya teknologier, föreningar som tar upp behoven för särskilda kategorier av utbildningsanvändare som t ex handikappade personer, föreningar för speciella utbildningssektorer som t ex lågstadie-, vuxen- eller lärarutbildning. Av särskild betydelse är även de grupper som bildats inom organisationerna som representerar sociala partners på europeisk nivå. Betydelse av flera av de stora föreningarna som kontakt med utbildningsgemenskapen och för att uppnå en verkligt multiplicerande effekt är uppenbar från några av de inblandades otroliga storike. Till exempel den Europeiska fackföreningskommittén för utbildning (ETUCE) omfattar mellan 2 och 4 miljoner lärare inom sina fackföreningar över hela Europa och det största förbundet för föräldraföreningar på europeisk nivå , den Europeiska föräldraföreningen, omfattar omkring 50 separata organ med potential att nå in i över 135 000 skolor. 31 STATISTICAL ANNEX Version 19/12/96 Table 1: Number of abdications received within the Centralised À. tonsK" in 1995 and 1996 (1) 1995 1996 1995 +1996 New Projects m Renewals Total New Projects Renewals % of eligible projects requesting renewal(6) Total % change from 1995 New Projects Renewals Total Erasmus (Inter-univ. Coop. Programmes) Erasmus (Thematic networks) Comenius (Intercultural educ. ) Comenius (In-service training) Lingua (Europ. Coop. Programmes) Lingua (Language instruments) Open and Distance Learning Adult Education Studies on education policy 2870 221 66 56 162 97 58 37 — _. _ _ _ _ " 2870 » 2530(3) [88 %]( 3) 2530(3) (3) 2 8 7 0( 3) 2530(3) 5400 _ 109(4) _ „ 109 _ 221 66 56 162 97 58 37 68 101 22 93 144 89 64 96 39 22 32 29 26 4 60 %(5) 164 -26 %(5) 83% 140 + 112% 51 %(5) 63 %(5) 88% 8 4% 44 -21 %(5) 125 -23 %(5) 173 + 78 % 115 + 98 % 100 % 68 + 84 %I 109 289 167 78 255 241 147 97. 96 39 22 32 29 26 4 109 385 206 100 287 270 173 105| (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. (2) In 1995, all projects are defined as "new", since this was the first year of the programme, irrespective of whether they had received support under a previous Community programme or action. (3) Comparison with 1995 is not significant for this Action, since no additional ICPs were allowed in 1996 and many ICPs reached the end of their funding period in 1995. (4) Full applications. These were submitted after preselection among 486 expressions of interest. (5) Comparison with 1995 is not significant for these Actions, since a high proportion of projects supported in 1995 were ones which had reached the end of their funding period that year. In addition, with regard to Comenius (Intercultural education), the criteria for support were changed considerably in 1996 as a result of the SOCRATES Decision (6) There is also one decentralised Action (i. e. where selection is carried out by National Agencies) in which renewal of funding is a systematic feature, namely Comenius Action 1 (European Education Projects within school partnerships). 13 of the 18 participating countries report renewal rates of over 90 %, and for 8 of these the rate was 100 %; the other countries report renewal rates of 84 %, 77%, 75 %, 69 % and 67 %. cs/smith/centra-l. xls 18/02/97 Table 2: Num^. r of grants awarded in 1995 and 1996 (Centi. sed Actions(,) ) ta 1995 1996 1995 + 1996 New Projects(2) (= Total 1995) Acceptance rate New Projects Acceptance rate Renewal grants Acceptance rate Total grants Acceptance rate New Projects Acceptance rate Renewal grants Acceptance rate Total grants Acceptance rate Erasmus (Inter-univ. Coop. Programmes) Erasmus (Thematic networks) Comenius (Intercultural educ. ) Comenius (In-service training) Lingua (Europ. Coop. Programmes) Lingua (Language instruments) Open and Distance Learning Adult Education Studies on education policy sg 2673 93%. 2504(3) 99% 2504 99% 2673 93% 2504 99% 5177(5) 96%. _ 160 47 43 51 33 31 4 72% 71% 77% 32% 34% 53% 11% 28 42 81 11 33 41 37 9 26 %<4). _ 62% 80% 50% 35% 28% 42% 14% 70 34 20 24 29 20 4 73% 87% 91% 75% 100% 77% 100% 28 112 115 31 57 70 57 13 26 %m 68% 82% 70% 46% 4 1% 50% 19% 28 202 128 54 84 74 68 13 26 %w _. 28 26 %(4' 70% 77% 69% 33% 31% 46% 13% 70 34 20 24 29 20 4 73% 87% 9 1% 75% 100% 77% 100% 272 162 74 108 103 88 17 71% 79% 74% 38% 38% 51% 16% * ' •; (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. (2) In 1995. all projects are defined as "new", since this was the first year of the programme, irrespective of whether they had received support under a previous Community programme or action. (3) Comparison with 1995 is not significant for this Action, since no additional ICPs were allowed in 1996 and many ICPs reached the end of their funding period in 1995. (4) 6 %, if measured against the initial expressions of interest. (5) Within these ICPs, it is estimated that a total of 26,641 staff members have received support for teaching assignments abroad. 646 Intensive programmes were also supported (acceptance rate 70 %) as well as 383 curriculum development projects (acceptance rate 52 %). cs/smith/centra-2 xls 18/02/97 Table 3: Participation of each country in projects supported under the Centralised Actions01 in 1995 and 1996 (number of partners(2) including numbers of coordinators) ^ \ C o u n t ry Actions ^\ Erasmus (Inter-univ. Coop. Programmes)(3) Erasmus (Thematic networks) Comenius (Intercultural educ. ) Comenius (In-service training) Lingua (Europ. Coop. Programmes) Lingua(Language instruments) Open and Distance Learning BE DK DE GR ES FR IE IT LU NL AT PT Fl SV UK IS LI NO EUR Total 1060 559 2869 763 2374 3128 643 1998 15 1162 436 835 664 606 3347 38 1 368 3 107 67 166 81 135 173 60 178 9 99 59 79 86 91 301 9 32 85 31 28 46 19 60 67 32 55 5 31 17 34 26 25 105 13 10 36 11 33 44 8 35 3 11 6 17 12 9 53 26 15 29 42 27 30 13 39 3 27 1 18 8 7 58 30 17 35 30 40 46 20 54 1 23 6 28 18 23 72 4 0 2 2 1 1 0 0 0 1 8 3 5 24 6 0 0 2 0 2 Adult Education 26 22 34 16 38 32 19 33 2 31 9 8 17 21 56| (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. This table does not include the Studies on educational policy as in this case the number of partners is not considered relevant. (2) The number of "partners" is not necessarily identical with the number of "participating institutions", since an institution may be participating in more than one project. (3) 1995 only (no new projects were accepted in 1996). cs/smith/centra-3. xls 18/02/97 20869 1817 594 304 352 469 374 Tabic 4: Financial aspects of the app. cations for support under the Centralised /—tions (1) in 1995 and 1996 (in MioECU) 1995 All projects K g N ew projects Total cost Amount requested from SOCRATES Request B from fi Total SOCRATES! cost as % of cost! Amount requested from SOCRATES % Total cost 1996 R e n e w a ls Amount requested from SOCRATES T o t al 1996 Amount requested from SOCRATES B g N ew p r o j e c ts % Total cost Amount requested f r om SOCRATES 1995+1996 R e n e w a ls Amount requested from SOCRATES T o t al Amount requested from SOCRATES % % Total cost % Total cost % Total cost Erasmus (Inter-univ. Coop. Programmes) Erasmus (Thematic networks) Comenius (Intercultural educ. ) Comenius (In-service training) Lingua (Europ. Coop. Programmes) Lingua(Language instruments) Open and Distance Learning Adult Education Studies on education policy n/a 2 0 00 n/afl. n/a 200 0<2> n/a n/a 200. 0 m n/a n/a 200. 0 n/a n/a 2 0 00 n/a n/a 4 0 00 n/a 17. 3 5. 3 11. 4 38. 6 27. 4 9. 9 4. 9 9. 1 25 4. 9 18. 5 16. 1 6. 5 2. 8 1 32 1 15. 3 48%. 32. 1 15. 3 48% 32. 1 15. 3 48%. 3 21 1 53 48% 5 3 %| 7. 8 3. 8 49% 10. 0 4. 9 49% 17. 8 8. 7 49%fl 25. 1 12. 9 5 1% 10. 0 49 49% 35. 1 1 78 5 1% 4 7 %| 6. 4 2. 6 4 1% 2. 4 1. 0 42% 8. 8 3. 6 4 1% 11. 7 5. 1 44% 2. 4 1. 0 42% 14. 1 61 43% 43%I 4. 1 1. 7 4 1% 62 27 44% 10. 3 4. 4 43% 15. 5 6. 6 43% 6. 2 27 44% 21. 7 93 43% 48% 17. 0 8. 8 52% 11. 9 4. 0 34% 2 89 12. 8 44% 55. 6 27. 3 49% 11. 9 4. 0 34% 67. 5 31 3 46% 59% 36. 5 22. 3 6 1% 86 4. 5 52% 45. 1 26. 8 59%[ 63. 9 38. 4 60% 8. 6 4. 5 52% 7 25 4 29 59% 66% 16. 4 10. 4 63% 5. 7 3. 8 67% 2 21 14. 2 6 4 %i 26. 3 16. 9 64% 5. 7 3. 8 67% 32. 0 2 07 65% 57% 8. 4 50 60% 0. 8 0. 6 75% 9. 2| 5. 6 61 %g 13. 6 7. 8 57% 0. 8 06 75% 1 44 84 58% » (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. (2) Increase in demand was structurally excluded by the nature of the transitional measures for this Action. The figure has increased to around 250 MioECU for 1997. cs/smith/centra-i xls 18/02/97 (1) Table 5 : Financial aspects of projects supported under the Centralised Actions in 1995 and 1996 (2) 1995 All projects New projects 1 Total budget of accepted projects (MioECU) Amount awarded by SOCRATES (MioECU) | SOCRATES grants as a % of total project budgets Average grant awarded (ECU) Total budget of accepted projects Amount awarded by SOCRATES (MioECU) SOCRATES grants as a % of total project budgets A v e fT grant |Tota. budget I I of accepted. \ , awarded 1 p r 0 , Ä CU 1 (ECU). 1996 Renewals Amount awarded by SOCRATES (MioECU) SOCRATES grants as a % of total project budgets All projects Average grant awarded (ECU) Total budget of accepted projects Amount awarded by SOCRATES (MioECU) SOCRATES grants as a % of total project budgets Average grant awarded (ECU) Erasmus (Thematic networks) Comenius (Intercultural educ. ) Comenius (In-service training) Lingua (Europ. Coop. Programmes) Lingua (Language instruments) Open and Distance Learning Adult Education Studies on education policy 13. 2 4. 4 9. 9 13. 3 9. 8 4. 6 4. 9 5. 4 1. 1 3. 0 42 4. 1 2. 9 15. 2 2. 3 15% 82,100. 15. 2 2. 3 15% 82. 100 4 1% 33,500 25% 23,400 30% 69,100 32% 82. 200 4. 6 5. 0 2. 2 5. 9 1. 6 1. 9 35% 3 9 , 0 0 0( 3) 38% 23,500 0. 8 4 1% 77,000<4) 3. 1 53% 97,000 42% 123,800 10. 4 42 40% 102. 200 63% 94. 800 0. 5 10% 125,000 6. 7 1. 3 3. 0 45% 80,600 0. 7 52% 75,6001 8. 3 20 5. 6 6. 7 8. 6 50 08 3. 2 39% 46. 100 12. 9 0. 8 40% 24. 500 2. 1 38% 102,800 7. 0 7. 7 2. 3 34% 94,100 12. 6 3. 0 35% 104,800 19. 2 2. 1 42% 106,100 11. 7 0. 6 73% | 142,5001 2. 1 48 2. 7 2. 9 54 7. 2 5. 1 13 37% 42. 900(3) 39% 23,500 38% 93,500(4' 43% 94,700 38% 102,900 44% 89. 500 62% 103. 700 (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission Including contributions from, and grants to projects involving, EFTA-EEA countries. (2) The figures for 1996 are provisional, as the final data for 1996 were not available at the time of completing the present document. (3) The average grant rose in 1996 due to the new requirements concerning the profile of projects (at least 2 institutions from each of at least 3 participating countries). (4) The average grant rose in 1996 due to the process of concentration within projects (fewer projects, more institutions within each project) actively encouraged by the Commission. cs/smith/cemra-5 xls 18/02/97 eg Table 6 : Amount requested and grants awarded under each of the SOCRATES Actions (total for 1995 and 1996) (in ECU) (i) Amount requested % of total Grants awarded % of total Action 1: European Dimension of universities Action 2: Student mobility Action 1 : School partnerships/European Projects Action 2: Intercultural education Action 3: In-service training of teachers Action 1: Promotion of language-learning (Lingua) Action 2: Open and distance learning Action 3: Exchange of information and experience 415. 3 561. 8(2) 30. 9 17. 4 99. 5 42. 9 66. 0 55. 5 151. 8 30. 9 11. 5 62. 5 11. 8 34. 6 Total SOCRATES 1,242. 5 100% 364. 5 100% (1) Provisional figures, as the final data for 1996 were not available at the time of completing the present document. (2) For the purpose of calculating the amount requested for student grants, it is assumed that students request only 50 % of the maximum grant allowable under the Decision, modulated downwards by the number of months to be spent abroad compared with a full academic year, rather than the maximum grant as such. cs/smith/centra-6. xls as Chart 1: Overall utilisation of funds in 1995 and 1996 Categories to be used A - Erasmus (universities) B - Erasmus (student grants) C - Comenius D - Lingua E - Open and distance learning F - Adult Education G - Exchange ofinformation on education systems and policy H - Complementary measures (including information activities of National Agencies) Total allocation Chapter I: 56. 9% Chapter II: 13. 2 % Chapter III: 29. 9 % B 41,21% cs/smith/chart-l. xls 18/02/97 Chart 2: SOCRATES budget, relative to (a) total project costs and (b) amounts requested under the Centralised Actions (l)and Erasmus student grants (total for 1995(2) and 1996 (3)) (expressed as an index, whereby SOCRATES budget = 1) Index D Total project cost • Total amount requestec O Total budget available (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. (2) In 1995 also including contributions from EFTA-EEA countries and Switzerland, as well as funds recycled from previous years. (3) Including contributions from EFTA-EEA countries. (4) Budget = All Action 1 expenditure except Thematic networks. Total project cost is not available for ICPs. (5) For the purpose of calculating the amount requested for student grants, it is assumed that students request only 50 % of the maximum grant allowable under the Decision, modulated downwards by the number of months to be spent abroad compared with a full academic year, rather than the maximum grant as such. (to Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut ändring av beslut 819/95/EG om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates «ti MOTIVERING I. INLEDNING Gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates inom utbildningsområdet*1} omfattar perioden 1995-1999 och är tillämpligt i de femton medlemsstaterna och i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Programmet har som övergripande målsättning att främja kvalitet genom att öka rörlighet och samarbete och fördjupa den europeiska dimensionen inom alla utbildningssektorer. Programmet bidrar till en vidareutveckling av Europeiska gemenskapen på följande tre sätt: • • • Sokrates-programmet är en nyckelfaktor i satsningen på att föra Europeiska gemenskapen närmare dess alla medborgare. Det finns i omkring 70 miljoner ungdomar och över 4 miljoner lärare i Europeiska gemenskapen. Omkring 11 miljoner studenter studerar vid över 5 000 institutioner för högre utbildning och miljoner vuxenstuderande deltar i studier på heltid eller deltid. Sokrates-programmets potential att främja en känsla av delaktighet i byggandet av Europa är enastående. Sokrates-programmet spelar en viktig roll genom att utveckla högkvalitativa mänskliga resurser, vilket är en nyckelfaktor för att främja sysselsättningen, gynna konkurrenskraften och uppnå ökad ekonomisk tillväxt. befinner gemenskapens Sokrates-programmet utvidgningsprocess mot övriga Europa genom att redan före associeringen ha låtit de associerade länderna i Central- och Östeuropa och Cypern(2) delta i strategiskt viktiga program. av Europeiska centrum sig i Detta har uppnåtts till en synnerligen låg kostnad. Om man räknar in ökningarna i finansieringsramen i kommissionens nuvarande förslag kommer Sokrates-programmet att uppta omkring 0,2 % av gemenskapens budget för 1998. Sokrates-programmet har byggt vidare på tidigare gemenskapsprogram som de mycket framgångsrika Erasmus- och Lingua-programmen och utvidgat dem till att omfatta hela utbildningsområdet. I programmet ingår noga riktade åtgärder för varje utbildningssektor, vilket (1) Europaparlamentet och rådets beslut nr 819/95/EG av den 14 mars 1995 om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates, EGT nr L 87, s. 10 av den 20 april 1995. (2) Beslutet om inrättande av Sokrates-programmet omnämner också möjligheten att programmet kan utöka sina insatser till att omfatta Malta. Förhandlingar har skett för att göra det möjligt för Malta att delta i programmet i samband med dess kommande anslutning till gemenskapen. Emellertid har Maltas regering nyligen beslutat att frysa sin ansökan om anslutning till gemenskapen och kommissionen har ålagts av rådet att upprätta inledande tekniska kontakter för att förtydliga framtida förbindelser mellan gemenskapen och Malta. Eftersom det inte är känt vilken åsikt Malta och kommissionen kommer att komma fram till, refereras i detta dokument inte till Maltas eventuella framtida deltagande. <R icke utan svårigheter under beslutades inrättande. Både Europaparlamentet och rådet underströk vid ett flertal tillfallen den vikt de lade vid programmets antagande. förhandlingarna om dess För att programmet skall kunna få en avsevärd effekt krävs en finansieringsram som helt överensstämmer med de målsättningar som beskrivits i beslutet. Finansieringsramen var föremål för ett förlikningsförfarande mellan Europaparlamentet och rådet. Det belopp som antogs, nämligen 850 miljoner ecu för perioden 1995-1999, understeg kommissionens ursprungliga förslag på 1 005,6 miljoner ecu fast det måste täcka såväl de nuvarande femton medlemsstaternas behov, jämfört med de dåvarande tolv medlemsstaternas vilka kommissionens förslag omfattade som ytterligare programelement som infördes under förhandlingarna. Europaparlamentet gick endast med på denna kompromiss på villkor att en deltidsrapport skulle utarbetas. Därför efter förlikningsförfarandet att: beslutade Europaparlamentet, kommissionen rådet och "Två år efter programmets början avser Europaparlamentet och rådet att utvärdera de resultat som uppnåtts genom programmet. Kommissionen kommer sålunda att till parlamentet och rådet överlämna en rapport åtföljd av förslag som kommissionen anser lämpliga, inklusive sådana som avser den finansieringsram som lagstiftaren fastställt i enlighet med den gemensamma förklaringen av den 6 mars 1995. (3) Europaparlamentet och rådet kommer att besluta om dessa förslag snarast möjligt. "^ Kommissionen har utifrån mandatet i denna förklaring utarbetat en rapport som analyserar Sokrates-programmets två första år (1995 och 1996)(5), och åtföljt av det nuvarande förslaget till beslut om att ändra programmets finansieringsram. II. Resultat som uppnåtts genom Sokrates-programmet under 1995 och 1996 Sokrates-programmet har mottagits synnerligen väl av utbildningsvärlden i hela unionen. Det har medfört en avsevärt större volym och förbättrad kvalitet på det europeiska samarbetet, i synnerhet inom som skolutbildning, vuxenstudier, öppen undervisning och distansundervisning, vilka tidigare saknat en tradition av strukturerat samarbete på transnationell nivå. Sokrates-programmet har bl. a. sådana områden • avsevärt bidragit till rörligheten för studenter, ungdomar och utbildningspersonal beträffande mängden utbyten och kvaliteten i dess organisatoriska uppbyggnad. Inom högre utbildning (3) Gemensam förklaring av Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 6 mars 1995 (95/C 293/03), EGT nr C 293, s. 4 av den 8 november 1995. (4) Gemensam förklaring av Europaparlamentet, rådet och kommissionen om Europaparlamentets och rådets beslut nr 819/95/EG av den 14 mars 1995 om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates, EGT nr L 87, s. 10 av den 20 april 1995. (5) KOM (97) [XXX] slutlig. fe har bidrag utgått för att låta uppemot 316 000 studenter och 26 000 utbildningspersonal studera eller undervisa i ett strukturerat program i en annan medlemsstat,(6) • främjat ett brett och fördjupat samarbete mellan utbildningsinrättningarna i olika deltagande länder, bl. a. genom att inrätta omkring 2 600 samarbetsprogram mellan universitet och över 600 transnationella projekt inom andra utbildningssektorer. Över 16 000 inrättningar har hittills deltagit i programmet, • påskyndat det akademiska erkännandet av utlandsstudier och kvalifikationer som erhållits utomlands. Inom högre utbildning håller man på att utvidga det framgångsrika europeiska systemet för överföring av studiemeriter till att omfatta över 1 000 utbildningsinrättningar, • bidragit till att fördjupa den europeiska dimensionen i utbildning, bl. a. vad gäller lärares grundutbildning och fortsatta utbildning, • fortsatt främja utbildning och inlärning av de mindre använda och mindre undervisade språken i unionen, • varit kärnan i en vidare och mer pedagogisk, i stället för teknisk användning av öppen undervisning och distansundervisning och multimediatillämpningar i olika utbildningssektorer, samt lett till framställning av en omfattande och varierad uppsättning undervisningsmaterial, läroplaner, utbildningar och andra undervisningsprodukter, • gett nya möjligheter för ett omfattande kunskaps- och erfarenhetsutbyte så att sakkunskap kan spridas och innovationsprocessen främjas i alla de deltagande länderna, • varit en viktig bidragande faktor för att säkerställa att det europeiska samarbetet gynnar alla medlemsstaterna genom att ge ökade möjligheter till samarbete för ekonomiskt eftersatta och/eller perifera länder som annars inte skulle ha dessa möjligheter. • bidragit till att få fram omfattande kompletterande finansiering från en mängd andra källor och därigenom avsevärt ökat övergripande europeiska investeringar i rörlighet och samarbete. På alla dessa sätt fortskrider Sokrates-programmet tydligt och synbart mot att uppfylla det mål om att bidra till en utbildning av hög kvalitet i hela Europeiska gemenskapen, vilket beskrivs i artikel 126 i Fördraget om den Europeiska gemenskapen(7) Programmet verkar också för att ge mening åt idén om en europeisk dimension inom utbildningen för hundratusentals lärare och studerande i alla åldrar. Stora framsteg har uppnåtts för att bana vägen för att förmånerna i programmet skall nå ut till det utvidgade Europa enligt villkoren i beslutet. (6) De huvudsakliga hindren som försvårar rörlighet mellan länderna har identifierats i kommissionens grönbok: Grundutbildning - Vidareutbildning - Forskning: Hinder för rörlighet över gränserna, KOM (96)462 slutlig av den 2 oktober 1996. (7) EGT nr C 224 av den 31 augusti 1992. III. Behovet att öka finansieringsramen för Sokrates-programmet De resurser som tilldelats Sokrates-programmet för perioden efter 1997 kommer inte längre att räcka till för att uppnå de mål som fastställts i beslutet. Detta är den tydliga slutsatsen som kan dras från analysen av programmets första år och de därav följande förutsägelserna för kommande år. Kommissionen föreslår därför en ökning på 50 miljoner ecu (eller 5,9 %) i den övergripande finansieringsramen för programmet. Denna ökning skall genomföras under de två sista åren (1998 och 1999) av programmets första femårsperiod. Inga andra ändringar till beslutet anses nödvändiga utifrån nuvarande erfarenhet. Anledningarna till kommissionens förslag om ökad budget beskrivs nedan. 1. Behovet att uppnå en kritisk massa i målgruppen Sokrates-programmets direkta målsättning är att bidra till en högkvalitativ utbildning i Europa och att föra Europa närmare medborgarna. Det är därför viktigt att det under programmets samtliga åtgärder finns en kritisk massa av projekt och verksamheter av hög kvalitet. Eftersom programmets målgrupper är extremt många, måste ett stort antal bidrag beviljas. Det är, vilket visas i punkt 3 ovan, inte möjligt att upprätthålla programmets inneboende drivkraft att uppnå denna kritiska massa genom att fortsatt minska det genomsnittliga bidragsbeloppet som varje mottagare får. Möjligheten att ytterligare öka den nuvarande selektiviteten även bland högkvalitativa projekt är inte önskvärd. Detta skulle leda till att en stor del av medborgarna skulle känna sig frustrerade, just vid den tidpunkt då det är livsviktigt att Europeiska gemenskapen visar sin lyhördhet gentemot medborgarnas verkliga oro. 2. Den nuvarande höga nivån på ansökningar om deltagande Under 1995, vilket var det första året som programmet genomfördes översteg det sammanlagda antalet ansökningar om finansiering 500 miljoner ecu, vilket var ungefär tre gånger mer än den tillgängliga budgeten. Under 1996 fortsatte antalet bidragsansökningar att öka drastiskt jämfört med 1995. Till exempel ökade antalet skolor som ville delta i skolpartnerskap med faktor 5 och ansökningarna har fördubblats inom andra av programmets områden såsom vuxenutbildning och öppen undervisning och distansundervisning. Inom vissa av programmets områden är ansökningsbeloppen redan 9 gånger större än den årliga tillgängliga budgeten. Sammanlagt har det begärda beloppet ökat till över 700 miljoner ecu 1996, vilket skall jämföras med tillgängliga 173 miljoner ecu. 3. Problem som uppstått genom otillräckliga budgetresurser Den rådande obalansen mellan tillgång och efterfrågan är ett stort bekymmer för ett program som Sokrates som har möjligheten att sprida fördelarna med ett europeiskt samarbete till en större befolkning. De problem som uppstått för programmet genom den allt otillräckligare finansieringsramen är bl. a. följande: • Nivån på tilldelade bidrag håller på grund av finansiella begränsningar redan på att sjunka till en ohållbart låg nivå. te Erasmus-programmet har varit en av gemenskapens största framgångar. Nu ingår Erasmus som en del i Sokrates-programmet, men det förblir en nyckelfaktor för att uppnå programmets målsättningar. Men vidareutvecklingen av Erasmus är i riskzonen genom den budgetära situation som hela Sokrates-programmet står inför. Detta gäller både studenters rörlighetstipendier och stöd för utveckling av en europeisk dimension för studenter som inte deltar direkt i rörligheten. Stipendier för studenters rörlighet är förmodligen den mest kända delen i Erasmus- programmet, men effektiviteten är hotad. Det högsta bidragsbeloppet är 5 000 ecu per student, men om alla de bidragskvalificerade inom de godkända Erasmusprogrammen skulle uppbära bidrag, skulle beloppet per student för ett helt läsår endast uppgå till omkring 750 ecu, vilket endast är 15 % av det maximalt tillåtna beloppet och helt otillräckligt utom för dem som innehar andra och stora ekonomiska resurser. studenterna Från och med nu kommer varje universitet att ha endast ett "institutionellt avtal" med kommissionen för all verksamhet inriktad på den europeiska dimensionen. Detta kommer att få viktiga konsekvenser genom att det uppmuntrar inrättningar att anta en strategi för europeiskt samarbete, samt genom att säkerställa att investeringarna genom Sokrates- programmet ger utdelning på lång sikt. Universitetens gensvar har varit mycket uppmuntrande. Nästan 1 600 inrättningarna i hela gemenskapen har ansökt om kontrakt för läsåret 1997/8. Det sammanlagda ansökningsbeloppet uppgår till 250 miljoner ecu. Utifrån nuvarande siffror skulle varje universitet endast erhålla ett belopp i storleksordningen 10 000- 50 000 ecu för all verksamhet inriktad på den europeiska dimensionen. Härigenom skulle hela den nya strategin för samarbete mellan universitetet i gemenskapen riskeras. Situationen liknar den som gäller för Comenius-programmet, som syftar till samarbete inom skolsektorn. Det är en av de viktigaste innovationerna inom Sokrates-programmet och ger en europeisk dimension till utbildning för en mycket större grupp. Programmets grundstomme är de multilaterala samarbetsprojekten som sammanlänkar skolor i olika medlemsstater. Denna nya möjlighet har varit mycket efterlängtad av de europeiska skolorna, men under de två första åren har det maximala bidragsbeloppet för varje deltagande skola normalt bara varit 2 000 ecu per år (3 000 ecu för de skolor som agerat samordnare). Denna siffra är extremt låg och trycket på utbildningsbudgeten på nationell nivå i hela gemenskapen gör det extra svårt för skolorna att få tillräckliga medel från andra källor. • Tre saker krävs för att få full utdelning av investeringar av gemenskapsmedel: kontinuerlig finansiering för att skapa varaktiga samarbetsnätverk; upprätthållande av tillförande av deltagare som ger "nytt blod"; samt spridandet av resultat till icke-deltagande inrättningar och individer. Otillräckliga anslag skulle riskera detta. • Problemet med otillräckliga resurser för att möta efterfrågan håller redan på att leda till att nationella myndigheter avstår från att sprida information om programmet i vida kretsar. Detta kommer att leda till att vissa typer av inrättningar, eftersatta regioner och individer som inte tidigare har deltagit i europeiskt samarbete kommer att utestängas. Detta kommer tillsammans med den låga bidragsnivån under vissa delar av programmet att negativt påverka programmets kapacitet för att upprätthålla principen om lika möjligheter som beskrivs i beslutet - en aspekt som Europaparlamentet lade särskild vikt på vid förhandlingarna om programmets antagande. % 4. Ökade budgetära problem under återstoden av femårsperioden Efterfrågan var stor redan under 1995 och 1996, men det är inte förrän 1997, och mer akut från om med 1998 och framåt som hela vidden av problemet kommer att kännas eftersom: • Det kommer att finnas behov att finansiera inte bara nya initiativ utan också ett förnyat stödbehov för andra och tredje året av de mångåriga projekt som uppmuntras i de flesta av Sokrates-programmets delar. • Antalet ansökningar om stöd kommer att stiga avsevärt när hela effekten av de informationskampanjer som utfördes under 1995 och 1996, visar sig genom antalet förslag till projekt. De tre nya medlemsstaternas deltagande i vissa åtgärder kommer troligtvis också att visa på en fortsatt tillväxt. • Vissa av programmets åtgärder kommer för första gången att vara tillgängliga i sin helhet, såsom: - Institutionella avtal inom Erasmus-programmet. Efterfrågesiffrorna för åtgärden 1997 är redan kända och har omnämnts ovan. De utgör en begäran på omkring 250 miljoner ecu (+ 25 % jämfört med 1996); - Bidrag för att låta lärare delta i utbildning på arbetsplatsen (Comenius). Dessa bidrag är nödvändiga för att säkerställa att projektens innovationspotential att fördjupa den europeiska dimensionen i utbildning verkligen når klassrummen. • Effekterna av andra gemenskapsinsatser kommer att märkas genom ökad efterfrågan av stöd inom Sokrates-programmet. Häribiand ingår i synnerhet initiativ som tagits efter Europaåret för livslångt lärande 1996(8) och Europaåret mot rasism 1997(9). Den ökning av budgeten som kommissionen föreslagit är därför berättigad för programmet i dess nuvarande form och dess nuvarande geografiska omfattning. Den föreslagna ökningen tar inte ens med i beräkningen de avsevärda budget som utvidgningen av Sokrates-programmet till de tio associerade länderna i Central- och Östeuropa och Cypern, kommer att medföra och som måste tas med i beräkningen(10). (8) Europaparlamentets och rådets beslut 2493/95/EG av den 23 oktober 1995 om inrättande av Europaåret för livslångt lärande, EGT nr L 256, s. 45 av den 26 oktober 1995. (9) Resolution utfärdad av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 23 juli 1996 om Europaåret mot rasism (1997), EGT nr C 237, s. l av den 15 augusti 1996. (10) De operativa kostnaderna (bidragen) som är direkt knutna till deltagande personer och inrättningar från de nya deltagarländerna kommer att täckas av bidrag från varje land, antingen genom medel som är hämtade från landets nationella budget eller dels genom nationella medel och dels genom medel från landets tilldelade medel för Phare-programmet (upptill 10 % får användas för detta syfte). Men samarbete med de nya länderna kommer också att inbegripa avsevärda kostnader för inrättningarna i de länder som redan deltar i Sokrates-programmet. •o- IV. SLUTSATSER Sokrates-programmet har åstadkommit mycket under sina två första år. Emellertid har erfarenheten från denna period visat att programmet inte kan upprätthålla, befasta och bygga vidare på dessa lovande tidiga resultat utan en avsevärd ökning i den övergripande finansieringsramen för programmet. Denna ökning skall genomföras under de två sista åren (1998 och 1999) av programmets första femårsperiod. Kommissionen skulle i en mer gynnsam budgetsituation inte tveka att lämna in ett förslag till en avsevärt större ökning än den förutsedda. En sådan ökning skulle vara fullständigt befogad utifrån kostnadseffektiviteten i de olika åtgärderna och det uttalade behovet av ytterligare resurser. Det belopp på 900 miljoner ecu som nu föreslås, en ökning med omkring 6 %, anses vara det lägsta belopp som är nödvändigt för att göra det möjligt för Sokrates-programmet att infria sin potential som ett medel för att nå ett verkligt utrymme för utbildningssamarbetet i Europeiska gemenskapen och för att undvika att en stor och inflytelserik del av de europeiska medborgarna blir besvikna vid en tidpunkt som är avgörande för den fortsatta utvecklingen i Europeiska gemenskapen. u Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut ändring av beslut 819/95/EG1 om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 126 och 127 i detta, med beaktande av kommissionens förslag,2 med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,3 med beaktande av Regionkommitténs yttrande4, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 189b i fördraget,5och med beaktande av följande: Gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates fastställs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 819/95/EC av den 14 mars 1995. Artikel 7 i detta beslut fastställer en finansieringsram för genomförandet av detta program under perioden 1. 1. 1995 - 31. 12. 1999. Den gemensamma förklaringen av Europaparlamentet, rådet och kommissionen om ovannämnda beslut av den 14 mars 1995 fastställer att Europaparlamentet och rådet två år efter programmets början avser att utvärdera de resultat som uppnåtts genom programmet. Kommissionen kommer sålunda att till parlamentet och rådet överlämna en rapport åtföljd av förslag som kommissionen anser lämpliga, inklusive sådana som avser den finansieringsram som lagstiftaren fastställt i enlighet med den gemensamma förklaringen av den 6 mars 19956. Europaparlamentet och rådet kommer att besluta om dessa förslag snarast möjligt7. EGT nr L 87, s. 10 av den 20 april 1995. Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 1995 om införande av finansiella bestämmelser i rättsakterna (95/C 293/03), EGT nr C 293, s. 4 av den 8 november 1995. EGT nr L 132, s. 18 av den 16 juni 1995. ti Europaparlamentet och rådet kommer att besluta om dessa förslag snarast möjligt7. I den rapport som kommissionen lämnat in8 i enlighet med den gemensamma förklaringen ovan beskrivs de enastående resultat som uppnåtts genom programmet under de två första åren. Programmet har mottagits synnerligen väl i utbildningsvärlden och det finns ett behov av att upprätthålla programmets inneboende drivkraft så att målen kan nås. Stödbehovet är redan flera gånger större än de tillgängliga resurserna och fortsätter att öka. Det föreligger därför ett behov av att säkerställa att en kritisk massa av medel upprätthålls så att kvaliteten säkerställs för de samarbetsinsatser som skall stödjas. Det finns behov av fortsatt stöd för projekt under deras utvecklingsfas, samtidigt som tillräckliga medel skall förbehållas nya projekt och verksamhet så att programmets möjlighet till ökad innovation säkras. Det föreligger därför ett behov av att anpassa programmets finansieringsram så att programmets kapacitet att uppfylla de mål som beskrivs i beslutet om fastställande av programmet. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Artikel 7. 1 i Europaparlamentets och rådets beslut 819/95/EG av den 14 mars 1995 skall ersättas med följande: Finansieringsramen för genomförande av detta program för den period som avses i artikel 1 skall vara 900 miljoner ecu. Artikel 2 Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 7 EGT nr L 132, s. 18 av den 16 juni 1995. 8 KOM (97) [. ] S> FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Ändring av gemenskapens handlingsprogram Sokrates som Europaparlamentets och rådets beslut nr 819/95/EG av den 14 mars 19951 fastställts genom 2. BERÖRD BUDGETPOST B3-1001 3. RÄTTSLIG GRUND Artikel 126 och 127 i Fördraget om Europeiska gemenskapen 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1. Allmänt mål Programmets allmänna mål är att bidra till en utbildning av hög kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna. Verksamheten inom programmet syftar till att det successivt bildas ett öppet europeiskt område för utbildning, genom att man ökar utbildningens kapacitet att anpassa sig till och förutse politiska, sociala, ekonomiska och tekniska förändringar, så att ungdomar och vuxna erhåller en utbildning som ger dem möjlighet att leva och arbeta inom Europeiska gemenskapens nya ramar. Programmets särskilda målsättningar är att utveckla en europeisk dimension i studier på alla nivåer för att på grundval av varje medlemsstats kulturella arv skapa en starkare känsla av europeiskt medborgarskap, främja en kvantitativ och kvalitativ förbättring av kunskaperna i Europeiska unionens språk, i synnerhet i de språk som talas och lärs ut i mindre utsträckning, för att öka förståelsen och solidariteten mellan de folk som bildar denna union, liksom att främja en interkulturell dimension i utbildningen, främja ett vittomspännande och intensivt samarbete mellan utbildningsinstitutioner på alla nivåer i medlemsstaterna, och på så sätt utöka deras intellektuella och didaktiska möjligheter, Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 87/10, 20. 4. 1995. 51 uppmuntra lärarnas rörlighet, för att bidra till att höja deras kompetens och ge studierna en europeisk dimension, uppmuntra studenternas rörlighet, genom att göra det möjligt för dem att bedriva en del av studierna i en annan medlemsstat, och på så sätt bidra till att befästa utbildningens europeiska dimension, uppmuntra kontakter mellan elever i Europeiska gemenskapen genom att främja den europeiska dimensionen i deras utbildning, främja ett akademiskt erkännande av examensbevis, studieperioder och andra kvalifikationer, med målet att underlätta utvecklingen av ett öppet europeiskt område för samarbete inom utbildning, främja öppen undervisning och distansundervisning inom ramarna för detta program, stimulera informations- och erfarenhetsutbyte för att mångfalden och särarten hos utbildningssystemen i medlemsstaterna skall bli en källa till ömsesidiga impulser. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förlängning Femårigt handlingsprogram (1995-1999). Förlängning beroende på de resultat som uppnås vid interimsutvärderingen av programmet. 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 5. 1 Icke-obligatoriska utgifter 5. 2 Differentierade anslag 5. 3 Typ av inkomster som avses: Inga 6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Som allmän regel gäller principen för finansiering tillsammans med alla källor i den offentliga eller den privata sektorn (samarbete mellan institutioner som kan komma i fråga: universitet och skolor, sammanslutningar som verkar på europeisk eller nationell nivå, icke-statliga organisationer, institutioner för vuxenutbildning, lokala organ, privata initiativtagare, företag, osv. ). gemenskpaens bidrag kanvara högre, upp till 75%, bland annat i följande fall: Projekt inom ett nytt verksamhetsområde på europeisk nivå, där omfattningen av europeiskt samarbete hittills varit särskilt lågt och där det finns starkt intresse från gemenskapens sida att främja detta samarbete. Projekt i vilka organ medverkar som skulle ha tydliga svårigheter på grund av sin ställning eller sin art att anskaffa en samfinansiering motsvarande gemenskapens bidrag (till exempel välgörenhetsorganisationer eller organisationer där medlemmarnas arbete till stor del är ideellt eller frivilligt) eller organ som ännu inte i större utsträckning deltagit i det europeiska samarbetet. Projekt där gemenskapen har särskilt intresse av att tillföra en gränsöverskridande dimension till det arbete som organen hittills utfört endast på nationellt plan. Projekt som omfattar medlemsstater där området i fråga är mindre utvecklat. 5* Projekt vars resultat är sådant att det finns stort gemenskapligt intresse att verka för att det sprids i stor utsträckning. Stöd till 100% kan endast ges till utredningar och analyser som görs av utomstående, samt i andra undantagsfall på grundval av en detaljerad motivering. 7. BUDGETKONSEKVENSER 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden) 7. 1. 1 Allmän bakgrund Genom ett förlikningsförfarande fastställdes för Sokrates-programmet ett belopp på 850 miljoner ecu för tiden 1995-1999. Detta belopp var avsevärt lägre än det som kommissionen hade föreslagit (1005,6 miljoner ecu), trots att beloppet måste täcka Europeiska gemenskapens behov när den nu består av 15 medlemsstater och inte lägre 12, som vid kommissionens första förslag, samt nya element som tillkommit under förhandlingarna, till exempel vuxenutbildning. Det realistiska i kommissionens ursprungliga budgetplaner har till stor del bekräftats. Under 1995, det första året som programmet genomfördes, var det sammanlagda begärda beloppet på drygt 500 miljoner ecu redan ungefär tre gånger större än den tillgängliga budgeten. Under 1996 noterades en ny höjning av begäran jämfört med 1995. Till exempel blev antalet skolor som ville delta i Comenius-partnerskap fem gånger större på ett år, och det belopp som de sökande begärde översteg flerfaldigt den tillgängliga budgeten för 1995 och 1996 för flera av delprogrammen, däribland på de nya områden som gemenskapen finansierar. Detta läge ger upphov till en tilltagande oro, med tanke på att Sokrates uppgift är att nå en så stor grupp som möjligt i alla utbildningssektorer, vilket främjar en stark identifieringskänsla med Europa hos medborgarna. Av flera skäl har den totala effekten när det gäller efterfrågan ännu inte blivit kännbar. Från och med 1997, och särskilt 1998, kommer den att öka, bland annat på grund av följande: Man kommer att känna av den total effekten av att projekten sträcker sig över flera år: den årliga budgeten måste täcka inte bara "nya" projekt utan även det andra och tredje året i treåriga projekt inom de olika delprogrammen. Vad gäller ansökningar om stöd till nya projekt, kommer man att märka den fulla effekten av informationskampanjer och förberedande besök som ägt rum under 1995, 1996,och 1997. De nya medlemsstaterna kommer troligen att delta i större utsträckning. Vissa nya insatser kommer att bli effektiva fullt ut, däribland det "institutionella avtalet" i kapitel I (Högre utbildning - Erasmus), åtgärd 1. För denna insats uppvisar ansökningarna för 1997 en ökning med 25% jämfört med det föregående finansieringssystemet och uppnår enbart för denna insats ett belopp på 250 miljoner ecu, stipendier till lärare för att de skall kunna delta i fortbildning enligt kapitel II (Skolutbildning- Comenius), åtgärd 3. 2. 53 Effekterna av vissa andra kompletterande åtgärder kommer att märkas fullt ut, bland annat Europaåret för livslångt lärande (1996) och Europeiska året mot rasism (1997). Kommissionen föreslår en ökning av det totala anslaget för programmet med ett belopp på 50 miljoner ecu (5,9 % av det belopp som för närvarande beviljats). Detta belopp är ett minimum för att motsvara programmets mål. Kommissionen skulle utan tvekan föreslå ett högre belopp under mer gynnsamma finansiella omständigheter, det vill säga minst beloppet i kommissionens ursprungliga förslag. Det bör noteras att denna ökning är motiverad med tanke på programmets utveckling i sin nuvarande geografiska omfattning. Den tar inte ens hänsyn till de betydande konsekvenser för budgeten som följer av Sokrates utvidgning till de tio associerade länderna i Central- och Östeuropa, och till Cypern2, som även den bör täckas under den aktuella tiden3. 7. 1. 2 Beräkningsmetod Med beaktande av bestämmelserna i bilagan till beslutet vilar beräkningsmetoden av den totala kostnaden för insatsen dels på det enhetsbelopp som bedöms lämpligt för de olika typerna av verksamhet som erhåller stöd, beroende på deras särdrag, dels på deras frekvens (årligt urval) och antalet projekt/personer som utgör en kritisk massa för varje insats. Man bör även ta hänsyn till behovet av att garantera ett upprepat stöd för en lämplig tid, som i allmänhet inte överstiger sammanlagt tre år, samt ett tillräckligt antal nya projekt för att säkerställa projektets nyskapande effekt. För att räkna ut enhetskostnaden samt det uppskattade antalet mottagare har man tagit noggrant hänsyn till erfarenheterna från programmets första två år. Detta gäller sådana nyckelfaktorer som till exempel insatsens procentandel, det nödvändiga minimibeloppet för att stödet skall vara meningsfullt, procentandelen projekt i de fleråriga insatser som behöver en förlängning av det beviljade stödet, I beslutet som inrättar Sokrates-programmet anges även att det är möjligt att utvidga insatserna till Malta. Förhandlingar har förts med målet att Malta skall kunnna delta i programmet inom ramen för förberedelserna för anslutningen till gemenskapen. Eftersom Maltas regering dock nyligen har fattat beslut om att vänta med sin ansökan om anslutning, har rådet ålagt kommissionen att inleda preliminära tekniska kontakter för att fastställa de framtida relationerna mellan gemenskapen och Malta. Eftersom ingen idag vet vilken slutlig ståndpunkt som kommer att antas av Malta och gemenskapen i denna fråga, innehåller denna text ingen hänvisning, varken positiv eller negativ, till att programmet eventuellt skulle öppnas för Malta i framtiden. De driftskostnader som är direkt knutna till deltagandet av personer eller insititutioner från de nya deltagarländerna kommer att täckas genom bidrag från varje land, antingen helt och hållet ur den nationella budgeten, eller delvis ur den nationella budgeten och delvis ur den budget för Phare- programmet som beviljas landet i fråga (maximalt 10 % av den nationella budgeten för Phare- programmet får användas för detta ändamål). Samarbetet med de nya länderna kommer dock att medföra betydande kostnader för institutionerna i de 18 länder som för närvarande deltar i Sokrates. Om dessa kostnader inte täcks av kompletterande medel kan man inte upprätthålla ett så omfattande samarbete mellan medlemsstaterna som gemenskapen redan uppnått. 5» antalet projekt/personer som utgör en minimal kritisk massa för varje insats. Det ungefarliga antalet mottagare samt de genomsnittliga belopp som man planerar att bevilja för de olika insatserna under 1998 är följande: Kapitel I (Erasmus) Insats 1 (institutionella avtal): inom en generell skala mellan 10 000 och 50 000 ecu, kommer varje institution att erhålla i genomsnitt 17 000 ecu för hela sin verksamhet av europeisk dimension. Ungefär 1 586 institutioner kommer att få stöd. Insats 1 (tematiska nätverk): varje nätverk kommer att erhålla i genomsnitt 70 000 ecu. Detta gör det möjligt att förlänga finansieringen av de 30 projekt som valts ut för 1996 och 1997 och finansiera fem nya nätverk. Insats 2 (stipendier för studenters rörlighet): Om man antar att efterfrågan ökar mycket blygsamt med 1 % - vilket klart understiger ökningen under de föregående åren - är det maximala antal studenter som kan hoppas på stipendier ungefar 182 0004. Om alla de studenter vars rörlighet godkänds inom Erasmus erhåller stipendier för att underlätta vistelsen utomlands, kommer varje student att få i genomsnitt 400 ecu för en genomsnittlig vistelse på 7 månader (57 ecu i månaden). Kapitel II (Comenius) Insats 1 (samarbete mellan skolor/europeiska pedagogiska projekt): varje deltagande skola erhåller i genomsnitt 2 000 ecu per år, med ett tillägg på 1 000 ecu för samordnande skolor, med tanke på det extra arbete denna uppgift medför. Det totala planerade beloppet kommer att möjliggöra stöd till 8 500 skolor, och på så sätt upprätthålls progressionen mot kommissionens kvantitativa mål att koppla 10 000 skolor till denna insats inom en nära framtid. Man förutser en budget på 5 miljoner ecu, förutom de 19,7 miljoner ecu som förutses för partnerskapsprojekt, för att möjliggöra för ett uppskattat totalt antal på 10 000 lärare och rektorer att delta i utbytes- och besöksverksamheten. Insats 2 (interkulturell utbildning): varje projekt kommer att erhålla i genomsnitt 40 000 ecu. Sammanlagt 124 projekt planeras, varav 46 är nya och 78 projekt erhåller förlängt stöd. Insats 3 (3. 1. : projekt för fortbildning): varje projekt kommer att få i genomsnitt 20 000 ecu. Sammanlagt 128 projekt får stöd, varav 28 nya projekt och 100 förlängningar. Insats 3 (3. 2. stipendier): varje deltagande lärare får ett stipendium på 1 000 ecu i genomsnitt. Det totala antalet deltagare som far stipendier kommer att ligga på ungefär 1900. I samabnd med att Erasmus inkorporerades med Sokrates-programmet, gjordes en särskillnad mellan Erasmus-studenter med och utan stipendium (delvis) för rörlighet, där de senare skulle tilldelas de studenter som bäst behöver dem. 55 Kapitel III (Övergripande åtgärder) Insats 1 (punkt 2a: europeiska samarbetsprogram): varje program kommer att erhålla 75 000 ecu i genomsnitt. Sammanlagt kommer 36 program att få stöd, varav 14 nya och 22 förlängningar. Insats 1 (punkt 2b: fortbildning): varje deltagande lärare kommer att få ett stipendium på 1 000 ecu i genomsnitt. Det totala antalet deltagare kommer att ligga kring 6 900. Insats 1 (punkt 2c: assistenter i språk): var och en av de 500 assistenterna kommer att få ett stipendium på 5 300 ecu i genomsnitt för ett helt läsår. Insats 1 (punkt 2d: instrument och tester):varje projekt kommer att få 85 000 ecu i genomsnitt. Sammanlagt 35 projekt får stöd, varav 10 nya projekt och 25 förlängda. Insats 1 (punkt 2e: gemensamma pedagogiska projekt för ungdomar): varje projekt kommer att få 6 000 ecu i genomsnitt. Sammanlagt kommer 1 770 projekt att få stöd. Ungefar 33 000 ungdomar och 3 300 lärare kommer att delta i utbytet. Insats 2: varje projekt erhåller i genomsnitt 77 000 ecu. Sammanlagt kommer 85 projekt att få stöd, varav 20 nya projekt och 65 förlängningar. Insats 3: denna mycket sammansatta insats kommer till exempel att möjliggöra beviljandet av stöd till cirka 20 gränsöverskridande insatser med varierande omfång (jämförande analyser, studiebesök, utbyten av experter, konferenser, seminarier, pilotprojekt) beträffande politiska frågor av allmänt intresse inom utbildningssektorn, stipendier på 1 000 ecu i genomsnitt, för att möjliggöra för ungefär 1 150 beslutsfattare inom utbildning att göra studiebesök inom ramen för Arion, gemenskapsstöd till nationella informationscentrum för akademiskt erkännande (Naric), varvid varje centrum erhåller i genomsnitt 13 300 ecu, stöd på i genomsnitt 72 000 ecu inom vuxenutbildningen. Sammanlagt 75 projekt kommer att få stöd, varav 30 nya projekt och 45 förlängningar, beviljande av ungefär 300 stöd på 10 000 ecu i genomsnitt till sammanslutningar o. d. , som verkar inom utbildning på europeisk nivå, bidrag avsedda att stödja de nationella byråernas informationsverksamhet, finansiering av utvärdering och uppföljning av programmet. Den genomsnittliga stödet för förberedande besök inom de olika delprogrammen kommer i genomsnitt att ligga på mellan 500 och 1 000 ecu per person för ett veckolångt besök, inklusive alla resekostnader och traktamenten. Det exakta beloppet beror bland annat på besökets längd och reseavstånd. 56 7. L 2 Konsekvenser av den planerade ökningen Den planerade ökningen av det finansiella anslaget kommer att användas på ett strategiskt snarare än på ett lineärt sätt. I ett läge som kännetecknas av en snabbt stigande efterfrågan och en minskande budget, kommer denna ökning att särskilt tjäna till att undvika att det genomsnittliga beloppet i vissa delprogram inte understiger en viss miniminivå som är nödvändig för att bidraget skall förbli effektivt och även - i vissa fall. för att programmet förblir trovärdigt, verka för att åtminstone ett minimum resurser förblir tillgängliga för nya projekt, vilket på så sätt bevarar programmets nyskapande karaktär, skapa förutsättningar för att en viss ökning av det utvalda antalet projekt eller stipendiater blir möjlig. Detta är nödvändigt för att programmets kvantitativa effekter i förhållande till målgruppernas storlek bibehålls, eftersom målgruppernas storlek tilltar tydligt i flera utbildningssektorer i länderna i gemenskapen, undvika ett läge där budgetbegränsningarna leder till indragningen av de medel som är nödvändiga för spridningen av projektens resultat, vilket skadar lönsamheten av de investeringar som gjorts tack vare gemenskapens bidrag. Vad gäller de enhetskostnader som ligger till grund för den finansiella förslaget, har man i beräkningsprincipen varit tvungen att ta hänsyn till den situation som uppstod redan 1996 och som blir allt tydligare 1997. Av analysen av de två första åren framgår att enhetsstödet för vissa nyckeldelar av programmet redan sjunker till en extremt låg nivå, och i vissa fall skulle det inte längre kunna säkerställa att projekten uppnår önskade resultat. Det vore lämpligt att undvika en situation som gynnar de personer och institutioner som förfogar över större ekonomiska medel, och på så sätt skadar programmets kapacitet att bibehålla den princip för lika möjligheter som fastställs i beslutet. Dessutom har erfarenheterna från 1995 och 1996 visat att otillräckliga medel för att möta en efterfrågan på hög kvalitet för vissa typer av gränsöverskridande projekt och individuell rörlighet skulle leda till att de nationella byråerna avstod från att i större skala sprida information om programmet. Detta i sin tur skulle leda till mycket olyckliga följder för de institutioner, regioner och kategorier av missgynnade personer som ännu inte deltagit i det europeiska samarbetet och ännu inte är fullt medvetna om de möjligheter som Sokrates erbjuder. 57 Denna oro gäller bland annat följande punkter: Kapitel 1 (högre utbildning/Erasmus): under 1997 inom ramen för en skala på mellan 10 000 och 50 000 ecu, kommer varje institution att få endast ett genomsnittligt belopp på 16 000 ecu för sin samlande verksamhet med europeisk dimension inom ramen för sitt institutionella avtal. Om alla studenter i de utbytesprogram som godkänns av Erasmus fick stipendier till utlandsvistelser skulle stipendiet för varje student, resa och alla andra kostnader, uppgå till knappt 550 ecu för ett helt läsår (dvs. knappt 55 ecu per månad), vilket är ungefär 11% av de maximala 5 000 ecu som är tillåtna enligt beslutet. Även om det finns andra fördelar än rent ekonomiska med att bli Erasmus-student, är det allmänna intrycket att denna situation skulle allvarligt skada denna väsentliga del av Sokrates. Den planerade ökningen för 1998 kommer att åtminstone leda till en stabilisering av stipendienivån på nästan 60 ecu per student per månad, och ungefär 17 000 ecu per högskola i stöd till universiteten, trots att antalet studenter ständigt ökar något. Partnerskap mellan skolor inom ramen för kapitel II (Comenius). Dessa partnerskap som vart och ett utvecklas kring ett europeiskt projekt, utgör själva grunden för skolsamarbetet, som är den stora utmaningen och en av de viktigaste innovationerna i Sokrates. Stödet för varje skola som deltar i ett partnerskapsprojekt är vanligtvis endast 2 000 ecu per år (3 000 för skolor som samordnar dessa partnerskap). Detta belopp är extremt lågt och trycket på skolbudgeten på nationell nivå gör det svårt för skolorna att erhålla större kompletterande medel från andra källor. Det är nödvändigt att åtminstone stabilisera dessa belopp, som framöver kommer att vara snarare genomsnittliga än maximibelopp, alltmedan ökningen av antalet deltagande skolor fortsätter, i strävan efter en första kritisk massa skolor. Den genomsnittliga enhetsbelopp som beviljas för ett antal insatser för att stödja gränsöverskridande samarbetsprojekt kommer att minska tydligt under 1997. Detta gäller bland annat interkulturell utbildning, de gränsöverskridande Lingua-programmen, öppen undervisning och distansundervisning samt vuxenutbildning. Den ökning av budgeten som föreslås i kommissionens förslag skulle göra det möjligt att undvika, åtminstone för återstoden av nuvarande femårsperiod för Sokrates, en kontinuerlig minskning av dessa belopp. 58 7. 2. Fördelning enligt insatsens delar (i miljoner ecu) 1997 1998 1999 TOTA LT % 1995 + 1996 X ^ i ^ « t i j | i l å i ! i ^ ' ^ i r ^ ^ w $:^ m# ~~w i«ö" "WW $m$ m$ Insats 1 : Europeiska dimensionen 51,9 27,3 29,4 30,8 Insats 2: Studenternas rörlighet 145,6 68,8 72,8 76,2 XI, Skolutbildnitig (Comenius) 4M 28?6 34,2 «JSyCÉ USA 16,1 Insats 1: Europeiska projekt Skolpartnerskap / 30,0 19,7 24,7 26,1 Insats 2: Interkulturell utbildning 11,0 4,7 Instats3: Fortbildning -3,1: Projekt 5,8 4,8 4,2 2,9 5,0 4,5 2,6 - 3,2: Stipendier till deltagare 1,0 1,3 1,9 5,1 4,6 2,6 2,0 III, Övergripande åtgärder 104,6 46,8 494 5t3 2$1# 28,0 Insats 1: språkinlärning (Lingua) Främjande av 60,0 24,9 25,9 27,1 Insats 2: distansutbildning Öppen utbildning och 11,4 6,3 6,6 6,9 Insats 3 : erfarenhet Utbyte av information och 33,2 15,6 16,6 17,3 SAMMANLAGT Sokrates 348,9 171,5 185,5 194,1 900,0 100% 59 7. 3 Vägledande tidsplan över anslag Finansieringsram som fastställts för programmets hela löptid (référence privilégiée): 900 miljoner ecu. I artikel 7 i beslutet om programmet fastställdes ett belopp på 850 miljoner ecu (reference privilégiée). Europaparlamentet, rådet och kommissionen har enats om att Europaparlamentet och kommissionen två år efter det att programmet inletts kommer att göra en utvärdering av resultaten. I detta syfte kommer kommissionen att lägga fram en rapport tillsammans med sådana förslag som den bedömer lämpliga, däribland förslag beträffande den finansieringsram som fastställts av lagstiftaren enligt den gemensamma förklaringen av den 6 mars 1995. Europaparlamentet och rådet kommer att fatta beslut om dessa förslag snarast möjligt. 5 I enlighet med denna gemensamma förklaring har kommissionen utarbetat den fastställda rapporten. 6 Denna finansieringsöversikt åtföljer kommissionens förslag som syftar till att ändra programmets finansieringsramar från 850 till 900 miljoner ecu. Tid som avses: 1995-1999 (i miljoner ecu) CE 95 CE 96 CE 97 CE 98 CE 99 Total 175,9 173,0 171,5 185,5 194,1 900,0 124,4 51,5 143,1 29,9 147,2 24,3 159,0 26,5 166,3 27,8 175,9 173,0 171,5 185,5 194,1 124,4 194,6 177,1 183,3 192,8 27,8 900,0 CE CP 1995 1996 1997 1998 1999 senare. Totalt 5 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 132/18, 16. 6 1995. 6 KOM(97) [. ] fe Operativa utgifter för utredningar, expertmöten osv. , som ingår i del B: Fördelning 1998 1999 Totalt EG i milj. ecu - Utredningar - Expertmöten - Konferenser och kongresser - Information och publikationer TOTALT 0,500 0,250 0,250 3,000 4,000 0,500 0,250 0,250 3,000 4,000 1,000 0,500 0,500 6,000 8,000 8. BESTÄMMELSER OM BEDRAGERIBEKAMPNING I samtliga avtal, överenskommelser och juridiska åtaganden mellan kommissionen och bidragsmottagarna föreskrivs att kommissionen och revisionsrätten i första och i andra led (dvs. direkt hos den som tar emot bidraget från gemenskapen eller hos mottagaren i andra led när en verksamhet sköts lokalt) kan genomföra en kontroll på platsen. Bland annat omfattas mottagarna av stöd till insatserna av skyldigheten att lämna in en rapport och en ekonomisk redovisning. Dessa analyseras såväl med hänsyn till innehåll och bidragsberättigade utgifter i enlighet med gemenskapsbidragets mål, som med hänsyn till de avtalsmässiga skyldigheterna och ekonomiska principer för sund ekonomisk förvaltning. I de avtal som ingås mellan kommissionen och de organ som utsetts till att sköta den decentraliserade verksamheten kommer minimivillkor att införas. Ovannämnda organ måste införa dessa villkor i överenskommelserna med de slutliga mottagarna för att garantera att de slutliga mottagarnas och gemenskapens intressen i så hög grad som möjligt skyddas. G 9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 9. 1 Särskilda och kvantifierbara mål, målgrupper 9. 1. 1 Sokrates-programmet i sin helhet Målet med Sokrates-programmet är att höja kvaliteten på utbildning genom att stärka samarbetet och öka rörligheten på europeisk nivå. För att uppfylla detta ändamål syftar man i programmet även till att skapa förutsättningar för en bättre synergieffekt mellan utbildningssektorerna genom att vända sig till aktörerna inom utbildning på ett liknande sätt men samtidigt under de former som är lämpliga med hänsyn till deras roller och deras behov (rörlighet, samarbete inom läroplaner osv), och genom att stödja samarbetskanalerna mellan sektorerna. Vad gäller verksamhetens kostnadseffektivitet framgår det av de två första årens resultat, enligt den rapport som utarbetats för denna tid i enlighet med den gemensamma förklaringen från de institutioner som nämnts ovan, ett antal betydelsefulla strukturella aspekter, bland annat följande: Stödet till gränsöverskridande projekt inom ramen för flera delprogram har lett till hundratals multilaterala nätverk, varav merparten redan bevisat att de kan bli varaktiga samarbetsstrukturer. Fördelarna med dessa nätverk kommer följaktligen att märkas under en mycket längre tid än den under vilken de finansierats inom ramen för Sokrates. Stöd har beviljats på så sätt att alla medlemsstater har kunnat delta fullt ut i de olika samarbetsformerna, däribland de stater vars perifera och/eller ekonomiska läge tidigare utgjort ett stort hinder för europeiskt samarbete. Stödet från gemenskapen har visat sig vara ett effektivt instrument för att göra det möjligt för projektansvariga att inhämta kompletterande resurser från annat håll. I högre utbildning utgör bidragen från Sokrates i genomsnitt endast 10% av den totala kostnaden för olika sorters verksamhet inom rörlighet och 15% av kostnaden för nya tematiska nätverk. har man Dessutom av förvaltningsstrukturerna, en ökad decentralisering och därigenom kommit närmare mottagarna för insatserna. rationalisering programmet genomfört en i Emellertid visar analysen av de två första åren även på ökande otillräckligheter i finansieringen av vissa delprogram, främst vad gäller minimibeloppet för att bibehålla effekten av gemenskapens stöd. Kommissionens förslag till vilken denna finansieringsöversikt är bilagd, har utarbetats i syfte att åtminstone till ett minimum avhjälpa denna situation (se punkt 7. 1 ovan). Med beaktande av den ökning som kommissionen föreslår utgör den sammanlagda finansieringsramen för programmet för år 1998 ungefär 0,2% av gemenskapens totala budget. ta 9. 1. 2. Särskilda insatser i programmet Vad gäller de särskilda kvantifierbara målen anges under punkt 7. 1 ovan det ungefärliga antalet projekt som man avser stödja. Kapitel I - Högre utbildning - Erasmus Särskilda mål Insats 1 : Främja den europeiska dimensionen på universiteten Institutionella avtal Den mest nyskapande idén i kapitel I är de institutionella avtal som för första gången slöts för läsåret 1997-1998 med universitetet, och rationalisering av samarbetsverksamheten, ekonomiska stordriftsfördelar på områden av gemensamt intresse (språk, förvaltning, bostad osv. ) och ett mycket större engagemang i samarbetet mellan undervisande personal och högskolemyndigheter. till en ledde som Det första delen ansökningar beträffande det institutionella avtalet visar tydligt inte bara ett gemensamt engagemang för studenternas rörlighet, som hittills har utgjort en hörnsten i Erasmus-Sokrates, men även en särskilt stor efterfrågan vad gäller stöd till sådan verksamhet som avser att införa en europeisk dimension i kursplanerna för studenter i allmänhet. Det rör sig bland annat om rörlighet för undervisande personal, kostnadseffekten för den verksamheten är dubbel: dess eget värde ligger i förbättringen av kvaliteten i högskolornas kursplaner och i undervisningsmetodiken, men den utgör även ett viktigt medel för att tillfoga en europeisk dimension i studierna för de studenter som inte direkt kan utnyttja rörligheten, gemensamt utarbetande av kursplaner: detta är ett ypperligt sätt att höja innovationspotentialen och undervisningens kvalitet, och samtidigt ge en europeisk dimension till alla studenters studier. Denna verksamhet kan gå ut på att man utarbetar kurser med ett specifikt europeiskt innehåll (till exempel EG-rätt) som är avsedda för alla studenter. Vid sidan av det samarbete kring kursplaner som redan fick stöd i det tidigare Erasmus-programmet, finns det i Erasmus-programmet inom Sokrates tre nya åtgärder för utarbetande av kursplaner: kurser av "magister"-typ som möter behov av mänskliga resurser inom vissa sektorer som hittills visat brister på sådana resurser; de europeiska modulerna; integrerade kurser som kombinerar en särskild utbildning med språkutbildning, Q> intensiva program: dessa erbjuder studenter och undervisningspersonal från flera länder en värdefull möjlighet att träffas, utbyta erfarenheter, kunskaper och idéer inom ramen för en koncentrerad kurs. Många kurser leder till gemensamt utarbetande av undervisningsmaterial och till nya projekt för gemensam forskning som inbegriper undervisningspersonal och studenter. Högskolorna erkänner i allt större utsträckning värdet i dessa åtgärder, eftersom efterfrågan har mer än fördubblats 1997 jämfört med föregående år. Organiseringen av studenternas rörlighet förblir dock en avgörande del i de institutionella avtalen. Gemenskapen beviljar två slags stöd: Stöd som är avsett att underlätta kontakten mellan högskolor för att de organisatoriska ramarna för rörligheten skall vara av optimal kvalitet. Detta gäller till exempel akademiskt erkännande, mottagande av studenter, språklig förberedelse, hänsyn till särskilda behov hos handikappade studenter som deltar i rörligheten, osv. Inom ramen för det institutionella avtalet får varje universitet till uppgift att införa ett lämpligt förvaltningssystem för sina studenters gränsöverskridande rörlighet, genom att utse de centrala tjänster som ansvarar för detta, men även personer som har denna uppgift på fakultets- och institutionsnivå. På så sätt uppnår man bästa kostnadseffektivitet av gemenskapens stöd. Ansökningarna från universiteten för läsåret 1997/98 visar att det institutionella avtalet har lett till att de inrättat lämpliga strukturer för detta. Det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (European Credit Transfer System -. ECTS): detta system som infördes som pilotetapp under läsåren 1989/90 till 1994/95 utgör en effektiv ram för att ge de studenter som flyttar på sig studiemeriter som helt kan överföras mellan europeiska universitet. I utvärderingen av pilotetappen betonades att den underlättar och höjer kvaliteten i studentutbytet. Systemet har lett till en avsevärd ökning av kursernas tydlighet, vilket är nödvändigt för det akademiska erkännandet, och även för det akademiska samarbetet allmänt sett. Under läsåret 1995/96 utvidgades pilotetappen till att omfatta nästan 1 000 fakulteter och institutioner vid ungefar 230 högskolor, och det är uppenbart att när ECTS blir tillgängligt för alla införandet av system kopplande till det högskolor institutionella avtalet, kommer det att få ännu större spridning: ungefär två tredjedelar av alla de universitet som söker institutionella avtal har ansökt om bidrag för att införa ECTS vid åtminstone en fakultet eller institution. Detta utgör en fyrfaldig ökning jämfört med antalet högskolor som för närvarande tillämpar systemet. i Europa tillsammans med De tematiska nätverken utgör den andra stora innovationen i kapitlet om högre utbildning inom Sokrates. Med ledning av erfarenheten från införandet av program för samarbete mellan universitet (Programmes interuniversitaires de coopération-PIC), ger gemenskapen stöd till projekt i vilka universitet som är sammankopplade inom ramen för de tematiska nätverken medverkar, för att främja samarbete och underlätta kontakterna mellan fakulteterna, samt möjliggöra reflexioner om framtiden för utbildningen inom olika ämnen. Universitetens förvaltning utgör också ett tema. Dessa nätverk är med andra ord platser för samarbete, särskilt anpassade för att uppnå synergieffekter inom kursplaner, och utföra framtidsanalyser av behoven, och de kommer således att vara instanser som ger upphov till och kanaliserar universitetens strävanden efter en kvalitetsutbildning som till pågående samhällsekonomisk utveckling. På så sätt gynnar nätverken en ökad effektivitet och besparingar i de investeringar som varje högskola gör för att anpassa och förbättra sin undervisning. Gemenskapens stöd har fått ett mycket positivt mottagande i universitetskretsar, eftersom nästan 500 intresseanmälningar lämnades in. De 28 utvalda nätverken omfattar i genomsnitt 70 universitet. Även ungefär 85 sammanslutningar och vetenskapliga sällskap är delaktiga. Gemenskapens stöd har utgjort endast 15% av den totala kostnaden för de projekt som de utvalda nätverken planerar, men det har varit den sporre som gett upphov till en omfattande tar hänsyn rörelse för samarbete med utnyttjande av akademiska resurser inom hela gemenskapen. Kostnadseffektiviteten är följaktligen uppenbar. Insats 2: Främja studenternas rörlighet och bekosta stipendier för rörlighet Inom ramen för Sokrates fortsätter gemenskapen att utveckla det stipendiesystem som har införts i Erasmus, och vilket hittills har möjliggjort rörligheten för nästan en halv miljon studenter. Särskilda behov för studenter som är i en mindre gynnsam ekonomisk situation, eller som har ett handikapp, beaktas. Gemenskapen kommer att fortsätta att utöka en av de mest intressanta aspekterna i insatsen, nämligen sin kapacitet att uppmuntra studenter att röra sig mot de stater som, bland annat på grund av sitt officiella språk annars inte skulle ha fått fördelen att ta emot ungdomar från andra medlemsstater vid sina universitet. Dessutom bör det noteras att den kostnad som gemenskapen täcker för att återställa denna balans av strömningar, samt för att främja rörligheten i allmänhet, är i själva verket ganska blygsam. Den täcker endast en bråkdel av den totala kostnaden för rörligheten, men har dock legat till grunden för samfinansiering från offentliga och ibland privata enheters sida, vilket vittnar om att staterna blivit medvetna om behovet och värdet av rörlighet inom högre utbildning. Erasmus stora inflytande såväl kvalitativt som kvantitativt på europeiskt samarbete har varit föremål för rigorösa och kontinuerliga utvärderingar. För universiteten omfattar fördelarna högre tack vare delad expertis och erfarenhet, en förbättring av standard på utbildningen undervisningen i främmande språk, en effektivare spridning av information, en förbättring av akademiskt erkännande och bättre interna administrativa förfaranden, bland annat vad gäller förvaltning av internationellt samarbete på högskolornas och institutionernas nivå. Det nya eller intensifierade samarbetet inom forskning har även det visat sig vara resultatet av ett stort antal nära kontakter mellan den akademiska personalen i olika länder. Merparten av de studenter som berörs av Erasmus visar en akademisk erfarenhet som berikas av täta kontakter med lärarna vid den mottagande högskolan. Utredningar om tidigare deltagare visar att de utexaminerade får tack vare Erasmus lättare att hitta arbete, och oftare får tjänster som kräver internationella kunskaper och erfarenheter. Målgrupp Målgruppen för Erasmus utgörs av alla 5 600 högskolor, 600 000 högskolelärare och 11 miljoner studenter i medlemsstaterna. Kapitlet Erasmus är öppet för alla studieområden och alla typer av högskolor. Särskild uppmärksamhet riktas till högskolor som inte är universitet och som inte förfogar över samma infrastruktur som universiteten, samt vissa studieområden som har behov av särskilt främjande, som till exempel språk eller lärarutbildning. fe Budget Budgeten för insats 1 (29,4 miljoner ecu år 1998) utgör 29% av den totala budget för kapitel I. Större delen av denna budget anslås till den verksamhet som beskrivs under a) ovan och som utgör den grund på vilken samarbetet vilar. Under de senaste åren har det ekonomiska bidrag som beviljats universiteten för denna verksamhet avsevärt minskat, och visat mycket gynnsamma kostnadseffekter. Den planerade budgeten skall främst syfta till att ge ett fortsatt begränsat stöd till alla de högskolor som erbjuder verksamhet av europeisk dimension och hög kvalitet, eftersom detta bidrag - trots att det utgör en mycket liten procentandel av den totala kostnaden, har visat sig vara av utomordentlig betydelse för att högskolorna skall kunna skaffa medel från andra offentliga och privata källor. Verksamhet som syftar till att införa en europeisk dimension i studierna för alla studenter kommer att prioriteras. Man bör dessutom betona den strategiska vikten hos dessa åtgärder för att de studenter som stannar på samma högskola - och vilka utgör den stora merparten av hela studentkåren skall förvärva en intellektuell och social "merit" av europeisk räckvidd, vilken ger dem möjlighet att utvecklas inom gemenskapens nya ramar, att dra nytta av dem och att ge sin egen medlemsstat en öppenhet och en kunskap som överensstämmer med dagens samhällsekonomiska krav. Den betydelse som denna verksamhet har visat tillåter att man förväntar sig mycket gynnsamma kostnadseffekter. År 1998 blir det första året då de tematiska nätverken fungerar fullt ut, eftersom de nätverk som för första gången fick stöd under 1996 och 199? kommer ännu att behöva stöd vid sidan av årets nya nätverk. Deras andel i den totala budgeten för kapitel I utgör ungefär 2,4 %. Insats 2 absorberar den största delen av den budget som tilldelats kapitel I (71 %) och står för 39 % av programmets sammanlagda budget. Mervärdet i gemenskapens insats för studenternas rörlighet erkänns av de nationella organen, universiteten, ungdomarna och deras familjer. Om man beaktar det stora antal studenter som utnyttjar den, den roll som den fysiska rörligheten har som motor för samarbetet, och Erasmus betydelse som ett instrument som bevisar och när konkretiserar regeringskonferensen pågår, visar sig kostnadseffekten än en gång mycket fördelaktig. Av dessa skäl fortsätter man att i Sokrates-programmet prioritera studenternas rörlighet. för medborgarna till Europeiska gemenskapen närheten just & Kapitel II- Skolutbildning - Comenius Kapitel II utgör en verklig nyhet i gemenskapens verksamhet inom utbildning. Det är ett första instrument för att främja det europeiska samarbetet på gemenskapens nivå, och inbegriper alla typer att skolor: förskolor, grundskolor och gymnasier. Det är särskilt angeläget att denna del av programmet blir framgångsrik, dels på grund av målgruppens storlek: i de länder som för närvarande deltar i Sokrates finns det ungefär 307 000 skolor, 4 miljoner lärare och ungefär 70 till alla som kan vara miljoner elever i skolor och förskolor. Informationsspridningen intresserade utgör följaktligen ett enormt företag. Dessutom har inte skolsektorn samma tradition av internationellt samarbete som högskoleutbildningen. Till detta tillkommer det faktum att skolor i allmänhet är mycket mindre självständiga än högskolor vad gäller förvaltning. Särskilda mål Insats 1 : Partnerskap mellan skolor Partnerskapen, som samlar flera skolor i minst tre medlemsstater utgör en synnerligt effektiv ram för samarbete med högt pedagogiskt värde, eftersom de vilar på utbildningsprojekt (europeiska utbildningsprojekt) som i sin helhet antagits av skolan. De stimulerar till pedagogisk verksamhet och sociala och personliga skolresultat med varaktig verkan hos elever och lärare. Detta har konstaterats under den pilotverksamhet som föregick denna insats, och dessutom bekräftats av erfarenheten under Sokrates två första år. Det pedagogiska värdet i de europeiska utbildningsprojekten som leder till partnerskap, och den prioritet som ges till projekt som visar effektiva system för spridning av resultat, gynnar multiplikatoreffekten och de positiva följdverkningarna för skolans samhällsekonomiska miljö, samt för andra skolor på de berörda orterna. tiotusentals Denna verksamhet genom partnerskap borde omfatta minst 10 000 skolor till slutet av Sokrates första femårsperiod, lärare och hundratusentals elever, med blygsamma enhetskostnader per skola (2 000 ecu för en deltagande skola och 3 000 ecu för den samordnande skolan). Man bör dock, vilket redan sagts ovan, se till att denna enhetskostnad inte hamnar under denna nivå som anses vara ett minimum för att stimulanseffekten bibehålls gentemot skolorna. Den verksamhet som kan vara berättigad till bidrag från gemenskapens syftar främst till ett samarbete som inte kräver fysisk rörlighet, med undantag för utbyte och praktik för lärare och rektorers studiebesök. Man kan följaktligen förvänta sig en betydande och varaktig effekt till en minimal kostnad. Enligt en opinionsundersökning bland rektorer sade sig nästan alla i princip vara beredda att delta i partnerskap. &h Redan på detta tidiga stadium är det tydligt att de multilaterala partnerskapen mellan skolorna bekräftar det som den tidigare pilotverksamheten utlovade. Erfarenheten från de två första Sokrates-åren har visat att de erbjuder en effektiv ram för utvecklingen av en bred skala insatser och initiativ för samarbete mellan skolor och för att få till stånd eller intensifiera den europeiska dimensionen i klassrummet. De visar också att de kan utgöra källor till nydanande lösningar och utveckling av lärarkompetensen tack vare intensiva gränsöverskridande kontakter mellan kolleger och utarbetande av nytt läromaterial. Dessutom sägs de ha en positiv effekt på de deltagande elevernas allmänna motivering. Genom att samarbeta i ett gemensamt projekt som ingår i läroplanen får elever en mycket närmare inblick i livet och inlärningen i andra europeiska länder. Användningen av ny informations- och kommunikationsteknik för att bibehålla kontakterna med partnerskolorna utomlands leder till att eleverna blir förtrogna med denna väsentliga aspekt av det moderna samhället. Förutom de egentliga projekten bidrar även stipendierna för studentutbyte och lärarpraktik inom industri, handel och andra organisationer utanför utbildningssektorn till att det utvecklas ett tydligare band mellan dem och de lokala företagen, och en mer effektiv förberedelse av eleverna till arbetslivet. Studiebesöken ger rektorerna möjlighet att få full information om partnerskapen i deras "skol"-projekt, samt att på ett kritiskt sätt jämföra förvaltning och styrning i skolor i olika länder, vilket kan ha betydelse för ett bättre utbud inom utbildning i allmänhet. Insats 2: utbildning av barn till migrerande arbetstagare, till zigenare, till personer som på grund av sitt arbete inte är bofasta och till andra icke-bofasta personer, samt interkulturell utbildning Vikten av denna insats som instrument för främjande av den sociala sammanhållningen i dagens alltmer multikulturella samhälle blir alltmer uppenbar. Detta gäller alldeles särskilt åren 1998 och 1999, eftersom insatser får i uppgift att integrera ett ökande antal initiativ till följd av Europeiska året mot rasism 1997. Barn till migrerande arbetstagare, till zigenare och icke-bofasta personer finns nuförtiden i ett stort antal skolor och måste få en utbildning som verkligen ger dem lika möjligheter. Dessutom fordrar det politiska och sociala läget kraftansträngningar till förmån för interkulturell utbildning för alla, och de särskilda åtgärder som avses inom denna insats 2 kan utgöra ett försöksplan och en innovationskälla för alla ungdomar. Av verksamhetsåren 1995 och 1996 framgår tydligt vilka teman som är relevanta, nämligen införande av de migrerande arbetstagarnas språk som främmande språk för alla elever, ökad medvetenheten om betydelsen av det formella ordförrådet som används i klassrummet (undervisningsspråket) för resultaten för elever från missgynnade miljöer, användning av ny teknik och i synnerhet öppen undervisning och distansundervisning för zigenare och icke-bofasta personer, införande av interkulturella synsätt i den allmänna undervisningen för att främja förståelse för olika kulturer, religioner och språk, skapande av förutsättningar för utövandet av ett aktivt europeiskt medborgarskap, grundade på ömsesidig respekt och mänskliga rättigheter för alla, oberoende av kultur, ras eller religion, upprustning av skolor och projekt i missgynnade bostadsområden, med fokusering på de särskilda behoven hos skolor i storstadsområden med problem, genom samarbete mellan skolor, kommunala myndigheter, elever, föräldrar och lokala föreningar. fl? De stora problemen vad gäller integrering i skola och samhälle för ungdomar med invandrarbakgrund (9% av europeisk skolungdom), i synnerhet i storstadsområden med problem, återuppvaknande av främlingsfientliga och våldsamma attityder, och tillströmningen av zigenare och andra icke-bofasta österifrån (en miljon ungdomar i skolåldern) gör dessa problem högaktuella. En större effektivitet i åtgärderna säkerställs genom erfarenhetsutbyte och bättre fortbildning av de berörda lärarna. Utvidgning av dessa åtgärder till hela lärarkåren kommer att ge stordriftsfördelar och förbättra de införda systemen, samt en överföringseffekt genom att de pedagogiska resultaten ställs till förfogande för andra befolkningsgrupper som riskerar utslagning. Gemenskapens bidrag fokuserar på överförbar verksamhet, med högt pedagogiskt värde, samt på spridning. I detta syfte föreskrivs hädanefter i reglerna för deltagarna att det i varje land (minst tre länder) som deltar i ett projekt skall finnas minst två deltagande skolor, och att man bland annat prioriterar projekt som uppvisar tydliga spridningsstrukturer. Man har i denna insats redan uppnått en god jämvikt mellan de olika målgrupperna, varvid ungefär 40% av projekten ägnas förbättringen av det pedagogiska utbudet för barn till migrerande arbetstagare, 30% till att möta behoven hos barn till zigenare, till personer som på grund av sitt arbete inte är bofasta och till andra icke-bofasta personer, och de återstående 30% ägnas interkulturella frågor i samband med undervisningen i allmänhet. Kostnadseffektiviteten i insatsen är mycket gynnsam, särskilt med tanke på de ökande kraven i samband med antalet deltagande skolor. Stöd till europeiska nätverk visar sig vara ett effektivt medel för utbyte av idéer och goda rutiner samt en kommunikationskanal om interkulturella problem rent allmänt. En hög andel av de projekt som får stöd leder dessutom till konkreta produkter med betydande verkningar som går bra mycket längre än till de skolor som direkt deltar i nätverken. Detta gäller till exempel läroböcker och undervisningsmaterial för barn till migrerande arbetstagare och icke-bofasta personer, undervisningsmoduler för interkulturell undervisning och databanker för att underlätta samarbetet mellan institutioner i olika länder. Bland dessa databanker finns till exempel en databank med ungefär 5 000 hänvisningar till organisationer och institutioner som är verksamma inom detta område, och en databank för allt pedagogiskt material för interkulturell undervisning i Europa. Kostnadseffektiviteten kommer också att öka tack vare att man i projekten inbegriper medel för öppen undervisning och distansundervisning, vilka kommer att göra det möjligt att nå icke-bofasta grupper och ge dem tillgång till utbildning av bättre kvalitet. Insats 3 : Uppdatering av lärarkårens kunskaper Denna insats har av sin natur en hög multiplikatoreffekt. Dels vänder den sig företrädesvis till dem som ansvarar för uppdateringen av kunskaperna hos till alla yrkesverksamma inom utbildning som på avgörande sätt bidrar till undervisningens kvalitet. Genom detta bidrar insatsen till att man tar hänsyn tili utbildningen som helhet genom att inbegripa studie- och yrkesvägledning och psykologiskt och pedagogiskt stöd. Den ger sålunda en ökad effektivitet mot ett blygsamt bidrag. lärarkåren, dels Insatsens huvudsakliga syfte är att tillfoga en europeisk dimension till uppdateringen av kunskaper, att överföra positiv erfarenhet och att skapa undervisningsmaterial som bör leda till omfattande stordriftsfördelar genom att man utvidgar utbudet av verktyg för denna målgrupps fortbildning. En viktig aspekt i insatsen gäller fortbildning av lärare som har hand om missgynnade personer, samt förbättringen av metoderna för att undvika misslyckad skolgång, vilket är en viktig del med tanke på den strategiska investeringen av gemenskapsstöd, eftersom den bör bidra till att man undviker de omfattande mänskliga och ekonomiska kostnader som misslyckad skolgång i medlemsstaternas utbildningssystem för med sig. & Deltagandet av ett antal institutioner för fortbildning från flera länder i förberedelsen och organiseringen av kurser, och senare deltagande av lärare från flera länder i kurserna, utgör ett påtagligt mervärde i förhållande till den fortbildning som utformas och tillhandahålls på enbart nationellt plan. Verksamhetsformerna (gemensamma projekt och utarbetande av kursmaterial) kommer att främja överförandet av de mest lovande elementen i medlemsstaternas system, med full hänsyn till deras olikheter. Vad gäller kostnadseffektiviteten visar sig de projekt som får stöd inom denna insats vara av hög produktivitet: varje projekt leder till utformningen av en kurs för fortbildning som förverkligas inom en given tid, nämligen under det läsår som följer det under vilket stödet beviljades. Utdelningen är ungefär 1,5 kurser per projekt under denna tid, men i verkligheten är denna andel klart högre, eftersom en betydande del av kurserna upprepas. Ett annat bidrag till effektiviteten är att denna insats kopplar samman kurserna och att man beviljar stipendiet till deltagare i dessa kurser, Samtidigt garanterar det faktum att de stipendier som beviljas deltagarna enligt delprogram 3. 2 är förbehållna deltagande i kurser inom ramen för delprogram 3. 1, kvalitet och optimal användning av stipendiemedel. De 47 stöden till 1995 års projekt har lett till 81 europeiska kurser och gett möjlighet till fortbildning för 2 200 - 2 500 lärare. Omfattningen av denna insats kommer att öka betydligt under kommande år. Det bör även noteras att man fäster alldeles särskild vikt vid att behöriga myndigheter i varje deltagande land erkänner denna fortbildning. På så sätt tenderar den verksamhet som far stöd att bli bättre införlivad med utbildningssystemen, och ger på så sätt en högre säkerhet av långsiktiga effekter för gemenskapens investering. Mer allmänt placeras denna insats bland den verksamhet i Sokrates som syftar till multiplikatoreffekter, varvid lärarkåren och andra yrkesverksamma inom utbildning är synnerligen lämpliga målgrupper. Målgrupp Målgruppen för Comenius är skolor på alla nivåer (cirka 307 000 i gemenskapen), elever, däribland barn till migrerande arbetstagare och zigenare (det finns ungefär 70 miljoner elever i förskolor, grundskolor och gymnasier), yrkesverksamma inom utbildning (drygt 4 miljoner inom gemenskapen). Tillvägagångssättet i denna del av programmet är att flerfaldiga antalet personer som indirekt drar fördelar av det, eftersom de direkta mottagarna endast kan utgöra en bråkdel av denna vida målgrupp. Därför koncentreras åtgärderna kring fyra element: Upprättande av partnerskap och nätverk. Verksamhet för att flerfaldiga resultaten. Fortbildning för lärare och yrkesverksamma inom utbildning i allmänhet, eftersom de kan flerfaldiga effekterna. Framställning av kurser och läromedel som kan användas under längre tid. Med tanke på målgruppens omfång är inte individuell rörlighet det viktigaste målet. Dock är rörligheten av en viss mängd nödvändig för att stödja upprättande, underhåll och framtida utveckling av nätverk, för att testa livsdugligheten hos modulerna, kurserna och läromedlen, och för att jämföra tillvägagångssätten i deltagarländerna. Eftersom utbildningsinstitutionerna som målgrupp är mycket färre än skolorna, är ambitionen att slutligen indirekt eller direkt nå alla dessa institutioner genom den verksamhet som far stöd. Budget I tilldelningen av de anslag som anses nödvändiga för dessa tre insatser har man tagit hänsyn till tillvägagångssättet ovan och planerat följande: 72 % av Comenius budget tilldelas insats 1, som har den största målgruppen. Med tanke på den minskade budgeten är det dock möjligt att endast en minskad andel (3 %) av de skolor som i princip vill ingå i ett partnerskap kommer att erhålla ett bidrag, dock mycket begränsat. En mer avsevärd ökning skulle vara nödvändig för att utvidga verksamheten till en reell nivå i kvantitativa termer, det vill säga 10% av skolorna i hela gemenskapen. Budgeten för insats 2 utgör 15 % av Comenius budget. Detta anses vara det acceptabla minimum, med tanke på att de sociala problem som insatsen är inriktad på tilltar. Budgeten för insats 3 består av två delar: del 3. 1 gäller utarbetandet av projekt som leder till anordnandet av kurser inom fortbildning, medan del 3. 2. gäller beviljandet av stipendier för deltagare i dessa kurser. Budgeten för insatsen som utgör 13 % av hela Comenius-budgeten, kommer att fördelas 58-42 mellan dessa bägge delar. * Kapitel III - Övergripande åtgärder I detta kapitel anges övergripande åtgärder för utbildning på alla nivåer och som kompletterar åtgärderna i de två första kapitlen. Insats 1 : Främjade av språkkunskaper (Lingua) Särskilda mål I denna insats ingår en rad åtgärder för att inom utbildningen främja kunskaper i gemenskapens språk (se andra målet under punkt 4. 1 ovan). I insatsen återkommer och utökas Lingua- verksamheten (1990-1994) inom skolsystemet. Insatsen syftar närmare till att främja gränsöverskridande samarbete för att förbättra kvaliteten på grund- och vidareutbildning för lärare, genom gemensamma projekt för utbildning av språklärare, främja rörlighet för lärare och lärarkandidater i främmande språk för att de skall få direkt kontakt med språk och levnadssätt i andra medlemsstater, samarbete främja och undervisningsmetodik, bland annat för de av unionens officiella språk som lärs ut och sprids i mindre omfattning, nyskapande utarbetande läromedel inom av stimulera ungdomarnas motivering att lära sig andra språk och kommunicera på dem, särskild ungdomar inom yrkesutbildning där språkinlärning intar en mindre plats. tekniska sektorn och inom den Vad gäller kostnadseffektivitet i insatsens olika delar bör följande noteras: I programmen för det europeiska samarbetet för utbildning av språklärare som får stöd enligt punkt 2 a) i insatsen är nästa alla Linguas målspråk representerade. De projekt som hittills fått stöd inom Sokrates kännetecknas av en ökande mångfald av ämnen och sektorer. Mer uppmärksamhet bör ges till viktiga nyskapande områden som tidig utlärning av främmande språk, multimedia och annan ny teknik och öppen undervisning och distansundervisning inom lärarutbildning. Enligt tidigare utvärderingar har dessa program väsentligt inflytande på utbildningen av språklärare vid de deltagande högskolorna och även utanför dem. Genom verksamheten vid dessa högskolor utgör de moduler, det material och de kursplaner som utarbetats en viktig kanal för innovation som bidrar inte bara till att förbättra de språkliga färdigheterna hos lärare och utbildare och deras självförtroende i användningen av målspråket, men även till att öka deras förståelse av språkets kulturella omgivning och till att förfina deras tekniska och metodologiska kunnande. De nätverk av högskolor som utvecklas genom programmen utgör en viktig källa för spridning, vars möjligheter kommer att systematiskt tas tillvara i framtiden. stipendier för att lärare i främmande språk skall kunna delta i fortbildning i en annan medlemsstat (punkt 2b) har en vidare tillämpning inom Sokrates, genom att de även omfattar lärare som vill undervisa i andra ämnen på ett främmande språk. Stödet inom denna åtgärd har flera verkningar: det ökar den gränsöverskridande rörligheten för lärare i främmande språk, förbättrar språkundervisningen, stärker den kulturella och den europeiska dimensionen allmänna yrkesmotivering och skapar en växande reserv av personer som eventuellt kan ingå andra former av samarbete inom Sokrates, såväl i Lingua som inom sko 1 samarbetet i Comenius. Det är alltså en åtgärd med låg enhetskostnad som leder till en bred skala resultat och vars effektivitet i framtiden kommer att öka genom ett tydligare närmande till de europeiska samarbetsprojekten. i klassrummet, bidrar till att öka lärarnas n Första etappen i pilotverksamheten för assistenter i språk (punkt 2 c) har åskådliggjort ett antal element som har direkt relevans för åtgärdens kostnadseffektivitet. Denna åtgärd har stor betydelse för att vidga idén och kvalitetsutbudet av språkträning i Europa med hjälp av assistenter. Assistentsystemet i Lingua har nydanande egenskaper, i och med att det endast omfattar lärarkandidater i främmande språk, och lägger tyngdpunkten på undervisningsmetodik snarare än enkel förbättring av språkkunskaper, samt prioriterar de språk i Europeiska unionen som är mindre spridda. Insatsen bidrar till att språkundervisningen blir bättre och mer varierad, bland annat genom att lärarkandidaterna förbättrar sina kunskaper i det språk som de kommer att undervisa i, samt i språkets kultur, genom att man hjälper nya lärare att förvärva kunskaper i ytterligare ett språk, och genom att utöka antalet europeiska språk som skolorna undervisar i och uppmuntra fler elever - samt även lärare och föräldrar - att lära sig ett nytt europeiskt språk. Det bör även noteras att det innan insatsen startades endast fanns tre länder med ett assistentsystem i större skala, för de mest talade språken. Projekten för utveckling av verktyg för ut- och inlärning av språk (kursplaner, material, instrument för utvärdering och bedömning osv. , som får stöd enligt punkt 2 d) i Lingua har visat sig vara en kanal för främjande av nyskapande, i synnerhet vad gäller framställning av läromedel. De produkter som utformas knyter bland annan an till användning av informationsteknik och telematik, däribland tillvaratagande av cd-rom och internet som hjälp i undervisning och inlärning, till den kulturella dimensionen i språkinlärningen, språk, bedömning av språkkunskaper, utformning av verktyg som ger ungdomar som varit mindre gynnade i skolgången en bättre möjlighet att delta i rörlighetsprogram och att dra större nytta av dem. inlärning av främmande tidig till Gemensamma utbildningsprojekt som får stöd enligt punkt 2e) tillför ett verkligt bidrag till ungdomarnas motivering och språkkunskaper, särskilt för dem som vanligtvis inte har möjlighet att lära sig språk: ungefär 56% av deltagarna går en teknisk eller yrkesinriktad utbildning. Prioriteringen av de språk som används och lärs ut i mindre grad blir så småningom kännbar. Projekten omfattar en mängd olika ämnen och varje projekt leder till praktiska och konkreta produkter, till exempel utställningar, tidskrifter, tekniska ordlistor, tvåspråkiga multimediaprogram, osv. fe Målgrupp Målgruppen består av fyra kategorier: Personer i alla åldrar som vill lära sig ett eller flera språk eller få sina språkkunskaper bedömda. Lärare och lärarkandidater i främmande språk som används i gemenskapen. De uppskattas vara drygt 300 000. Institutioner för grund- och fortbildning för lärare och instanser som berörs av utarbetande av läromedel Skolungdom, särskilt på tekniska och yrkesinriktade linjer. Budget Den budget som beräknas vara nödvändig för dessa insatser måste ses mot bakgrund av följande: Integreringen av grundutbildningen för lärare i främmande språk, vid sidan av fortbildningen som målgrupp för insats 1, kräver en ökad finansiering. Enligt den förvärvade erfarenheten verkar det absolut nödvändigt att utöka det antal lärare i främmande språk som kan fa bidrag till praktik i det land där språket talas enligt insats 1 punkt 2 b , jämfört med 1997. Betydelsen av denna praktik för såväl lärarnas yrkesverksamhet som för deras skolor ger anledning till att öka detta bidrag till rörlighet. Eftersom utvärderingen av pilotprojektet "Lingua-assistent" utföll mycket positivt är det nödvändigt att säkerställa finansieringen av ett minimalt antal stipendier inom ramen för insats 1, punkt 2c. Den ökade efterfrågan på grund av de nya medlemsstaternas anslutning börjar bli kännbar, bland annat eftersom de mindre talade språken prioriteras. För att ta hänsyn till lika möjligheter för de missgynnade målgrupperna vad gäller språkinlärning, bland annat för tekniska och yrkesinriktade utbildningar, bör man se till att stödet till gemensamma projekt enligt insats 1 punkt 2 e inte sänks ytterligare. Men beaktande av detta och av erfarenheten från de första två åren kommer de tillgängliga medlen att fördelas enligt förhållandet 1 1 %/ 27 % / 10 % / 12 % och 40 % ungefär, till de fem åtgärder som ingår i insatsen. K Insats 2: Främjande av öppen undervisning och distansundervisning Särskilda mål Öppen undervisning och distansundervisning är ett utmärkt medel för diversifiering av utbildningsutbudet för alla, och särskilt för dem som inte kan delta i utbildning som kräver fysik närvaro, och genom att tillföra den en europeisk dimension. Den är en nyckelfaktor som gör det möjligt för unionens medborgare att utnyttja de resurser för utbildning som finns inom gemenskapen, och den spelar en avgörande roll i ansträngningarna att förbättra standard och tillgänglighet av utbildning på alla nivåer och under hela livet. Förutom användningen av medlen inom öppen undervisning och distansundervisning såsom verktyg för stöd och flerfaldigande av insatserna inom Erasmus, Comenius och Lingua, syftar denna insats till att främja och utveckla öppen undervisning och distansundervisning i sig, genom gränsöverskridande partnerskap mellan organ som verkar inom distansundervisning eller genom ny informations- och kommunikationsteknik. Rapporten från arbetsgruppen "Mjukvara för undervisning och multimedia" möjliggör gemenskapens insats genom att underlätta utvecklingen av mänskliga nätverk på detta område, och ett bättre utbyte av information och erfarenhet mellan användare, producenter och leverantörer som är verksamma inom öppen utbildning och distansutbildning. Denna instats främjar utbyten om metoder samt utarbetande av gemensamt material av hög kvalitet, och på europeisk nivå. Den kommer att på längre sikt leda till stordriftsfördelar i utarbetandet av läromedel. Av de första två årens erfarenhet framgår tydligt att insatsen nu leder till en avsevärd volymökning i det europeiska samarbetet inom öppen undervisning och distansundervisning. Den har särskilt börjat underlätta samarbetet mellan många olika "aktörer" som inte har mycket tradition av partnerskap inom detta område: användare, leverantörer, framställare och marknadsförare av mjukvara, förvaltare av undervisningssystem osv. De nätverk som hittills fått stöd omfattar ett brett spektrum av organisationer, däribland föreningar och andra icke-statliga organisationer, skolor för öppen undervisning och distansundervisning, traditionella universitet (och i en viss utsträckning skolor och organisationer för vuxenutbildning) som är intresserade av ny teknik i undervisningen och införandet av distansinlärning; vidare utgivare av läromedel, särskilt inom multimedia. På så sätt bidrar insatsen även till att öppen undervisning och distansundervisning allmänt blir mer synliga i deltagarländerna. som bygger på distansundervisning. Dock, även om Dessutom uppmuntrar insatsen till att man blir medveten om nödvändigheten att utforska konsekvenserna - såväl för lärare/utbildare som för rektorerna - av införandet av nyskapande informations- och synsätt kommunikationsteknikens roll och bidrag här intar en central plats, läggs allt större vikt vid de pedagogiska aspekterna, till exempel utformning av kursens och lärarens/handledarens roll. Organisatoriska frågor i samband med samarbete vid utarbetande/anpassning av kursplaner och i olika utbildningssammanhang samt läromedel, informations- och kommunikationsteknik utveckling av tjänster eller särskilt stöd för studenter eller vuxna inlärare har också en framträdande plats bland projektens mål. På så sätt bidrar insatsen till en bättre kvalitet av undervisning av denna typ, genom att man ställer alla medlemsstaters resurser och expertis till gemensamt förfogande. Erfarenheterna från 1995 och 1996 har visat att denna insats svarar mot behov som inte beaktas i gemenskapens övriga initiativ Dock kommer den även fortsättningsvis att genomföras i nära samråd med övriga berörda initiativ. Det mest konkreta uttrycket för detta samråd har varit den gemensamma inbjudan att lämna förslag som omfattar flera gemenskapsprogram och som offentliggjordes i december 1996. Målgrupp Insatsen vänder sig i princip till alla medborgare som vill förbättra sin utbildning och främst till dem som inte kan delta i undervisning som kräver fysisk närvaro. Den utgör ett viktigt bidrag till genomförandet av strategier för livslångt lärande, vilket är en prioritering som alla medlemsstater delar. Budget Det är en ny insats inom gemenskapens stöd till utbildning och som ständigt tilltar. Det är viktigt att tilldela ett minimibelopp för att nå en kritisk massa som garanterar effektiviteten i gemenskapens insats. Efterfrågan ökar ständigt, till följd bland annat av att gemenskapens bidrag blivit mer kända genom ovannämnda gemensamma inbjudan att lämna förslag som kopplar ihop de program som omfattar multimedia (Sokrates, Leonardo da Vinci, Telemaque, Esprit. ) Budgetbegränsningarna verkar bli ett verkligt hinder för utvecklingen av denna insats från och med 1997, dels på grund av behoven av att förlänga finansieringen av fleråriga projekt som fått stöd 1995 och fortsatts under 1996, dels på grund av en trolig fortsatt ökad efterfrågan om bidrag till nya projekt. Tack vare den planerade budgeten kommer man att i någon grad kunna höja det genomsnittliga bidraget som blivit mycket lågt under 1997, och bibehålla en kritisk massa projekt. Insats 3. Främjande av informations- och erfarenhetsutbyte Särskilda mål Insats 3 omfattar informations- och erfarenhetsutbyte inom frågor av gemensamt intresse som kan gälla utbildningspolitik, Eurydice-nätet för information om utbildning, studiebesök för beslutsfattare inom utbildning (Arion), Naric-nätet av nationella informationscentrum för akademiskt erkännande, andra åtgärder som gäller vuxenutbildning, samt kompletterande åtgärder. Dessa åtgärder har alla sina särdrag beroende såväl på rollen i informationskedjan som på målgruppen. Utbyte och skapande av information genom analyser och expertutbyten samt i form av pilotprojekt för kvalitetssäkring inom utbildningen, är i första hand avsedda för beslutsfattare inom utbildning. De främjar att man i större grad tar hänsyn till tendenser och utbildningsfrågor inom gemenskapen. Syftet är också att ge beslutsfattarna pålitliga och exakta referenser. Studiebesöken utgör samtidigt en åtgärd för information och medvetandegörande om vissa ämnen av allmänt intresse för alla medlemsstater, och syftar till att underlätta samarbetet inom utbildning. De är avsedda för specialister på olika områden som verkligen kan bidra till att flerfaldiga effekten i sina medlemsstater. Åtgärderna för att främja vuxenutbildning avser att väcka uppmärksamhet hos andra medlemsstater och Europeiska gemenskapen, samt att höja kvaliteten på vuxenutbildningen genom nätverk för samarbete. De kompletterande åtgärderna kommer att sprida information till en bred publik, det vill säga alla verksamma inom utbildning, bland annat genom programmets nationella byråer. I dessa åtgärder ingår även utvärdering av programmet. Alla dessa element är kostnadseffektiva. Det är åtgärder som tillhandahåller beslutsfattarna medel för att integrera erfarenheter från alla andra medlemsstater i sina utbildningssystem, och på så sätt kunna - till en ringa andel av Sokrates-budgeten - vidta lämpliga åtgärder med en maximal sannolikhet av framgång och sund investering: Analyser, expertutbyte, pilotprojekt av "hög kvalitet" och spridning enligt insats 3. 1. gäller centrala politiska aspekter, som fastställs i nära samarbete med rådets utbildningskommitté. Förslagen bedöms enligt de tre kriterierna politisk relevans, vetenskaplig kvalitet och tydlig europeisk dimension, som i detta fall definieras såsom det mervärde som tillförs genom att en fråga behandlas ur ett jämförande eller europeiskt perspektiv snarare än endast ur nationell, regional eller lokal synvinkel. Prioritering ges till stöd till ett begränsat antal kompletta analyser hellre än ett större antal mindre djupgående eller omfattande utredningar. Tanken är att denna insats inom kort skall förena kunskaperna hos organisationerna för analyser och framtidsutsikter för utbildning, och främja en strukturerad dialog mellan forskning och utarbetande av politiska riktlinjer. Man fäster mycket vikt vid uppföljning av projekt och behandling av resultat, så att de politiska beslutsfattarna kan använda sig av dem. Eurydice-nätverket (insats 3. 2), som består av nationella enheter som Europeiska unionen samordnar, spelar en väsentlig roll genom att den tillhandahåller myndigheterna i deltagarländerna och på europeisk nivå pålitliga och jämförbara uppgifter om utvecklingen av system och politiska riktlinjer inom utbildning. Nätverkets produktivitet i förhållande till kostander är mycket hög, vilket framgår av resultaten från de två första åren som den fick Sokrates-stöd. Finansieringen kommer bland annat att möjliggöra jämförande översikter över särskilda intresseområden, kompendier om aspekter inom utbildningssystemen, en större publikation med Nyckeltal om utbildningen i Europeiska unionen, och löpande utveckling samt uppdatering av databasen Eurybase. Särskild uppmärksamhet kommer att fästas vid att nätverkets publikationer och andra produkter blir tillgängliga på ett större antal av gemenskapens språk. De kommer att bli tillgängliga på elektronisk väg för en mycket större mottagarkrets, bland annat genom Internet, Dessa åtgärder leder till ännu större kostnadseffektivitet. De kvalitativa resultaten från studiebesöken inom Arion (insats 3. 3) är sedan länge dokumenterade. Feed-back från tusentals rapporter samt ett stort antal kontaktmöten med lokala anordnare, nationella byråer och deltagare har visat att besöken ger experter och beslutsfattare inom utbildning ett unikt tillfälle att diskutera sina frågor med kolleger, och på så sätt revidera och förändra sitt arbete mot en mer europeisk bakgrund. innehar Varaktiga kontakter och nätverk har upprättats mellan personer som nyckelfunktioner leder deltagandet i Arion till nytt samarbete och nya projekt inom ramen för andra Sokrates- insatser och andra gemenskapsprogram. Stor och ökande uppmärksamhet ägnas till spridning av studiebesökens resultat. Rapporterna om studiebesöken sprids i alla större omfattning och seminarier inom specifika ämnen anordnas för att uppdatera de jämförande observationer som gjorts, samt för att ytterligare befästa nätverken mellan personerna. inom deltagarländernas utbildningssystem. I många fall * erkännande Nyttan av Nätet av nationella informationscentrum för akademiskt erkännande (Naric) som utgör insats 3. 4. är tydlig: varje medlemsstat har utsett ett nationellt centrum vars uppgift är att bidra till studenternas, lärarnas och forskarnas rörlighet genom information och råd beträffande erkännande av examensbevis. Bidraget från Sokrates säkerställer centrumens sammankoppling i nätverk, vilket sålunda ger väsentliga fördelar på det europeiska planet med en minimal finansiering. Merparten av Naric-centrumen utgör även informationspunkter i samband med genomförandet av "Allmänna direktivet" för yrkesmässigt även fortsättningsvis att stödja nätverket för att säkerställa ett nära samarbete och ett optimalt informationsutbyte. Två gånger om året kommer möten att hållas, varvid det ena tillsammans med Europarådets ENIC-nätverk och Unesco:s CEPES-centrum för högre utbildning. Det kommer även att ges stöd till studiebesök mellan Naric-centrumen och till gemensamma projekt, särskilt sammanfattande rapporter. Utbildningsmoduler beträffande bedömning av examensbevis och intyg från utlandet, som utarbetas av nätverkets medlemmar, kommer att underlätta en större spridning av de förvärvade kunskaperna och färdigheterna. Man kommer att fortsätta arbetet med tillhandahållandet av baserna på elektronisk väg. Alla dessa åtgärder har utformats för att ge maximal avkastning i förhållande till det beviljade stödet. av högskolemeriter. Kommissionen kommer Insats 3. 5. A beträffande vuxenutbildning är ett viktigt område för nytänkande. Syftet är att stärka den europeiska dimensionen på vuxenutbildningens alla områden: det allmänna, det kulturella och det sociala. Vuxenutbildningen spelar en nyckelroll inom det tilltagande behovet av en handfast politik för livslångt lärande. I detta syfte stödjer insatsen ett brett informations- och erfarenhetsutbyte på europeisk nivå, främst genom projekt för utveckling av kursplaner för vuxna eller framställande av läromedel som leder till en bättre förståelse av medlemsstaternas och själva Europeiska gemenskapens politiska, ekonomiska, sociala, kulturella och historiska aspekter. I detta sammanhang ges även stöd till projekt inom europeisk samhällskunskap och aktivt medborgarskap. Insatsen syftar även till att främja utvecklingen av gränsöverskridande samarbete, sammankoppling informations- och erfarenhetsutbyte mellan organisationer för vuxenutbildning, och bidrar på så sätt till en högre kvalitet på vuxenutbildningen i Europa. Typen och omfattningen av det som vuxenutbildningen i nätverk samt erbjuder varierar stort länderna emellan, och betydelse och möjligheterna av insatsen "vuxenutbildning" inom Sokrates som ett instrument för att på ett produktivt sätt dela med sig av erfarenhet och kunskap är därför desto mer uppenbara. Projekten omfattar ett brett spektrum av mål och verksamhet. De som fokuserar på främjandet av kunskap och medvetande om Europa och det aktiva medborgarskapet är i allmänhet involverade i framställning av material eller moduler som framöver kommer att vara tillgängliga på papper eller på elektronisk väg. Ämnena omfattar humaniora, media, hälsoupplysning och kamp mot rasism, främlingsfientlighet och social utslagning. Projekt som betonar förbättring av vuxenutbildning genom europeiskt samarbete koncentrerar sig på ny metodik, nya strukturer eller program för vuxenutbildning, nätverk och databanker samt utarbetande och spridning av publikationer (handledningar handböcker, tidskrifter). Ett flertal projekt sysslar med bättre tillgång till utbildning för äldre, socialt utslagna eller marginaliserade, personer funktionsnedsättning, analfabeter eller arbetslösa. Vissa projekt genomförs med tillsammans med fackföreningar. * Vissa stora frågor som vuxenutbildningen i Europa står inför idag angrips i de projekt som får stöd. Det gäller bland annat metodik, strategier för självlärning, utvärdering av tidigare informell praktisk inlärning, förvaltning av vuxenutbildningens kvalitet, tillgång och motivering, väsentlig kunskap hos missgynnade grupper, fortbildning för lärare och utbildare för vuxna, system för tillgodoräknande som är lämpliga för officiell och inofficiell vuxenutbildning samt sätt att koppla samman dessa system. I projekten engageras ett brett spektrum av leverantörer av vuxenutbildningstjänster, från alla sidor av vuxenutbildnings-"systemet", både det officiella och det inofficiella, offentliga eller privata, yrkesmässiga eller frivilliga, på nationell, regional eller lokal nivå. Det faktum att merparten ansökande organisationer är nationella eller lokala vuxenutbildningsorgansationer särskilt uppmuntrande, eftersom det tyder på att effekterna av denna insats även börjar märkas på gräsrotsnivå. organisationer icke-statliga eller är Med tanke på vikten av detta område och de betydande effekter som erhålls med gemenskapsstöd är kostnadseffektiviteten av dessa åtgärder, som endast utgör 3% av Sokrates-budgeten, särskilt positiv. För de kompletterande åtgärder som utgör insats 3. 5. B finns det tillgängliga medel, som bedrivs av sammanslutningar inom utbildning. , de särskilt till verksamhet nationella byråernas informationsverksamhet, uppföljning och utvärdering av programmet, samt olika typer av verksamhet för uppmärksammande, däribland tävlingen "Europa i skolan", som anordnas tillsammans med Europarådet. I detta sammanhang är stödet till verksamhet inom europeiska sammanslutningar, varav många har inom europeiskt samarbete på utbildningsområdet, särskilt betydande. De europeiska sammanslutningarna är mycket viktiga samarbetspartner för varit pionjärer Sokrates framgång. De är en viktig kanal för informationsspridning, delande av erfarenhet och kunskap, spridning av information som leder till utformning och utarbetade av projekt samt erbjuder fortbildning till lärare och rektorer i ett verkligt europeiskt sammanhang. Fördelarna visar sig högst betydande i förhållande till det blygsamma stödet. Detta gäller också den verksamhet för informationsspridning som bedrivs av nationella byråer, och vilken är avgörande för att utbildningsgemenskapen skall få full information om de möjligheter som Sokrates erbjuder, samt annan verksamhet för att uppmärksamma programmet. Vad beträffar kostnader för uppföljning och utvärdering av programmet ryms de fullständigt inom vad kommissionen har förutsett i insatsen för sund och effektiv förvaltning SEM 2000. Målgrupp Denna del av programmet riktar sig huvudsakligen till yrkesverksamma inom utbildningen, i synnerhet beslutsfattare och specialister inom utbildning, samtliga utbildningsorgan, de nationella byråerna och utbildningsorganisationer. De spelar skilda roller men har stor inverkan på utbildningens kvalitet i medlemsstaterna och på spridning av information, eftersom samtliga utgör multiplikatoreffekter på nationell eller lokal nivå. I detta inbegrips även vuxna som utbildar sig. W Budget Dessa åtgärder motsvarar 9 % av programmets totala budget för 1998. Den del som avser vuxenutbildning är den mest omfattande (33 % av den totala budgeten för denna insats) och ökar fortfarande, med anledning av denna sektors ökade betydelse för medlemsstaterna i nuvarande socioekonomiska situation. 9. 2 Skäl för åtgärden Gemenskapens utbildningsinsatser har till uppgift att bidra till en utbildning av god kvalitet genom samarbete. När våra samhällen kräver att medborgarna har allt mer sofistikerade kunskaper, färdigheter och know-how, när samhällsutvecklingen i huvudsak handlar om samhällenas förmåga att ha tillgång till mänskliga resurser som kan utvecklas i ett större sammanhang, särskilt inom Europeiska gemenskapen, måste gemenskapsinsatserna bidra till de åtgärder som vidtas i medlemsstaternas utbildningssystem för att möta denna utmaning. Gemenskapen har dessutom haft avsikten att sätta ny fart på sina insatser inom utbildning genom att i Fördraget om Europeiska gemenskapen föra in en särskild artikel om detta. I november 1995 antog kommissionen en vitbok om utbildning, som gav gemenskapen en starkare roll inom detta området och påpekade att vissa insatser måste göras för att möta kunskapssamhällets utmaningar. Sedan mer än tio år tillbaka har medlemsstaterna, rådet och Europaparlamentet visat sitt fortlöpande intresse och stöd för att utveckla gemenskapsinsatserna, genom att fatta beslut om åtgärdsprogram på detta område och genom ett aktivt deltagande i genomförandet av programmen. De potentiella stödmottagarna har visat ett ökat intresse för dessa program. Verksamheten i Sokrates-programmet stöder och kompletterar de insatser som görs av medlemsstaterna och gör det möjligt för dem att utnyttja utbildningssamarbetets fördelar och resultat för att förbättra kvaliteten och effektiviteten i sina system och strukturer. Insatserna är uppbyggda kring samarbetsprogram mellan skolor, partnerskap och nätverk som visat sig vara effektiva när det gäller att ge utbildningen en europeisk dimension. Målen är knutna till de områden där gemenskapen, med respekt för subsidiaritetsprincipen, ger ökade bidrag och ökad effektivitet när det t. ex. gäller kunskaper i unionens språk, gränsöverskridande rörlighet, främjande av utbyte av information och erfarenheter, utveckling av nyskapande metoder och material. Det gemenskapsinsatserna tillför medlemsstaternas insatser ger så mycket mer effekt som dess budgetmedel - som är ytterst blygsamma jämfört med de medel som avsätts av medlemsstaterna - stimulerar till att utveckla insatser inom de sektorer som är knutna till gränsöverskridande verksamhet och till pedagogiskt nyskapande, där budgetrestriktionerna under de starka åtstramningstiderna mer och mer ger sig till känna. inom öppen undervisning och distansundervisning, kommer Inom vissa sektorer, t. ex. möjligheten att sprida undervisningsmaterial som utarbetats med hjälp av stöd från gemenskapen helt visst att göra det möjligt att undanröja hindren för en ökad kvalitetsproduktion, som samtidigt är bättre inriktad på skilda målgrupper. % Genom dessa insatser ger Sokrates-programmet ett specifikt bidrag till utbildningens kvalitet, i enlighet med artikel 126 i fördraget. Den verksamhet som stöds syftar till att främja samtliga medborgares tillgång till ett öppet europeiskt utbildningsområde, där mötet mellan metoder och referenspunkter kommer att möjliggöra en ökad pedagogisk mångfald som kan underlätta en framgångsrik tillgång till utbildning för alla. Genom en strävan efter en vid spridning av framstegen inom utbildningssystemen bidrar programmet dessutom till att utveckla dessa system, samtidigt som det möjliggör en överföring av resultat som kommer att kunna leda till besparingar på nationell nivå. Inom den högre utbildningen sker gemenskapens insatser inom ramen för avtal mellan institutioner för att stimulera rörligheten, särskilt för studenter. Dessa avtals betydelse för universiteten och det ökade intresse nationella och lokala myndigheter visar i detta avseende, särskilt genom att tillhandahålla omfattande samfinansiering, vittnar om den centrala roll dessa avtal spelar när det gäller utvecklingen av universitetssystemet. Det vittnar också om medlemsstaternas nödvändiga behov av att få tillgång till unga nyutexaminerade akademiker som har direkt erfarenhet av ett annat land i gemenskapen. De insatser som föreslås inom den högre utbildningen innebär även ett mer integrerat tillvägagångssätt, som syftar till att inbegripa samtliga universitetsmyndigheter i det gränsöverskridande samarbetet. Detta tillvägagångssätt kommer att möjliggöra stora skalfördelar, en spridning av fördelarna med en europeisk dimension i utbildningen till alla studenter, samt ett bidrag till klarläggandet och godkännandet av examensbevis, vilket är en grundförutsättning för ett effektivt genomförande av den fria rörligheten för personer. Inom skolundervisningen gäller det att möta behoven av gränsöverskridande samarbete. De investeringar detta kräver är så omfattande att gemenskapsinsatserna, genom sin förmåga att sprida och stimulera nyskapande samtidigt som besparingar görs genom ett bättre utnyttjande av resurserna - särskilt när det gäller material och metoder i undervisningen - kommer att ge ett avsevärt bidrag till de olika systemen. Den verksamhet som satts igång gäller konkreta insatser som är fast förankrade i skolornas behov och som leder fram till överförbara resultat. Ett omfattande bidrag kan förväntas genom dessa insatser, trots de blygsamma budgetmedel som är tillgängliga. Slutligen måste man understryka att gemenskaps insatserna inom utbildningen starkt bidrar till att tydliggöra gemenskapens verksamhet, att konkretisera den europeiska integrationens roll i samtliga medborgares medvetanden. Utbildningen är ett område som berör alla medborgare. Den står ofta i centrum av den samhällsdebatt som i första hand intresserar den allmänna opinionen, och som gäller framtiden för enskilda personer, familjer samt medlemsstaterna. Genom att gemenskapens utbildningsinsatser riktar sig till barn, ungdomar, vuxna som utbildar sig och till deras lärare, utgör de en viktig drivkraft för medvetandegörande om den europeiska integrationen, för att forma upplysta attityder till denna integration, samt för att frammana en känsla av tillhörighet och anslutning till de grundläggande värden som utgör grunden för bildandet av Europeiska gemenskapen. 9. 3 Övervakning och utvärdering av insatsen För att övervaka och utvärdera programmet bildades i början av 1996 en intern arbetsgrupp i en ny enhet som ansvarar för utbildningssamarbete och fortlöpande utvärdering av Sokrates- programmet. Gruppen har utarbetat en första rapport om hur programmet fungerat under de två första åren, samt metodiska dokument avsedda för den mer detaljerade utvärderingen. to 9. 3. 1 Övervakning Programmet har fortlöpande övervakats sedan starten 1995. Övervakningen grundas på den information som kommissionen har direkt tillgång till (uppgifter från projekt som har fått stöd inom ramen för de centraliserade åtgärderna), samt på den information som kommissionen får från de nationella organen inom ramen för den decentraliserade handläggningen av vissa insatser. Denna feedback har bland annat gjort det möjligt att utarbeta en första rapport om övervakning av programmets genomförande. I rapporten görs en lägesbeskrivning av Sokrates- programmet efter två år, som bildar grundvalen för den revidering som föreslås. 9. 3. 2 Indikatorer Programmet kan exempelvis övervakas med hjälp av följande indikatorer: 9. 3. 2. 1 Resultatindikatorer Kvantitativa Kapitel 1 - Högre utbildning Insats 1: Universitetens europeiska dimension - Antalet medverkande fakulteter, studenter, lärare. - Fördelning av strömmarna av studenter och lärare till och från samtliga medlemsstater och inom olika discipliner. - Antalet kursplaner och hur dessa fördelas geografiskt och ämnesvis, särskilt inom de mest aktuella studieområdena. - Antalet intensiva program som anordnas i samarbete med andra högskolor, särskilt inom de mest aktuella studieområdena. - Antalet, samt typer och geografisk fördelning av fakulteter/institutioner, vetenskapliga sällskap och övriga organ som ingår i (eller är anslutna till) de tematiska nätverken. Insats 2: Rörlighet för studenter - Antalet beviljade stipendier, fördelade på medlemsstater och region, medverkande högskolor, kön, disciplin osv. - Antalet studenter som inte haft möjlighet att delta i rörligheten i brist på nödvändiga medel. - Genomsnittligt stipendiebelopp. ti Kapitel II - Skolutbildning Insats 1 : Partnerskap mellan skolor/europeiska utbildningsprojekt - Antalet skolor som deltar i partnerskapet mellan skolorna (fördelat per land, region, utbildningssektor osv. ). - Antalet lärare som deltagit i utbyte och praktik (fördelat per land, region, utbildningssektor osv. ). - Antalet rektorer som gjort studiebesök utomlands (fördelat per land, region, utbildningssektor osv. ). Insats 2: Interkulturell undervisning - Antalet skolor där interkulturell undervisning ingår i utbildningen. - Antalet och typ av organ som medverkar i interkulturella projekt (fördelat per land, typ av skola, utmärkande drag i deltagande regioner och lokalsamhällen osv. ). Insats 3: Fortbildning för yrkesverksamma inom utbildning - Antalet organ som deltar i gränsöverskridande projekt för fortbildning av yrkesverksamma inom utbildningen (fördelat per land, region, utbildningssektor osv. ). - Antalet yrkesverksamma inom utbildningen som deltar i fortbildningskurser som tillkommit tack vare de gränsöverskridande projekten (fördelat per land, region, av multiplikatoreffekter osv. ). utbildningssektor, yrkesmässig spridning profil och n Kapitel III - Övergripande insatser Insats 1 : Främjande av språkkunskaper - Vilka språk åtgärderna inom ramen för insatsen inriktas på, särskilt såsom indikatorer på insatsens betydelse för inlärningen av mindre spridda språk. - Antalet organ som deltar i europeiska samarbetsprogram för grundutbildning och fortbildning av språklärare (fördelat per land, region, undervisningsspråk, utbildningssektor, grundutbildning/fortbildning osv. ). - Antalet och fördelningen av utbildningsvägar, utbildare och (blivande) lärare som berörs av de europeiska samarbetsprogrammen. lärare - Antalet region, utbildningssektor, typ av lärare, undervisningsspråk, yrkesmässig profil och spridning av multiplikatoreffekter osv. ). fortbildningspraktik (fördelat per land, i - Antalet assistenter, assistenttjänsternas varaktighet, typ av mottagande utbildningsanstalt. - Antalet och inriktningen på gemensamma utbildningsprojekt, samt antalet och typ av utbildningsanstalt som deltar. - Antalet ungdomar som deltar i gemensamma utbildningsprojekt (fördelat per land, region, typ av utbildningsanstalt osv. ). Insats 2. Öppen undervisning och distansundervisning - Antalet organ som ingår i eller är anslutna till partnerskap (fördelat per land, typ av utbildningsanstalt, utbildningssektor osv. ). - Antal, art, kvalitet och omfattning avseende de resultat/produkter som åstadkommits genom partnerskapen och studieprojekt. - Antalet personer som utbildas genom eller i öppen undervisning och distansundervisning tack vare Sokrates-projekt (elever, lärare, administrativ personal osv. ). Insats 3: Utbyte av information och erfarenheter Antalet deltagare i studiebesök inom ramen för åtgärden Arion. ft - Antal och typer av organ som medverkar i vuxenutbildningsprojekt (fördelat per land, typ av utbildningsanstalt, utmärkande drag i deltagande regioner och lokalsamhällen osv. ). - Antalet utbildningsorganisationer utbildningssektor osv. ). som stöds (fördelat per land, Kvalitativa Kapitel I - Högre utbildning Insats 1: Universitetens europeiska dimension - Grad av tillfredsställelse bland studenter, lärare, universitetsrektorer och administrativ personal. - Grad av faktisk förankring av det europeiska samarbetet i universitetet (ledande personers medverkan, ansvarstagande för europeiska frågor inom administrationen, övervakning av genomförandet av universitetets uttalade policy för europeiskt samarbete, fördelningen av det europeiska samarbetet bland universitetets beslutsfattande organ). - Fördelning och kvalitet på samhällsekonomiska och kulturella kurser om övriga medlemsstater. - Fördelning och kvalitet vad gäller undervisningblocken om europeisk integration. - De komparativa kursernas fördelning och kvalitet i enlighet med de discipliner som studeras. - Kvalitet och språklig fördelning avseende de integrerade språkkurserna för studenter och lärare. - Antal, art, kvalitet och effekter när det gäller projekten i de tematiska nätverken. Insats 2: Rörlighet för studenter - Studenternas tillfredsställelse med stipendierna. - Tillfredsställelse med användningen av termen "Erasmus-student" bland de studenter som deltar i godkända åtgärder för rörlighet utan att ha beviljats Erasmus-stipendium. Kapitel II - Skolundervisning Insats 1 : Partnerskap mellan skolor/europeiska utbildningsprojekt - Kvaliteten på den skolverksamhet som är knuten till att föra in en europeiska dimension i studierna. - Vilka övriga resultat/produkter utbildningsprojekt, samt deras kvalitet. som härstammar från europeiska - Arten och relevansen när det gäller rörlighetsaspekterna i förhållande till samarbetspartnernas mål och behov. Insats 2: Interkulturell undervisning - Medverkan av organ som arbetar inom berörda interkulturella områden, och utformningen av partnerskap mellan skolor, lokalsamhällen och deras organ. - Relevansen beträffande de produkter som härrör från de interkulturella projekten. Insats 3: Fortbildning för yrkesverksamma inom utbildning fördelning vad gäller de relevans och - Tematisk och geografisk fortbildningskurser som genererats från de gränsöverskridande projekten och tillhörande undervisningsmaterial. & Kapitel III- Övergripande insatser Insats 1: Främjande av språkkunskaper - Relevans samt fördelning per målspråk och tema när det gäller grundutbildning och fortbildning och övriga produkter som de europeiska samarbetsprogrammen gett upphov till. - Nyskapande effekter tack vare assistenttjänsterna inom Lingua - Fördelning och relevans beträffande produkterna för språkinlärning och bedömning av språkkunskaper. Insats 2: Öppen undervisning och distansundervisning - Diversifiering av tillvägagångssätt grundade på den öppna undervisningen och distansundervisningen. - Utveckling av metoder grundade på den öppna undervisningen och distansundervisningen inom övrig verksamhet som stöds inom ramen för Sokrates-programmet (Erasmus, Comenius, Lingua, vuxenutbildning osv. ). Insats 3: Utbyte av information och erfarenheter - Kvalitet och relevans avseende den gränsöverskridande verksamhet som stöds i insats 3. 1 (komparativa analyser, studiebesök, expertutbyten, konferenser, seminarier, pilotprojekt). - Relevans, omfattning och pålitlighet vad gäller de komparativa uppgifter och de analyser som tillhandahålls och utbyts genom nätverket Eurydice. - Kvalitet och relevans när det gäller resultaten från vuxenutbildningsprojekten. Relevans och omfattning vad gäller de nationella byråernas informationsverksamheten. - Relevans och kvalitet när det gäller verksamhet som genomförs av sammanslutningar med hjälp av stöd från Sokrates-programmet. vt Indikatorer för samtliga kapitel - Hur stor hänsyn som tagits till studenter och lärare med funktionsnedsättning i Sokrates-programmets verksamhet. - I hur hög grad och på vilket sätt hänsyn tagits till principen om lika möjligheter för kvinnor och män när det gäller deltagande i Sokrates- programmets verksamhet. - Tillfredsställelse med administrativa rutiner och system för att genomföra insatser på europeisk och nationell nivå, inbegripet samarbetet mellan de nationella byråerna. - Tillfredsställelse med tilldelade belopp. - Hur och i vilken utsträckning programmets olika insatser samspelat. - Profilskillnader mellan åtgärder inom Sokrates-programmet och liknande åtgärder på nationell nivå (i förekommande fall). - Hur effektiva de metoder varit som använts för spridning av resultaten från projekten och övrig verksamhet. 9. 3. 2. 2 Effektindikatorer Kapitel I - Högre utbildning Insats 1: Universitetens europeiska dimension - Effekter som kan förbättra undervisningskvaliteten till följd av avtal mellan institutioner eller arbete i tematiska nätverk. - Tillgänglighet till de tjänster som erbjuds av högskolorna (studievägledning, logi, administrativa tjänster, studenternas språkliga förberedelse i samtliga språk, uppföljning och återkomst, förfarande för akademiskt godkännande osv. ) - Medel som kompletterar gemenskapsstödet. Åtgärder som vidtagit för fortsatt verksamhet efter avslutad gemenskapsfinansiering. Insats 2: Rörlighet för studenter Storleken på de belopp som kompletterar gemenskapsstödet, samt från vilka finansieringskällor dessa belopp kommer. - Omfattningen och arten av inverkan på studenterna ur akademisk synvinkel samt med hänsyn till deras inträde på arbetsmarknaden. Kapitel II - Skolundervisning Insats 1 : Partnerskap mellan skolor/europeiska utbildningsprojekt - Omfattningen och arten av de förändringar som skett i skolorna när det gäller integrering av en europeisk dimension i kursplanerna, arbetsmetoder, förhållandet mellan lärare och elev, undervisningssätt, samarbete mellan ämnen osv. - Förstärkning av banden mellan skolan och dess närmiljö (andra skolor i närheten, företag osv. ). Insats 2: Interkulturell undervisning - Åtgärder som vidtagits för att införa interkulturella inslag i skolornas kursplaner samt i grundutbildning och fortbildning för lärare och övrig skolpersonal. - Lagbestämmelser eller myndighetsbeslut som undervisning och som antagits i samband med insatsen. främjar interkulturell Insats 3: Fortbildning för yrkesverksamma inom utbildning - Arten och omfattningen av den ökade kompetensen för de yrkesverksamma inom utbildningen som deltagit i fortbildningskurser. - Erkännande av den fortbildning som utarbetats inom ramen för insatsen (integrering av kurser i det nationella utbildningsutbudet, yrkesmässigt erkännande av de enskilda deltagarnas kvalifikationer osv. ). î«* Kapitel III - Övergripande insatser Insats 1: Främjande av språkkunskaper - Förändringar vad gäller kursplaner och metoder för att förnya språklärarnas kunskaper med anledning av det gränsöverskridande samarbetet. - Arten och omfattningen av den förbättrade kunskap de yrkesverksamma inom utbildningen fått genom att de deltagit i fortbildningskurser. - Omfattningen av de ökade kunskaperna och den ökade motivationen att lära sig ett språk som skapats genom de gemensamma utbildningsprojekten. - Effekter av språkinlärningen, i synnerhet när det gäller de mindre spridda språken. insatsen Lingua för nyskapande och diversifiering av Insats 2: Öppen undervisning och distansundervisning - Diversifiering när det gäller användandet av metoder baserade på öppen undervisning och distansundervisning (typ av utbildningsanstalt, ämnesområden och deltagande studenter). - Beaktande av pedagogiska behov och användarvänlighet i utformandet av programvaror för utbildning som tillverkas i Europa. - Insatser som gjorts för erkännande av kvalifikationer som erhållits genom öppen undervisning och distansundervisning, på nationell och europeiska nivå. - I vilken omfattning och hur distansundervisning utnyttjas i Europa. intensivt öppen undervisning och Insats 3: Utbyte av information och erfarenheter - Förbättring av de medverkande ländernas utbildningssystem, till följd av det utbyte av information och erfarenheter som avses i punkterna 1-3 i insats 3. - Förbättring av systemen för akademiskt erkännande till följd av det samarbete mellan de nationella centrum som avses i punkt 4 i insats 3. - Diversifiering av utbildningsutbudet för vuxna till följd av utbytet av information och erfarenheter på europeisk nivå. - Hur effektiva informationsåtgärderna varit när det gäller antal åtgärder och diversifiering av det intresse som utbildningsväsendet visat för europeiskt samarbete. Te 9. 3. 3 Utvärdering En första rapport utarbetades i slutet av 1996, i enlighet med ovannämnda gemensamma uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Rapporten innehåller en inledande analys av programmets två första år. Den är avsedd att bifogas förslaget till ändring av det beslut i vilket programmet inrättas. En sammanfattning av resultaten från denna rapport återges i följande avsnitt i detta dokument. I enlighet med artikel 8 i det beslut där programmet inrättas skall kommissionen dessutom, i samarbete med medlemsstaterna, säkerställa en regelbunden uppföljning och utvärdering av programmet, i syfte att vid behov anpassa programmet mot bakgrund av behov som kan uppstå under programmets genomförande. Kommissionen skall senast den 30 september 1998 lägga fram en interimsrapport om programmets etableringsfas, och senast den 30 september 2000 lämna en slutrapport om genomförandet av programmet. I enlighet med artikel 4. 3 i beslutet lade kommissionen fram för Sokrates-kommittén vid dess möte den 18-19 november 1996 förslag till förfarande vid uppföljningen och utvärderingen. Systemet för utvärdering har utretts mer ingående vid kommittén möte den 28-29 januari 1997. Bedömning av resultaten Av analysen av programmets två första år framgår en omfattande skala av konkreta resultat som uppnåtts tack vare stöden. Denna analys är föremålet för kommissionens rapport som åtföljer dess förslag till beslut om ändring av beslutet om programmet. Sammanfattningsvis konstateras det att programmet redan under den relativt korta tid sedan starten bland annat har lett till en ökad rörlighet samt ett europeiskt samarbete som är mer intensivt och av högre kvalitet, särskilt inom sådana områden som skolutbildning, vuxenutbildning och öppen undervisning samt distansundervisning, vilka inte hade något större tradition av strukturerat gränsöverskridande samarbete. Vidare uppmuntrar programmet utbildningsanstalterna till ett mer strategiskt tillvägagångssätt för europeiskt samarbete och till att ge det en mycket mer framträdande plats än tidigare i sina program för utveckling. I synnerhet har Sokrates • avsevärt bidragit till rörligheten för studenter, ungdomar och lärarkår, både vad gäller volym och kvalitet av utbytenas organisatoriska ramar, • • främjat deltagarländerna, ett omfattande och intensivt samarbete mellan utbildningsanstalter i tydligt bidragit utbildningssektorer, bland annat genom åtgärder inom lärarnas grund- och vidareutbildning, av den europeiska dimensionen stärkningen inom olika till «h • gett en ny impuls till det akademiska erkännandet av studieperioder samt akademiska meriter från utlandet. Inom högskoleutbildningen håller man på att utvidga det framgångsrika europeiska systemet för överföring av högskolepoäng till drygt 1 000 högskolor. Programmet ger även företrädesvis stöd till projekt som behandlar erkännandet av kvalifikationer inom vuxenutbildning och öppen undervisning och distansundervisning, • gjort nya framsteg inom främjandet av ut- och inlärning av de av unionens språk som talas och lärs ut i minst utsträckning, särskilt inom delprogrammet Lingua, men även inom ramen för Erasmus, • en förankring tillfört för en större användning av öppen undervisning och distansundervisning samt ny teknik i olika sektorer inom utbildning, och verkat för att man skall ta större hänsyn till pedagogiska behov vid utarbetande av mjukvara och multimedia för undervisning, • lett till framställning av en bred och varierad skala av läromedel, kursplaner och andra produkter inom utbildning, • gett nya möjligheter för att utöka utbytena av kunskap och erfarenhet, vilket på så sätt sprider kunnande och främjar nytänkande i deltagarländerna, • lett till att alla medlemsstater fått ta del av dessa positiva resultat, inbegripet de länder som skulle ha svårt att delta i det europeiska samarbetet på grund av sin geografiska eller ekonomiska situation, • förberett grunden för att dessa fördelar öppnas för de associerade länderna i Central- och Östeuropa och för Cypern. Trots investeringarnas ganska blygsamma nivå har katalysatoreffekter bevisats genom den kompletterade finansiering som medlemsstaterna, regioner och utbildninganstalter skjutit till, tack vare vilket man redan nått en omfattande skara mottagare. I kvantitativa termer har gemenskapens bidrag möjliggjort stöd till ett betydande antal insatser, bland annat följande: Rörlighet och utbyte • Stipendier för rörlighet som har möjliggjort för 316 000 högskolestuderande att fullborda en integrerad och erkänd studieperiod i en annan medlemsstat. • Integrerade undervisningsuppdrag utomlands för ungefär 26 000 lärare. • Drygt 80 000 ungdomar som deltar i gemensamma utbildningsprojekt och i utbyte som har till syfte att motivera dem till att kommunicera på andra av unionens språk. • Drygt 16 000 deltagande i europeiska kurser för fortbildning av lärare i främmande språk. Nätverk för samarbete • 2 673 program för samarbete mellan högskolor, vilka omfattar drygt / 800 högskolor i hela Europeiska gemenskapen. • 28 stora tematiska nätverk för att utveckla den europeiska dimensionen inom en bred skala ämnen och områden av särskilt intresse inom högskoleutbildning, varvid varje nätverk omfattar drygt 70 högskolor samt 85 europeiska sammanslutningar inom det akademiska samfundet. Drygt 3 500 gemensamma utbildningsprojekt för att motivera ungdomar att lära sig unionens språk. 1 620 multilaterala partnerskap mellan skolor som omfattar ungefär 5 000 skolor inom hela Europeiska gemenskapen. • Drygt 600 gränsöverskridande projekt som omfattar cirka 2 700 institutioner, och avser att förbättra samarbetet inom öppen undervisning och distansundervisning, vuxenutbildning, interkulturell utbildning, språkinlärning samt grund- och vidareutbildning för lärare. Från analysen av de två första åren har det också framkommit aspekter på resultaten som rör de olika åtgärdernas kostnadseffektivitet. Dessa aspekter återfinns under punkt 9. 1. ovan. Vad gäller det allmänna beviljandet av medel i delprogrammen har det redan under denna första tid varit möjligt att följa den princip som fastställs i beslutet, enligt vilkenminst 55%, 10% och 25% skall beviljas till respektive kapitel I, II och III. Detta visar att de nya områdena för finansiering i programmets olika kapitel har fått ett positivt mottagande hos målgrupperna. % ISSN 1024-4506 KOM(97) 99 slutlig DOKUMENT SV 16 15 01 Katalognummer : CB-CO-97-091-SV-C ISBN 92-78-16688-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg