title: Директива 97/9/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 3 март 1997 година относно схемите за обезщетение на инвеститорите

eurovoc_concepts:
banking
branch
credit guarantee
investment aid
investment loan
investment protection

formats: html pdf print xhtml

text: 222 BG Официален вестник на Европейския съюз 06/т. 2 31997L0009 26. 3. 1997 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 84/22 ДИРЕКТИВА 97/9/ЕО НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА от 3 март 1997 година относно схемите за обезщетение на инвеститорите ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взеха предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 57, параграф 2 от него, като взеха предвид предложението на Комисията (1), като взеха предвид становището на Икономическия и социален комитет (2), като взеха предвид становището на Европейския паричен институт (3), че инвестиционното предприятие не е в състояние да изпълни клиенти- си инвеститори; задълженията своите пред (5) като имат предвид, че следователно дребните инвеститори ще могат да купуват инвестиционни услуги от клонове на инвестиционни предприятия от Общността или чрез транс- гранично предоставяне на услуги със същото доверие, с което ползват услугите на местни инвестиционни пред- приятия, знаейки, че биха могли да ползват хармонизирано ниво на минимална защита, в случай че инвестиционното предприятие не е в състояние да изпълни задълженията си към своите клиенти инвеститори; в съответствие с процедурата, определена в член 189б от Договора (4) в светлината на съвместния проект, утвърден от Помирителния комитет на 18 декември 1996 г. , (6) (1) (2) (3) (4) като имат предвид, че на 10 май 1993 г. Съветът прие Директива 93/22/ЕИО относно инвестиционните услуги в областта на ценните книжа (5); като имат предвид, че посо- чената директива е основен инструмент за изграждането на вътрешния пазар за инвестиционните предприятия; като имат предвид, че Директива 93/22/ЕИО определя разумните правила, които инвестиционните предприятия са длъжни да спазват по всяко време, включително правила, чиято цел е да защитават доколкото е възможно правата на инвеститорите по отношение на притежаваните от тях парични средства или инструменти; като имат предвид, че, от друга страна, нито една система за надзор не може да осигури пълна защита, особено при извършване на измама; като имат предвид, че защитата на инвеститорите и поддър- жането на доверието във финансовата система е важен аспект на изграждането и правилното функциониране на вътрешния пазар в тази област; като имат предвид, че сле- дователно за тази цел е от съществено значение във всяка държава-членка да бъде въведена схема за обезщетение на инвеститорите, която да гарантира хармонизирана мини- мална защита най-малко за дребните инвеститори, в случай (1) ОВ C 321, 27. 11. 1993 г. , стр. 15 и ОВ C 382, 31. 12. 1994 г. , стр. 27. (2) ОВ C 127, 7. 5. 1994 г. , стр. 1. (3) Становище от 28 юли 1995 г. (4) Становище на Европейския парламент от 19 април 1994 г. (ОВ C 128, 9. 5. 1994 г. , стр. 85), Съвместна позиция на Съвета от 23 октом- ври 1995 г. (ОВ C 320, 30. 11. 1995 г. , стр. 9) и Решение на Европей- ския парламент от 12 март 1996 г. (ОВ C 96, 1. 4. 1996 г. , стр. 28). Решение на Съвета от 17 февруари 1997 г. и Решение на Европейския парламент от 19 февруари 1997 г. (ОВ C 85, 17. 3. 1997 г. ). (5) ОВ L 141, 11. 6. 1993 г. , стр. 27. (7) (8) като имат предвид, че при липса на такава минимална хармонизация приемащата държава-членка, би могла да сметне за основателно с оглед защитата на инвеститорите да изисква членство в нейна схема за обезщетение, когато инвестиционно предприятие от Общността, осъществяващо дейността си чрез клон или чрез предоставяне на услуги, не членува в такава схема в държавата-членка по произход или членува в схема, за която не се смята, че осигурява равно- стойна защита; като имат предвид, че такова изискване би могло да застраши функционирането на вътрешния пазар; като имат предвид, че макар в повечето държави-членки понастоящем да действат някакви правила за обезщетение на инвеститорите, те общо взето не обхващат всички инвес- тиционни предприятия, притежаващи единното разреше- ние, предвидено в Директива 93/22/ЕИО; като имат предвид, че следователно всяка държава-членка следва да бъде задължена да разполага със схема или схеми за обезщетение на инвеститорите, чиито членове биха били всички такива инвестиционни предприятия; като имат предвид, че всяка такава схема трябва да обхваща парич- ните средства и инструментите, държани от инвестиционно предприятие във връзка с инвестиционните операции на инвеститора, които в случай че инвестиционното предприя- тие не е в състояние да изпълни задълженията си към своите клиенти инвеститори, не могат да бъдат възстановени на инвеститора; като имат предвид, че последното по никакъв начин не накърнява правилата и производствата, прило- жими във всяка държава-членка към решенията, които следва да се вземат при неплатежоспособност или ликвида- ция на инвестиционно предприятие; (9) като имат предвид, че определението за „инвестиционно предприятие“ обхваща кредитните институции, които имат разрешение да предоставят инвестиционни услуги; като имат предвид, че всяка такава кредитна институция трябва също да бъде задължена да участва в схема за обезщетение на инвеститорите, обхващаща инвестиционните ѝ(cid:65) опера- 06/т. 2 BG Официален вестник на Европейския съюз 223 ции; като имат предвид, че от друга страна не е необходимо да се изисква от такава кредитна институция да членува в две отделни схеми, когато една схема отговаря едновре- менно на условията на настоящата директива и тези на Директива 94/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 1994 г. за схемите за гарантиране на влоговете (1); като имат предвид, че от друга страна за инвестиционните предприятия, които са кредитни инсти- туции, в някои случаи може да се окаже трудно да бъдат разграничени влоговете, попадащи в приложното поле на Директива 94/19/ЕО, и паричните средства, държани във връзка с инвестиционната дейност; като имат предвид, че държавите-членки следва да имат възможността да опреде- лят коя от двете директиви е приложима към такива взема- ния; (10) (11) като имат предвид, че Директива 94/19/ЕО разрешава на държава-членка да освободи кредитна институция от задъл- жението да членува в схема за гарантиране на влоговете, когато тази кредитна институция е част от система, защитаваща самата кредитна институция, и в частност гарантираща нейната платежоспособност; като имат предвид, че когато кредитна институция, членуваща в такава система, е и инвестиционно предприятие, държавата- членка следва също да има възможността при определени условия да освободи кредитната институция от задълже- нието да членува в схема за обезщетение на инвеститорите; като имат предвид, че хармонизираното минимално ниво на обезщетение в размер на 20 000 ECU на инвеститор би трябвало да бъде достатъчно да защити интересите на дребните инвеститори, когато инвестиционно предприятие не е в състояние да изпълни задълженията си към своите клиенти инвеститори; като имат предвид, че следователно, би било целесъобразно, хармонизираното минимално ниво на обезщетение да бъде определено в размер на 20 000 ECU; като имат предвид, че както в Директива 94/19/ЕО, биха могли да бъдат необходими ограничени преходни раз- поредби, за да могат схемите за обезщетение да спазват този размер, тъй като това се прилага също и за държавите- членки, които към датата на приемане на директивата не разполагат с такива схеми; (12) като имат предвид, че същият размер е приет в Директива 94/19/ЕО; (13) предприятие, като имат предвид, че за да бъдат насърчавани инвестито- рите да подхождат с необходимото внимание при избора на инвестиционно на държавите-членки да бъде дадена възможността да изи- скват от инвеститорите да поемат част от загубата; като имат предвид, че от друга страна на инвеститора трябва да бъде осигурено покритие на не по-малко от 90 % от загубата, доколкото размерът на изплатеното обезщетение е по-малко от определения в Общността минимум; целесъобразно е минимално ниво на защита съгласно настоящата директива; като имат предвид, че от друга страна не изглежда подхо- дящо да се изискват промени на тези схеми в това отноше- ние; (15) (16) за да като имат предвид, че запазването в Общността на схеми, които осигуряват по-високо покритие от хармонизирания минимум, може, в рамките на една и съща територия, да доведе до различни равнища на обезщетение и неравни условия на конкуренция между националните инвести- ционни предприятия и клоновете на предприятия от други се държави-членки; като имат предвид, че противодейства на тези недостатъци, на клоновете следва да бъде разрешено да се присъединяват към схемите на прие- мащите страни, за да могат да предлагат на инвеститорите същото покритие, което се осигурява от схемите на стра- ните, в които се намират; като имат предвид, че е целесъ- образно в доклада си относно прилагането на директивата, Комисията да посочи в каква степен клоновете са упражнили тази възможност, както и трудностите, които са срещнали клоновете или схемите за обезщетение на инвес- титорите при прилагането на тези разпоредби; като имат предвид, че при това не се изключва възможността схемите в държавите-членки по произход също да предлагат допъл- нително покритие при предвидените от тях условия; като имат предвид, че клоновете на инвестиционни пред- приятия, установени в други държави-членки, различни от държавите-членки по произход, които предлагат по-високи нива на покритие от инвестиционни предприятия с изда- дени разрешения в приемащите държави-членки, биха могли да предизвикат пазарни смущения; като имат предвид, че не е уместно нивото или обхватът на покри- тието, предлагано от схемите за обезщетение, да се превръща в инструмент на конкуренцията; като имат предвид, че следователно е необходимо, поне на първо време, да бъде предвидено, че нито размерът, нито обхва- тът на покритието, предлагано от схемите на държава- членка по произход на инвеститори в клонове, намиращи се в друга държава-членка, да могат да надхвърлят макси- малното ниво или обхват, предлагани от съответната схема, в държавата-членка по произход; като имат предвид, че следва да бъде направен преглед на по-ранен етап на евен- туалните пазарни смущения въз основа на натрупания опит и в светлината на развитието във финансовия сектор; (17) като имат предвид, че държавите-членки трябва да могат да изключват от покритието, осигурено от схемите за обезще- тение на инвеститорите, някои изрично изброени инвести- ции или инвеститори, ако сметнат, че те не се нуждаят от особена защита; (14) като имат предвид, че схемите в някои държави-членки предлагат нива на покритие, по-високи от хармонизираното (18) (1) ОВ L 135, 31. 5. 1994 г. , стр. 5. като имат предвид, че в някои държави-членки действат схеми за обезщетение на инвеститорите, за които отговарят професионални организации; като имат предвид, че в други държави-членки съществуват схеми, които са създадени и (19) (20) (21) (22) 224 BG Официален вестник на Европейския съюз 06/т. 2 уредени със закон; като имат предвид, че разнообразието от статути поставя проблем единствено по отношение на задължителното членство и изключването от схемите; като имат предвид, че поради това е необходимо да бъдат пред- приети стъпки за ограничаване правомощията на схемите в това отношение; като имат предвид, че инвеститорът трябва да бъде обезщетен без прекомерно забавяне, след като бъде устано- вена основателността на неговата претенция; като имат предвид, че самата схема за обезщетение трябва да бъде в състояние да определи разумен срок за представяне на претенциите; като имат предвид, че от друга страна, фактът, че този срок е изтекъл, не може да бъде използван срещу инвеститор, който поради основателна причина, не е могъл да предяви вземането си в определения срок; следва да се финансират схемите за обезщетение на инвес- титорите, от една страна, и че разходите за финансиране на такива схеми трябва, по принцип, да бъдат поети от самите инвестиционни предприятия, а от друга — че финансовият капацитет на схемите трябва да бъде пропорционален на тяхната отговорност; като имат предвид, че това обаче не трябва да поставя под заплаха стабилността на финансовата система на съответната държава-членка; (24) като имат предвид, че директивата не може да породи отго- ворност за държавите-членки или за техните компетентни органи пред инвеститорите, ако са осигурили въвеждането и официалното признаване на една или повече схеми за обезщетение или защита на инвеститорите при определе- ните в директивата условия; като имат предвид, че информирането на инвеститорите за условията и реда на обезщетение е съществен елемент от тяхната защита; като имат предвид, че член 12 от Дирек- тива 93/22/ЕИО задължава инвестиционните предприятия да информират инвеститорите, преди да встъпят в делови отношения с тях, относно възможното прилагане на схема за обезщетение; като имат предвид, че следователно в настоящата директива следва да бъдат определени правила за уведомяване на потенциалните инвеститори относно схе- мите за обезщетение, които обхващат инвестиционните им операции; (25) като имат предвид, от друга страна, че нерегламентираното използване за рекламни цели на размера и обхвата на схе- мата за обезщетение би могло да засегне стабилността на финансовата система или доверието на инвеститорите; като имат предвид, че следователно държавите-членки следва да определят правила за ограничаването на тези позовавания; като имат предвид, че по принцип настоящата директива задължава всяко инвестиционно предприятие да стане член на схема за обезщетение на инвеститорите; като имат предвид, че директивите, уреждащи допускането на инвес- тиционни предприятия, чието седалище е в страна, която не е членка, и в частност Директива 93/22/ЕИО, дават въз- можност на държавите-членки да решат дали и при какви условия да разрешават на клоновете на такива инвести- ционни предприятия да провеждат дейност на тяхна тери- тория; като имат предвид, че такива клонове няма да се ползват от свободното предоставяне на услуги съгласно параграф 2 на член 59 от Договора или от правото на уста- новяване в други държави-членки освен тази, в която са се установили; като имат предвид, съответно, че държава- членка, допускаща такива клонове, трябва да определи как да прилага принципите на настоящата директива към тях в съответствие с член 5 от Директива 93/22/ЕИО и с необ- ходимостта от защита на инвеститорите и поддържане целостта на финансовата система; като имат предвид, че е от съществено значение инвеститорите клиенти на такива кло- нове да бъдат напълно запознати с приложимите разпо- редби в областта на обезщетяването; други държави-членки, и да като имат предвид, че в заключение е необходимо мини- мално ниво на хармонизация на механизмите за обезщете- ние на инвеститорите, за да бъде завършено изграждането на вътрешния пазар за инвестиционните предприятия, тъй като тя ще позволи на инвеститорите да работят с такива предприятия с по-голямо доверие, особено с предприятия от бъдат избегнати затрудненията, породени от прилагането от страна на прие- мащите държави-членки на национални разпоредби за защита на инвеститорите, които не са координирани на равнище Общност; като имат предвид, че директива на Общността със задължително действие е единственият под- ходящ инструмент за постигането на желаната цел при общата липса на механизми за обезщетение на инвестито- рите, съответстваща на приложното поле на Директива 93/22/ЕИО; като имат предвид, че настоящата директива осъществява само необходимата минимална хармонизация и дава на държавите-членки възможност да предписват по-широк обхват или по-висок размер на покритие, както и необходимата свобода по отношение на организацията и финансирането на схемите за обезщетение на инвестито- рите, ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА: Член 1 За целите на настоящата директива: 1. „инвестиционно предприятие“ означава инвестиционно пред- приятие по смисъла на член 1, параграф 2 от Директива 93/22/ЕИО: — получило разрешение в съответствие с член 3 от Директива (23) като имат предвид, че не е необходимо в настоящата дирек- тива да бъдат хармонизирани начините, по които 93/22/ЕИО, или 06/т. 2 BG Официален вестник на Европейския съюз 225 — получило разрешение като кредитна институция в съответ- ствие с Директива 77/780/ЕИО на Съвета (1) и Директива 89/646/ЕИО на Съвета (2), чието разрешение обхваща една или повече от инвестиционните услуги, изброени в раздел А на приложението към Директива 93/22/ЕИО; обезщетение на инвеститорите. Освен в случаите, посочени във втора алинея и в член 5, параграф 3, никое инвестиционно пред- приятие, с разрешение, издадено в тази държава-членка, не може да извършва инвестиционна дейност, ако не участва в такава схема. 2. „инвестиционна дейност“ означава всяка инвестиционна услуга, както е определена в член 1, параграф 1 от Директива 93/22/ЕИО, както и услугата, посочена в точка1 на раздел В на приложението към тази директива; 3. „инструменти“ означава инструментите, изброени в раздел Б на приложението към Директива 93/22/ЕИО; 4. „инвеститор“ означава всяко лице, което е поверило парични средства или инструменти на инвестиционно предприятие във връзка с инвестиционна дейност; 5. „клон“ означава място на дейност, което е част от инвести- ционно предприятие, което няма правосубектност и предос- тавя инвестиционни услуги, за които инвестиционното пред- приятие е получило разрешително; всички места на дейност, създадени в една и съща държава-членка от инвестиционно предприятие със седалище в друга държава-членка, се смятат за един клон; 6. „съвместна инвестиционна дейност“ означава инвестиционна дейност, извършвана за сметка на две или повече лица или върху която две или повече лица имат права, които могат да бъдат упражнявани с подписа на едно или повече от тези лица; Държавата-членка може, обаче, да освободи кредитна институция, за която се прилага директивата, от задължението да участва в схема за обезщетение на инвеститорите, когато тази институция вече е освободена съгласно член 3, параграф 1 от Директива 94/19/ЕО от задължението да участва в схема за гарантиране на влоговете, при условие че предоставяните на вложителите защита и информация също се предоставят и на инвеститорите при едни и същи условия, и че по този начин инвеститорите се ползват със защита, най-малко равностойна на тази, предлагана от схема за обезщетение на инвеститорите. Всяка държава-членка, която ползва тази възможност, уведомява Комисията за това; в частност държавата-членка разкрива харак- теристиките на системи за защита, както и кредитните институ- ции, които покриват, по смисъла на настоящата директива, както и всички настъпили впоследствие промени в предоставената информация. Комисията уведомява съответно Съвета за това. 2. Схемата осигурява покритие на инвеститорите в съответствие с разпоредбите на член 4 когато: — компетентните органи са определили, че по тяхна преценка инвестиционно предприятие към дадения момент и по при- чини, свързани пряко с финансовото му състояние, не изглежда в състояние да изпълнява задълженията си, произтичащи от вземанията на инвеститорите, и че в скоро време няма перспектива да бъде в състояние да направи това; или 7. „компетентни органи“ означава органите, определени в член 22 от Директива 93/22/ЕИО; тези органи могат, при необходи- мост, да бъдат органите съгласно член 1 от Директива 92/30/ЕИО на Съвета от 6 април 1992 г. относно надзора върху кредитните институции на консолидирана основа (3). — съдебен орган е постановил временно отнемане на възмож- ността на инвеститорите да предявяват вземанията си срещу предприятието, по причини, свързани пряко с финансовото състояние на инвестиционното предприятие, Член 2 в зависимост от това, кое от двете събития настъпи по-рано. 1. Всяка държава-членка следи за установяването и официалното признаване на нейна територия на една или повече схеми за (1) Първа директива 77/780/ЕИО на Съвета от 12 декември 1977 г. за съгласуване на законовите, подзаконовите и административните раз- поредби, свързани с достъпа и упражняването на дейност на кредитни институции (ОВ L 322, 17. 12. 1977 г. , стр. 30). Директива, последно изменена от Директива 89/646/ЕИО (ОВ L 386, 30. 12. 1989, стр. 1). (2) Втора директива 89/646/ЕИО на Съвета от 15 декември 1989 г. за съгласуване на законовите, подзаконовите и административните раз- поредби, свързани с достъпа и упражняването на дейност на кредитни институции и изменяща Директива 77/80/ЕИО (ОВ L 386, 30. 12. 1989 г. , стр. 1). Директива, последно изменена от Директива 92/30/ЕИО (ОВ L 110, 28. 4. 1992 г. , стр. 52). (3) ОВ L 110, 28. 4. 1992 г. , стр. 52. Осигурява се покритие на вземанията, възникнали в резултат на неспособността на инвестиционното предприятие: — да възстанови паричните средства, които дължи или които са собственост на инвеститорите и които държи от тяхно име във връзка с инвестиционната дейност; или — да върне на инвеститорите инструменти, които са тяхна соб- ственост и които държи, администрира или управлява от тяхно име във връзка с инвестиционната дейност, в съответствие с приложимите правни и договорни условия. 226 BG Официален вестник на Европейския съюз 06/т. 2 3. Всяко вземане по параграф 2 към кредитна институция, която в дадена държава-членка би била предмет както на настоящата директива, така и на Директива 94/19/ЕО, се насочва от държавата-членка към схема съгласно едната или другата от тези директиви, както държавата-членка счете за целесъобразно. Едно вземане не може да бъде предмет на повече от едно обезщетение по двете директиви. 4. Размерът на вземането на инвеститора се изчислява в съответ- ствие с правните и договорните условия, в частност — условията, засягащи прихващанията и насрещните вземания, които са прило- жими към оценката, към датата на определението или решението по параграф 2, на паричната сума или стойността, определена, когато е възможно, въз основа на пазарната стойност на инстру- ментите, собственост на инвеститора, които инвестиционното предприятие не е в състояние да възстанови или върне. Член 3 Вземанията, възникнали от сделки, във връзка с които е постановена присъда за пране на пари по смисъла на член 1 от Директива 91/308/ЕИО на Съвета от 10 юни 1991 г. относно предотвратяването на използването на финансовата система за пране на пари (1), се изключват от всякакво обезщетение по схемите за обезщетение на инвеститорите. Член 4 1. Държавите-членки осигуряват, че схемите осигуряват покритие в размер, не по-малък от 20 000 ECU на инвеститор по отноше- ние на вземанията съгласно член 2, параграф 2. До 31 декември 1999 г. държавите-членки, в които към датата на приемане на директивата покритието е в размер, по-малък от 20 000 ECU, могат да запазят това по-ниско ниво, при условие че не е по-малко от 15 000 ECU. Тази възможност имат и държавите- членки, за които се прилагат преходните разпоредби на втората алинея на параграф 1, член 7 от Директива 94/19/ЕО. 2. Държава-членка може да предвиди някои инвеститори да бъдат изключени от покритието на схемите или да им бъде осигурено покритие в по-малък размер. Инвеститорите, които могат да бъдат изключвани, са изброени в приложение I. 3. Настоящият член не препятства запазването или приемането на разпоредби, които осигуряват по-високо или по-широкообхватно покритие на инвеститорите. да бъде равно на 90 % или повече от размера на вземането, при условие че размерът на изплатеното обезщетение не надхвърля 20 000 ECU. Член 5 1. Ако инвестиционно предприятие, чието участие в схема е задължително съгласно член 2, параграф 1, не изпълнява задъл- женията, които произтичат от членството му в схемата, компетен- тните органи, които са издали разрешението му, се уведомяват и в сътрудничество със схемата за обезщетение вземат всички целесъобразни мерки, в т. ч. налагане на санкции, за да гарантират че инвестиционното предприятие ще изпълни задълженията си. 2. Ако тези мерки не осигурят изпълнение на задълженията от страна на инвестиционното предприятие, схемата може, когато националното право позволява изключването на член и с изрич- ното съгласие на компетентните органи, с предизвестие, което не може да бъде по-малко от 12 месеца, да съобщи намерението си да изключи инвестиционното предприятие от членство в схемата. Схемата продължава да осигурява покритие съгласно втората али- нея на параграф 2, член 2, за инвестиционната дейност, извършена по време на този срок. Ако след изтичането на срока на предизвестието инвестиционното предприятие не е изпълнило задълженията си, схемата за обезщетение може, отново с изрично съгласие на компетентните органи, да го изключи. 3. Когато националното право позволява и с изричното съгласие на компетентните органи, които са издали разрешението му, инвес- тиционно предприятие, което е изключено от схема за обезщете- ние на инвеститорите, може да продължи да предоставя инвести- ционни услуги, ако преди изключването му от схемата, е предвидило други механизми за обезщетение, осигуряващи на това, инвеститорите покритие, най-малко равностойно на предлагано от официално признатата схема и с характеристики, равностойни на тези на съответната схема. 4. Ако инвестиционно предприятие, чието изключване се пред- лага съгласно параграф 2, не може да предвиди други механизми за обезщетение, отговарящи на условията по параграф 3, компе- тентните органи, които са издали разрешението му, го отнемат незабавно. Член 6 След отнемане на разрешението на инвестиционно предприятие за инвестиционната на разрешението, продължава да се осигурява покритие по втората алинея на параграф 2, член 2. отнемането извършена дейност, до 4. Държава-членка може да ограничи покритието, предвидено в параграф 1 или това, посочено в параграф 3, до определен процент от вземането на инвеститора. Процентното покритие обаче трябва Член 7 (1) ОВ L 166, 28. 6. 1991 г. , стр. 77. 1. Схемите за обезщетение на инвеститорите, въведени и офи- циално признати в държава-членка в съответствие с член 2, параг- раф 1, осигуряват покритие и на инвеститорите в клонове, създа- дени от инвестиционни предприятия в други държави-членки. 06/т. 2 BG Официален вестник на Европейския съюз 227 До 31 декември 1999 г. нито нивото, нито обхватът, включително процентът, на предвиденото покритие не може да превишава мак- сималното ниво или обхвата на покритието, предлагано от съот- ветната схема за обезщетение на територията на приемащата държава-членка. До тази дата Комисията съставя доклад въз основа на натрупания опит от прилагането на тази алинея и на член 4, параграф 1, от Директива 94/19/ЕО, и разглежда необходимостта от продължаване действието на тези разпоредби. Ако е целесъоб- разно, Комисията внася в Европейския парламент и в Съвета пред- ложение за директива за продължаване на срока на тяхното дей- ствие. Когато нивото или обхватът, включително процентът, на предлаганото покритие от схемите за обезщетение на инвеститори в приемащата държава-членка превишава нивото или обхвата на покритието, предвидено в държавата-членка, в която е издадено разрешението на инвестиционното предприятие, приемащата държава-членка осигурява на нейна територия съществуването на официално призната схема, към която клон може да се присъедини доброволно, за да допълни покритието, с което вече се ползват неговите инвеститори, по силата на членството му в схема в държавата-членка по произход. Ако клонът се присъедини към такава схема, схемата трябва да осигурява покритие на категорията институции, към която се числи клонът или която съответства в най-голяма степен на него- вата категория в приемащата държава-членка. Държавите-членки следят за установяване на обективни и общоприложими условия за членството на клоновете във всички схеми за обезщетение на инвеститорите. Приемането зависи от спазването на всички задължения, отнасящи се до членството в системата, включително плащането на всички вноски и други такси. При прилагането на този параграф държавите-членки следват ръководните принципи, формулирани в приложение II. 2. Ако клон, който е ползвал възможността за доброволно членство по параграф 1, не изпълнява задълженията на член на схемата за обезщетение на инвеститорите, компетентните органи, които са издали разрешението му, се уведомяват и в сътрудниче- ство със схемата за обезщетение вземат всички необходими мерки, за да осигурят спазването на горепосочените задължения. Ако тези мерки не осигурят спазване от страна на клона на задъл- женията, посочени в настоящия член и след подходящо предиз- вестие от най-малко 12 месеца, схемата за обезщетение може със съгласието на компетентните органи, които са издали разреше- нието, да изключи клона. Инвестиционната дейност, извършена преди датата на изключване, продължава да се ползва и след тази дата с покритието, осигурявано от схемата, в която клонът е членувал доброволно. Инвеститорите се уведомяват за оттеглянето на допълнителното покритие и за датата, от която се счита, че то се прекратява. Член 8 1. Покритието, предвидено в член 4, параграфи 1, 3 и 4, се при- лага за общия размер на вземането на инвеститора към инвести- ционното предприятие съгласно директивата, независимо от броя на сметките, валутата и местонахождението в Общността. Държавите-членки могат, въпреки това, да предвидят средствата в други валути освен валутите на държавите-членки и екюто да бъдат изключени от обхвата на покритието или да бъдат предмет на покритие с по-малък размер. Тази възможност не се прилага за инструменти. 2. За изчисляване на покритието, предвидено в член 4, пара- графи 1, 3 и 4, се взема предвид делът на всеки инвеститор в съв- местната инвестиционна дейност. Когато няма специални разпоредби, вземанията се разпределят поравно между инвеститорите. Държавите-членки могат да предвидят, вземанията, свързани със съвместна инвестиционна дейност, на които имат право две или повече лица в качеството си на съдружници в търговско дружес- тво, сдружение или групировка от подобен характер без правосубектност, да могат, за целите за изчисляване на границите по член 4, параграфи 1, 3 и 4, да бъдат сумирани и третирани като възникващи от инвестиция, извършена от един инвеститор. 3. Когато инвеститор няма абсолютно право върху държани суми или ценни книжа, обезщетението се получава от лицето, което има абсолютно право, при условие че това лице е или може да бъде идентифицирано преди датата на определението или решението, посочено в член 2, параграф 2. Ако две или повече лица имат абсолютно право, делът на всяко от тях съгласно разпоредбите, при които се управляват сумите или ценните книжа, се отчита при изчисляването на границите, пред- видени в член 4, параграфи 1, 3 и 4. Настоящата разпоредба не се прилага за предприятия за колек- тивно инвестиране. Член 9 1. Схемата за обезщетение предприема подходящи мерки за уве- домяване на инвеститорите за определението или решението, посо- чено в член 2, параграф 2, и ако инвеститорите следва да бъдат обезщетени — за тяхното обезщетение, във възможно най-кратък срок. Схемата може да определи срок, в който инвеститорите са длъжни да предявят своите вземания. Срокът не може да бъде по-кратък от пет месеца от датата на горепосоченото определение или решение или от датата, на която това определение или реше- ние е обявено. Фактът, че срокът е изтекъл, не може, въпреки това, да се използва като основание от схемата, за да откаже покритие на инвеститор, който не е бил в състояние своевременно да предяви правото си на обезщетение. 228 BG Официален вестник на Европейския съюз 06/т. 2 2. Схемата трябва да бъде в състояние да изплати вземането на инвеститора във възможно най-кратък срок и не по-късно от три месеца от установяването на правото и размера на вземането. При напълно изключителни обстоятелства и в особени случаи схе- мата за обезщетение може да подаде заявление до компетентните органи за удължаване на срока. Удължаването не може да бъде за повече от три месеца. 3. Независимо от срока, определен по параграф 2, когато инвес- титор или друго лице, имащо право или дял в инвестиционна дейност, е обвинено в извършването на престъпление, произти- чащо или свързано с пране на пари по смисъла на член 1 от Директива 91/308/ЕИО, схемата за обезщетение може да спре пла- щането до произнасянето на съда. Член 10 1. Държавите-членки следят всяко инвестиционно предприятие да предприема целесъобразни мерки, за да предоставя на действи- телните и потенциалните инвеститори необходимата информация за установяване на схемата за обезщетение на инвеститорите, в която членуват инвестиционното предприятие и неговите клонове в Общността, или на друг подобен механизъм съгласно втора али- нея на параграф 1, член 2, или съгласно член 5, параграф 3. Инвес- титорите се информират за условия на схемата за обезщетение или всеки друг приложим механизъм, включително размера и обхвата на покритието, предлагано от схемата за компенсиране, както и правилата, установени от държавите-членки съгласно член 2, параграф 3. Тази информация се представя в лесно разбираем вид. Освен това, информация се предоставя и при поискване относно условията, уреждащи обезщетението, както и формалностите, които трябва да бъдат изпълнени за получаване на обезщетение. извън Общността, имат осигурено покритие, равностойно на пред- виденото от директивата. При липса на такова покритие държавата-членка може, при условията на член 5 от Директива 93/22/ЕИО, да предвиди клоновете на инвестиционно предприя- тие, чието седалище се намира извън Общността, да бъдат задъл- жени да се присъединят към схемите за обезщетение, които дей- стват на нейна територия. 2. Инвестиционното предприятие, чието главно управление се намира извън Общността, предоставя на действителните и потен- циалните инвеститори в клоновете си цялата съществена инфор- мация относно условията за обезщетение, приложими към техните инвестиции. 3. Информацията, предвидена в параграф 2, се предоставя по начина, предписан от националното законодателство, на официал- ния език или езици на държавата-членка, в която е установен кло- нът, и се съставя в ясна и разбираема форма. Член 12 Без да се засягат други права, които имат по националното право, схемите, които извършват плащания обезщетение на инвеститори, имат право да встъпват в правата на инвеститорите в производство по ликвидация за сумите, равни на техните плащания. за Член 13 Държавите-членки осигуряват, че правото на обезщетение на инвеститора може да бъде предмет на иск, предявен от инвеститора срещу схемата за обезщетение. 2. Информацията, предвидена в параграф 1, се осигурява по пред- писания от националното законодателство начин на официалния език или езици на държавата-членка, в която е установен клонът. Член 14 3. Държавите-членки установяват правила, ограничаващи използ- ването на информацията, посочена в параграф 1 за рекламни цели, за да се избегне такова използване да засегне стабилността на финансовата система или доверието на инвеститорите. В частност държава-членка може да ограничи рекламата до фактическото посочване на схемата, в която членува инвестиционното предприя- тие. Не по-късно от 31 декември 1999 г. , Комисията внася доклад в Европейския парламент и в Съвета относно прилагането на директивата с предложения, ако е необходимо, за нейното преразглеждане. Член 11 1. Всяка държава-членка извършва проверка за това дали клоно- вете на инвестиционно предприятие, чието седалище се намира 1. Държавите-членки въвеждат в сила необходимите законови, подзаконови и административни разпоредби, за да се съобразят с настоящата директива най-късно до 26 септември 1998 г. Те неза- бавно информират Комисията за това. Член 15 06/т. 2 BG Официален вестник на Европейския съюз 229 Когато държавите-членки приемат тези мерки, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при офи- циалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите-членки. Член 17 Настоящата директива влиза в сила след датата на публикуването ѝ(cid:65) в Официален вестник на Европейските общности. 2. Държавите-членки съобщават на Комисията текстовете на основните разпоредби от националното право, приети в областта, регулирана от настоящата директива. Член 18 Адресати на настоящата директива са държавите-членки. Член 16 Член 12 от Директива 93/22/ЕИО се отменя, считано от датата, посочена в член 15, параграф 1. Съставено в Брюксел на 3 март 1997 година. За Европейския парламент Председател J. M. GIL-ROBLES За Съвета Председател M. DE BOER 230 BG Официален вестник на Европейския съюз 06/т. 2 ПРИЛОЖЕНИЕ I СПИСЪК НА ИЗКЛЮЧЕНИЯТА СЪГЛАСНО ЧЛЕН 4, ПАРАГРАФ 2 1. Професионални и институционални инвеститори, включително: — инвестиционни посредници, така както са определени в член 1, параграф 2 от Директива 93/22/ЕИО, — кредитни институции по смисъла на член 1, първо тире от Директива 77/780/ЕИО на Съвета, — финансови институции по смисъла на член 1, параграф 6 от Директива 89/646/ЕИО на Съвета, — застрахователни предприятия, — предприятия за колективни инвестиции, — пенсионни фондове. Други професионални инвеститори. 2. Наднационални институции, държавни и централни административни органи. 3. Провинциални, областни, местни и общински власти. 4. Директори, управители и лично отговорни членове на инвестиционни предприятия, лица, притежаващи най-малко 5 % или повече от капитала на инвестиционни предприятия, лица, извършващи законоустановен одит на счетоводните документи на такива предприятия, и инвеститори с подобен статут в други предприятия в рамките на същата групировка. 5. Близки роднини и трети лица, действащи от името на инвеститорите, посочени в точка 4. 6. Други предприятия от същата групировка. 7. Инвеститори, носещи отговорност или които са се възползвали от определени факти, свързани с инвестиционно предприятие, които са предизвикали финансови затруднения за предприятията или са допринесли за влошаване на финансовото му състояние. 8. Търговски дружества, които поради големината си нямат право да съставят съкратени счетоводни баланси съгласно член 11 от Четвъртата директива 78/660/ЕИО на Съвета от 25 юли 1978 г. , приета на основание член 54, параграф 3, буква ж) от Договора, за годишните счетоводни отчети на някои видове дружества (1). (1) OВ L 222, 14. 8. 1978 г. , стр. 11. Директива, последно изменена с Директива 94/8/ЕО (OВ L 82, 25. 3. 1994, стр. 33). 06/т. 2 BG Официален вестник на Европейския съюз 231 ПРИЛОЖЕНИЕ II РЪКОВОДНИ ПРИНЦИПИ (посочени в член 7, параграф 1, пета алинея) Когато клон е подал заявление за присъединяване към схема за обезщетение на инвеститорите в приемащата държава-членка с цел осигуряване на допълнително покритие, схемата на приемащата държава-членка двустранно със схемата на държавата-членка по произход, установяват подходящи условия и процедури за изплащането на обезщетения на инвеститорите на клона. Следващите принципи се прилагат както за формулирането на тези условия и процедури, така и за регламентирането на условията за членство, приложими за клона (съгласно член 7, параграф 1): а) б) в) г) схемата на приемащата държава-членка си запазва всички права да налага своите обективни и общоприложими правила на участващите инвестиционни предприятия; схемата може да изисква предоставяне на съответна информация и да има право да проверява тази информация с компетентните органи на държавата-членка по произход; схемата на приемащата държава-членка удовлетворява вземанията за допълнително обезщетение, след като е уведомена от компетентните органи на държавата-членка по произход за определението или решението, посочени в член 2, параграф 2. Преди да изплати допълнителното обезщетение, схемата на приемащата държава-членка си запазва всички права да извърши проверка за установяване на правото на инвеститора в съответствие с нейните стандарти и процедури; схемите на приемащата държава-членка и на държавата-членка по произход изцяло сътрудничат помежду си, така че инвеститорите да получават обезщетението бързо и в точните размери. В частност те се споразумяват за начина, по който насрещните вземания, които могат да доведат до прихващане по една от схемите, ще се отрази върху обезщетението, изплащано на инвеститора от всяка схема; схемата на приемащата държава-членка има право да начислява на клоновете такси за допълнително покритие на подходяща база, отчитаща покритието, финансирано от схемата на държавата-членка по произход. За да се улесни процеса на начисляване на таксите, схемата на приемащата държава-членка има право да приеме, че нейната отговорност във всички случаи се ограничава до превишението на предложеното от нея покритие над покритието, предложено от държавата-членка по произход, независимо от това дали държавата-членка по произход фактически изплаща обезщетение по отношение на вземанията на инвеститорите на територията на приемащата държава-членка


title: 97/173/EG: Rådets beslut av den 3 mars 1997 om ändring av beslutet av den 4 april 1978 om tillämpningen av vissa riktlinjer för exportkrediter med offentligt stöd

eurovoc_concepts:
State aid
aeronautical industry
export aid
export credit
export financing
export policy

formats: html pdfa1b print


title: 97/560/EY: Neuvoston päätös, tehty 3 päivänä maaliskuuta 1997, Euroopan yhteisön ja Maltan tasavallan tekstiilituotteiden kauppaa koskevan hyväksytyn neuvottelupöytäkirjan tekemisestä

eurovoc_concepts:
Malta
agreement (EU)
textile product
trade agreement (EU)


title: Komission asetus (EY) N:o 414/97, annettu 3 päivänä maaliskuuta 1997, poikkeuksellisista markkinoiden tukitoimenpiteistä sianliha-alalla Saksassa

eurovoc_concepts:
Germany
aid system
animal plague
production aid
slaughter of animals
swine


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 443/97, annettu 3 päivänä maaliskuuta 1997, siirtymään joutuneiden väestöryhmien avustamista Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaissa koskevista toimista

eurovoc_concepts:
Asia
EU aid
Latin America
aid to refugees
development aid
humanitarian aid


title: Proposition de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL modifiant le règlement (CEE) n 1765/92 instituant un régime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables

eurovoc_concepts:
aid per hectare
cereals
leguminous vegetable
oleaginous plant
set-aside

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 03. 03. 1997 COM(97) 83 final 97/0063 (CNS) Proposition de REGLEMENT (CE) PU CONSEIL modifiant le règlement (CEE) n° 1765/92 instituant un régime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables (présentée par la Commission) EXPOSE DES MOTIFS La présente proposition vise à reporter la date limite pour le paiement de la compensation à l'agriculteur, dans le cadre de la jachère non alimentaire, au 31 mars. Dans le système 'non-food' il est obligatoire que la matière première soit récoltée et délivrée avant que la compensation ne puisse être versée au demandeur. Etant donné que quelques cultures éligibles pour la jachère non alimentaire sont récoltées tardivement, la date limite du 31 décembre, comme prévue à l'article 10 paragraphe 1 du règlement (CEE) n° 1765/92, a rendu difficile le paiement de la compensation en question endéans ce délai dans plusieurs Etats membres. Proposition de REGLEMENT (CE) n° / DU CONSEIL modifiant le règlement (CEE) n° 1765/92 instituant un régime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables LE CONSEIL DE L'UNION EUROPEENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment ses articles 42 et 43, vu la proposition de la Commission, vu l'avis du Parlement européen, vu l'avis du Comité économique et social, considérant qu'étant donné que dans le cas d'une production, sur des terres gelées, de matières premières destinées à la fabrication de produits qui ne sont pas directement destinés à la consommation humaine ou animale, la livraison de la matière première au transformateur doit, pour des raisons de contrôle, être confirmée avant que la compensation ne puisse être versée au demandeur; que l'expérience a montré que le respect de cette disposition rend difficile le paiement de la compensation en question endéans la date limite du 31 décembre; que la date limite pour le versement de la compensation pour l'obligation de gel des terres devrait être reportée au 31 mars dans le cas où les terres gelées sont utilisées pour la production de matières premières destinées à la fabrication de produits qui ne sont pas directement destinés à la consommation humaine ou animale; A ARRETE LE PRESENT REGLEMENT: Article premier Le règlement (CEE) n° 1765/92 est modifié comme suit: L'article 10 paragraphe 1 est complété par la phrase suivante: "Toutefois, en cas d'application de l'article 7 paragraphe 4, la compensation pour l'obligation de gel des terres est payée entre le 16 octobre et le 31 mars de l'année suivante" Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le troisième jour suivant celui de sa publication au Journal Officiel des Communautés Européennes. Il est applicable à partir de la campagne 1997/98. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tous les Etats membres. Fait à Bruxelles, Par le Conseil Le président FICHE FINANCIERE LIGNE BUDGÉTAIRE : Bl- 1060 INTITULE DE LA MESURE : DATE: CRÉDITS: 1. 553,6 Mio ECU Règlement modifiant le règlement (CEE) n° 1765/92 instituant un régime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables BASE JURIDIQUE : Articles 42 et 43 du Traité OBJECTIFS DE LA MESURE : Retarder au 31 mars (au lieu du 31 décembre précédent) la date limite de paiement des aides versées pour le gel non alimentaire. INCIDENCES FINANCIÈRES PÉRIODE DE 12 MOIS EXERCICE EN COURS (97) EXERCICE SUIVANT (98) DEPENSES A LA CHARGE - DU BUDGET DES CE (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS) - DES BUDGETS NATIONAUX - D'AUTRES SECTEURS RECETTES - RESSOURCES PROPRES DES CE (PRÉLÈVEMENTS/DOITS DE DOUANE) - SUR LE PLAN NATIONAL 3. 4. 5. 0 5. 1 1999 2000 2001 2002 5. 0. 1 5. 1. 1 PREVISIONS DES DÉPENSES PREVISIONS DES RECETTES 5. 2 MODE DE CALCUL : La modification de la date de paiement ne modifie pas le montant de la dépense qui intervient toujours sur le même exercice budgétaire. 6. 0 6. 1 6. 2 6. 3 FINANCEMENT POSSIBLE PAR CREDITS INSCRITS AU CHAPITRE CONCERNE DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION (ISJT/JNON FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION NÉCESSITE D'UN BUDGET SUPPLEMENTAIRE CRÉDITS À INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS ÎDSNON 0U+/CNO /NON OBSERVATIONS : ISSN 0254-1491 COM(97) 83 final DOCUMENTS FR 03 01 N° de catalogue : CB-CO-97-075-FR-C ISBN 92-78-16330-9 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg


title: 97/173/CE: Decisione del Consiglio del 3 marzo 1997 che modifica la decisione del 4 aprile 1978 relativa all'applicazione di talune linee direttrici nel settore dei crediti all'esportazione che beneficiano di sostegno pubblico


title: Směrnice Rady 97/11/ES ze dne 3. března 1997, kterou se mění směrnice 85/337/EHS o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí

eurovoc_concepts:
environmental protection
industrial project
private sector
project evaluation
public sector

formats: html pdf print

text: 15/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 151 31997L0011 L 73/5 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 14. 3. 1997 SMĚRNICE RADY 97/11/ES ze dne 3. března 1997, kterou se mění směrnice 85/337/EHS o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 130s odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (2), s ohledem na stanovisko Výboru regionů (3), v souladu s postupem stanoveným v článku 189c Smlouvy (4), vzhledem k tomu, že směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (5) je zaměřena na poskytování důležitých informací příslušným orgánům, které jim umožní přijímat rozhodnutí o vybraných zámě- rech se znalostí možných významných vlivů daného záměru na životní prostředí; že posuzování je základním nástrojem politiky v oblasti životního prostředí, která je vymezena v článku 130r Smlouvy, a pátého programu Společenství o politice a akci pro životní prostředí a trvale udržitelný rozvoj; vzhledem k tomu, že podle čl. 130r odst. 2 Smlouvy je politika Společenství v oblasti životního prostředí založena na zásadách předběžné opatrnosti a preventivní akce a na zásadách, že škody na životním prostředí mají být přednostně napravovány přímo u zdroje a že za vzniklé škody by měl platit znečišťovatel; vzhledem k tomu, že hlavní zásady posuzování vlivů na životní prostředí by měly být harmonizovány a že členské státy mohou stanovit přísnější pravidla ochrany životního prostředí; (1) (2) (3) (4) vzhledem k tomu, že zkušenosti získané při posuzování vlivů na životní prostředí uvedené ve zprávě o provádění směrnice 85/337/EHS přijaté Komisí dne 2. dubna 1993 (10) (1) Úř. věst. C 130, 12. 5. 1994, s. 8 a Úř. věst. C. 81, 19. 3. 1996, s. 14. (2) Úř. věst. C 393, 31. 12. 1994, s. 1. (3) Úř. věst. C 210, 14. 8. 1995, s. 78. (4) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 11. října 1995 (Úř. věst. C 287, 30. 10. 1995, s. 101), společný postoj Rady ze dne 25. června 1996 (Úř. věst. C 248, 26. 8. 1996, s. 75) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 13. listopadu 1996 (Úř. věst. C 362, 2. 12. 1996, s. 103). (5) Úř. věst. L 175, 5. 7. 1985, s. 40. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 1994. (5) (6) (7) (8) (9) ukazují, že je nezbytné zavést ustanovení, která objasní, doplní a zkvalitní pravidla posuzování, aby byla zajištěna soustavná harmonizace a účinnější provádění této směr- nice; vzhledem k tomu, že záměry, pro které je vyžadováno posouzení, by měly podléhat žádosti o povolení; že posou- zení by mělo být provedeno dříve, než je toto povolení vydáno; vzhledem k tomu, že je vhodné doplnit seznam záměrů, které mají významný vliv na životní prostředí a které proto musí zpravidla podléhat systematickému posouzení; vzhledem k tomu, že jiné druhy záměrů nemusí mít v kaž- dém případě významný vliv na životní prostředí; že tyto záměry by měly být posouzeny, pokud členské státy usoudí, že by mohly mít významný vliv na životní prostředí; vzhledem k tomu, že členské státy mohou stanovit pra- hové hodnoty nebo kritéria sloužící k určení, které z těchto záměrů musí podléhat posouzení s ohledem na význam jejich vlivů na životní prostředí; že by nemělo být požado- váno, aby členské státy musely v každém jednotlivém případě přezkoumávat záměry, které nedosahují uvede- ných prahových hodnot nebo nesplňující uvedená kritéria; vzhledem k tomu, že při stanovování těchto prahových hodnot nebo kritérií nebo při přezkoumávání jednotlivých záměrů za účelem určení, které záměry by měly podléhat posouzení na základě významu jejich vlivů na životní přihlédnout prostředí, k odpovídajícím kritériím výběru stanoveným v této směr- nici; že v souladu se zásadou subsidiarity mohou členské státy nejlépe uplatňovat tato kritéria v jednotlivých případech; státy měly členské by vzhledem k tomu, že kritéria vztahující se k lokalizaci záměru odkazující na zvlášť chráněné oblasti vyhlášené členskými státy v souladu se směrnicí Rady 79/409/EHS ze dne 2. května 1979 o ochraně volně žijících ptáků (6) a směrnicí Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (7) nezbytně neznamená, že záměry umístěné do těchto oblastí musí automaticky pod- léhat posouzení na základě této směrnice; (6) Úř. věst. L 103, 25. 4. 1979, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 1994. (7) Úř. věst. L 206, 22. 7. 1992, s. 7. 152 (11) CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 3 vzhledem k tomu, že je vhodné zavést postup umožňující oznamovatelům získat od příslušných orgánů stanovisko o obsahu a rozsahu informací, které je třeba zpracovat a poskytnout pro posouzení; že členské státy mohou v rámci tohoto postupu vyžadovat, aby jim oznamovatel předložil mimo jiné alternativní řešení záměrů, pro něž zamýšlí podat žádost; — člověka, faunu a flóru, — půdu, vodu, ovzduší, podnebí a krajinu, — hmotný majetek a kulturní dědictví, — vzájemné působení mezi faktory uvedenými v první, druhé a třetí odrážce. “ (12) vzhledem k tomu, že je žádoucí posílit ustanovení týkající se posuzování vlivů na životní prostředí překračujících hranice států za účelem přihlédnutí k rozvoji na meziná- rodní úrovni; 6. Článek 4 se nahrazuje tímto: „Článek 4 (13) vzhledem k tomu, že dne 25. února 1991 podepsalo Spo- lečenství Úmluvu o posuzování vlivů na životní prostředí překračujících hranice států, 1. S výhradou čl. 2 odst. 3 podléhají záměry uvedené v příloze I posouzení v souladu s články 5 až 10. 2. S výhradou čl. 2 odst. 3 určí členské státy pro záměry uve- dené v příloze II na základě: a) přezkoumání každého jednotlivého případu PŘIJALA TUTO SMĚRNICI: nebo Článek 1 b) prahových hodnot nebo kritérií stanovených členským státem, Směrnice 85/337/EHS se mění takto: zda záměry podléhají posouzení v souladu s články 5 až 10. 1. Ustanovení čl. 2 odst. 1 se nahrazuje tímto: „1. Členské státy přijmou všechna opatření nezbytná k zajiš- tění, aby před vydáním povolení podléhaly záměry, které mohou mít významný vliv na životní prostředí mimo jiné v důsledku své povahy, rozsahu nebo umístění, požadavku získat povolení a posouzení z hlediska jejich vlivů. Tyto záměry jsou vymezeny v článku 4. “ 2. V článku 2 se vkládá nový odstavec, který zní: Členské státy se mohou rozhodnout používat oba postupy uvedené v písm. a) a b). 3. Při přezkoumávání každého jednotlivého případu nebo při stanovení kritérií nebo prahových hodnot podle odstavce 2 jsou brána v úvahu odpovídající kritéria výběru uvedená v příloze III. 4. Členské státy zajistí, aby rozhodnutí přijatá příslušnými orgány podle odstavce 2 byla zpřístupněna veřejnosti. “ „2a. Členské státy mohou stanovit jednotné řízení pro spl- nění požadavků této směrnice a požadavků směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a ome- zování znečištění (1) 7. Článek 5 se nahrazuje tímto: „Článek 5 (1) Úř. věst. L 257, 10. 10. 1996, s. 26. “. 3. Čl. 2 odst. 3 první pododstavec zní takto: „3. Aniž je dotčen článek 7, mohou členské státy ve výjimeč- ných případech vyjmout určitý záměr zcela nebo zčásti z ustanovení stanovených touto směrnicí. “ 4. V čl. 2 odst. 3 písm. c) anglického znění se výraz „where app- ropriate“ nahrazuje výrazem „where applicable“. 5. Článek 3 se nahrazuje tímto: „Článek 3 Posuzování vlivů na životní prostředí vhodným způsobem určí, popíše a posoudí v každém jednotlivém případě a v sou- ladu s články 4 až 11 přímé a nepřímé vlivy záměru na tyto faktory: 1. V případě záměrů, které podle článku 4 musí podléhat posouzení vlivů na životní prostředí v souladu s články 5 až 10, přijmou členské státy nezbytná opatření k zajištění, aby oznamovatel poskytl ve vhodné formě informace upřesněné v příloze IV, pokud: a) členské státy považují tyto informace za důležité v dané fázi povolovacího řízení a vzhledem ke zvláštním rysům konkrétního záměru nebo určitého druhu záměrů a slo- žek životního prostředí, které by mohly být zasaženy; b) členské státy považují za odůvodněné požadovat po oznamovateli, aby tyto informace shromáždil, mimo jiné s ohledem na současné poznatky a metody posuzování. 2. Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění, aby příslušný orgán vyjádřil své stanovisko k informacím, které mají být poskytnuty oznamovatelem v souladu s odstavcem 1, pokud o to oznamovatel požádá ještě před předložením žádosti o povolení. Příslušný orgán před vyjádřením svého stanoviska projedná záměr s oznamovatelem a orgány 15/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 153 uvedenými v čl. 6 odst. 1. Skutečnost, že orgán vyjádřil sta- novisko podle tohoto odstavce, mu nebrání, aby později vyžadoval od oznamovatele předložení dalších informací. 9. Článek 7 se nahrazuje tímto: Členské státy mohou požadovat, aby příslušné orgány vyjádřily své stanovisko bez ohledu na to, zda to žádá ozna- movatel. 3. Informace, které má oznamovatel poskytnout v souladu s odstavcem 1, musí zahrnovat alespoň: — popis záměru obsahující informace o jeho umístění, povaze a rozsahu, — popis zamýšlených opatření k vyloučení a omezení výz- namných škodlivých vlivů a je-li to možné i k jejich náp- ravě, — údaje nezbytné k určení a posouzení hlavních vlivů, které by záměr mohl mít na životní prostředí, — nástin hlavních alternativních řešení uvažovaných ozna- movatelem a uvedení hlavních důvodů jeho výběru, s přihlédnutím k vlivům na životní prostředí, — všeobecně srozumitelné shrnutí informací uvedených v předchozích odrážkách. 4. Členské státy, je-li to nezbytné, zajistí, aby orgány vlast- nící příslušné informace, zejména ve vztahu k článku 3, poskytly tyto informace oznamovateli. “ 8. V článku 6 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění, aby orgány, kterých by se záměr mohl týkat, měly vzhledem ke své zvláštní působnosti v otázkách životního prostředí mož- nost vyjádřit své stanovisko k informacím poskytnutým oznamovatelem a k žádosti o povolení. Za tímto účelem členské státy určí orgány, s nimiž je třeba záměr projednat, buď obecně, nebo v jednotlivých případech. Těmto orgánům musí být předány informace shromážděné podle článku 5. Podrobné podmínky týkající se projednání stanoví členské státy. “ V článku 6 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Členské státy zajistí, aby každá žádost o povolení a vše- chny informace článku 5 byly shromážděné podle v přiměřené době zpřístupněny veřejnosti, aby dotyčná veřejnost měla příležitost vyjádřit své stanovisko před vydáním povolení. “ „Článek 7 1. Je-li si členský stát vědom, že záměr by mohl mít závažný vliv na životní prostředí v jiném členském státě, nebo pokud členský stát, který by mohl být významně zasažen, o to požádá, poskytne členský stát, na jehož území má být záměr uskutečněn, dotyčnému členskému státu co nejrychleji a nej- později při informování vlastní veřejnosti mimo jiné: a) popis záměru spolu se všemi dostupnými informacemi o jeho možných dopadech překračujících hranice státu; b) informace o povaze rozhodnutí, které může být přijato, a poskytne tomuto druhému členskému státu přiměřenou dobu na oznámení, zda si tento přeje účastnit se postupu posuzování vlivů na životní prostředí a může zahrnout infor- mace uvedené v odstavci 2. 2. Oznámí-li členský stát, který obdrží informace podle odstavce 1, svůj úmysl účastnit se řízení posuzování vlivů na životní prostředí, zašle členský stát, na jehož území má být záměr uskutečněn, pokud tak již neučinil, dotyčnému člen- skému státu informace shromážděné podle článku 5 a odpo- vídající informace týkající se uvedeného řízení, včetně žádosti o povolení. 3. Kromě toho dotyčné členské státy, pokud se jich to dotýká: a) zařídí, aby informace uvedené v odstavcích 1 a 2 byly v přiměřené době zpřístupněny orgánům uvedeným v čl. 6 odst. 1 a dotyčné veřejnosti na území toho člen- ského státu, který by mohl být významně zasažen; a b) zajistí, aby tyto orgány a dotyčná veřejnost měly možnost ještě před vydáním povolení pro daný záměr zaslat v přiměřené době své stanovisko k informacím předaným příslušným orgánům v členském státě, na jehož území má být záměr uskutečněn. vlivech 4. Dotyčné členské státy zahájí jednání mimo jiné o mož- ných států a opatřeních zamýšlených ke snížení nebo vyloučení těchto vlivů a dohodnou přiměřený časový rámec pro dobu jednání. překračujících záměru hranice 5. Podrobnosti provádění ustanovení tohoto článku mohou stanovit dotyčné členské státy. “ 154 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 3 10. Článek 8 se nahrazuje tímto: 14. Zrušuje se článek 13. „Článek 8 Výsledky jednání a informace shromážděné podle článků 5, 6 a 7 musí být brány v úvahu v povolovacím řízení. “ 11. Článek 9 se nahrazuje tímto: „Článek 9 1. Pokud bylo povolení vydáno nebo zamítnuto, příslušný orgán nebo orgány o tom vhodným postupem uvědomí veřejnost a zpřístupní jí informace o: — obsahu rozhodnutí a všech podmínkách k němu připojených, — hlavních důvodech a úvahách, na kterých je rozhodnutí založeno, — popisu, je-li to nezbytné, hlavních opatření k vyloučení, a pokud možno vyrovnání významných snížení nepříznivých vlivů. 2. Příslušný orgán nebo orgány uvědomí každý členský stát, s nímž bylo jednáno podle článku 7, zasláním informací uve- dených v odstavci l. “ 12. Článek 10 se nahrazuje tímto: „Článek 10 orgánů této směrnice není dotčena povinnost Ustanoveními příslušných uložená respektovat vnitrostátními právními a správními předpisy a přijatou právní praxí v oblasti zachovávání obchodního a služebního tajemství, včetně duševního vlastnictví, a ochrany veřejného zájmu. omezení 15. Přílohy I, II a III se nahrazují přílohami I, II, III a IV uvede- nými v příloze této směrnice. Článek 2 Pět let po vstupu této směrnice v platnost zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o použití a o účinnosti směrnice 85/337/EHS ve znění této směrnice. Tato zpráva je založena na výměně informací stanovené čl. 11 odst. 1 a 2. Na základě této zprávy předloží Komise Radě v případě potřeby doplňkové návrhy za účelem posílení koordinace při použití této směrnice. Článek 3 1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 14. března 1999. Neprodleně o nich uvědomí Komisi. Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. 2. Byla-li žádost o povolení předložena příslušnému orgánu před uplynutím lhůty stanovené v odstavci 1, použijí se nadále usta- novení směrnice 85/337/EHS ve znění předcházejícím těmto změnám. Článek 4 Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Pokud je použitelný článek 7, podléhá předávání informací jinému členskému státu a přijetí informací jiným členským státem omezením platným v členském státě, kde je záměr navrhován. “ 13. V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Členské státy uvědomí Komisi zejména o všech kritériích nebo prahových hodnotách přijatých pro výběr dotyčných záměrů v souladu s čl. 4 odst. 2. “ Článek 5 Tato směrnice je určena členským státům. V Bruselu dne 3. března 1997. Za Radu předsedkyně M. DE BOER 15/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 155 PŘÍLOHA „PŘÍLOHA I ZÁMĚRY POSUZOVANÉ PODLE ČL. 4 ODST. 1 1. Rafinerie surové ropy (s výjimkou závodů vyrábějících pouze maziva ze surové ropy) a zařízení ke zplyňování a zkapalňování uhlí a živičné břidlice o kapacitě 500 a více tun denně. 2. — Tepelné elektrárny a jiná spalovací zařízení s tepelným výkonem minimálně 300 MW a — jaderné elektrárny a jiné jaderné reaktory včetně demontáže nebo konečného uzavření těchto elektráren nebo reaktorů (*) (s výjimkou výzkumných zařízení pro výrobu a přeměnu štěpných a množivých látek, jejichž maximální výkon nepřesahuje 1 kW tepelného výkonu). 3. a) Zařízení k přepracování vyhořelého jaderného paliva. b) Zařízení určená: — k výrobě nebo obohacování jaderných paliv, — ke zpracování vyhořelého jaderného paliva nebo vysoce radioaktivního odpadu, — ke konečnému zneškodnění vyhořelého jaderného paliva, — výhradně ke konečnému zneškodnění radioaktivního odpadu, — výhradně ke skladování (plánovanému na více než 10 let) vyhořelého jaderného paliva nebo radioaktivního odpadu na místě odlišném od místa výroby. 4. — Integrovaná zařízení pro primární tavbu litiny a oceli. — Zařízení pro výrobu neželezných surových kovů z rudy, koncentrátů nebo druhotných surovin pomocí metalurgických, chemických nebo elektrolytických postupů. 5. 6. Zařízení k získávání azbestu a zpracování a přepracování azbestu a výrobků obsahujících azbest: pro azbestocementové produkty s roční výrobou přesahující 20 000 tun konečného produktu; pro třecí materiály s roční výrobou přesahující 50 tun konečných produktů a pro jiné využití azbestu při spotřebě vyšší než 200 tun ročně. Integrovaná chemická zařízení, a to zařízení k výrobě látek v průmyslovém měřítku chemickou přeměnou, kde je několik jednotek navazujících a funkčně propojených, a které jsou určeny: i) k výrobě základních organických chemikálií; ii) k výrobě základních anorganických chemikálií; iii) k výrobě fosforečných, dusíkatých nebo draselných hnojiv (jednoduchých nebo složených hnojiv); iv) k výrobě základních přípravků na ochranu rostlin a biocidů; v) k výrobě základních farmaceutických produktů chemickou nebo biologickou cestou; vi) k výrobě výbušnin. 7. a) Výstavba dálkových železničních tratí a letišť (1) se základní rozjezdovou a přistávací dráhou o délce 2 100 a více. b) Výstavba dálnic a rychlostních silnic (2). c) Výstavba nové čtyřproudé nebo víceproudé silnice nebo rekonstrukce nebo rozšíření již existující dvouproudé nebo méněproudé silnice na čtyřproudou nebo víceproudou, jestliže tato nová silnice nebo část rekonstruované nebo rozšířené silnice má minimální souvislou délku 10 kilometrů. 8. a) Vnitrozemské vodní cesty a přístavy pro vnitrozemskou vodní dopravu umožňující plavbu lodí nad 1 350 tun. b) Obchodní přístavy, přístaviště pro nakládání a vykládání spojená s pevninou a vnějšími přístavy (s vyloučením přístavišť pro převozní lodi) přístupné lodím nad 1 350 tun. (*) Jaderné elektrárny a jiné jaderné reaktory přestávají být jadernými zařízeními, jestliže veškerá jaderná paliva a všechny ostatní kontaminované složky byly trvale odstraněny z místa zařízení. (1) Pro účely této směrnice se ‚letištěm‘ rozumí letiště, která odpovídají definici v Chicagské úmluvě z roku 1944 zřizující Mezinárodní organizaci pro civilní leteckou dopravu (Příloha 14). (2) Pro účely této směrnice se ‚rychlostní silnicí‘ rozumí silnice, která odpovídá definici Evropské dohody o mezinárodních silnicích I. třídy ze dne 15. listopadu 1975. 156 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 3 9. Zařízení ke zneškodňování nebezpečného odpadu (tj. odpadu, na který se vztahuje směrnice 91/689/EHS (1) spalováním, chemickým zpracováním, ve smyslu přílohy II A bodu D9 směrnice 75/442/EHS (2), nebo skladováním. 10. Zařízení ke zneškodňování nikoliv nebezpečného odpadu spalováním, chemickým zpracováním, ve smyslu přílohy II A bodu D9 směrnice 75/442/EHS o kapacitě přesahující 100 tun denně. 11. Zařízení k odběru nebo umělému doplňování podzemních vod, jestliže roční objem odebrané nebo uměle doplňované vody dosahuje nebo přesahuje 10 milionů metrů krychlových. 12. a) Díla sloužící k přečerpávání vodních zdrojů mezi povodími řek, pokud cílem tohoto přečerpání je zabránit případnému nedostatku vody a pokud objem přečerpané vody přesahuje 100 milionů metrů krychlových za rok. b) Ve všech ostatních případech díla sloužící k přečerpávání vodních zdrojů mezi povodími řek, pokud víceletý průměrný průtok v povodí, odkud se voda čerpá, přesahuje 2 000 milionů metrů krychlových za rok a objem přečerpané vody přesahuje 5 % tohoto průtoku. V obou případech je vyloučeno přečerpávání pitné vody vedené potrubím. 13. Čistírny odpadních vod o kapacitě převyšující 150 000 ekvivalentních obyvatel podle definice v čl. 2 bodu 6 směrnice 91/271/EHS (3). 14. Těžba ropy a zemního plynu ke komerčním účelům, pokud denní vytěžené množství přesahuje 500 tun ropy a 500 000 metrů krychlových plynu. 15. Přehrady a jiná zařízení určená k akumulaci vody nebo k dlouhodobé retenci vody, pokud nový nebo doplňkový objem akumulované vody přesahuje 10 milionů metrů krychlových. 16. Produktovody k přepravě plynu, ropy nebo chemikálií o průměru větším než 800 mm a délce přesahující 40 km. 17. Zařízení k intenzivnímu chovu drůbeže nebo prasat s více než: a) 85 000 místy pro kuřata, 60 000 místy pro slepice; b) 3 000 místy pro jatečná prasata (nad 30 kg) nebo c) 900 místy pro prasnice. 18. Průmyslová zařízení k: a) výrobě papíroviny ze dřeva nebo jiných vláknitých materiálů; b) výrobě papíru a lepenky s výrobní kapacitou nad 200 tun denně. 19. Lomy a povrchová těžba, pokud plocha místa přesahuje 25 hektarů, nebo těžba rašeliny, pokud plocha místa přesahuje 150 hektarů. 20. Budování nadzemního vedení elektrické energie o napětí 220 kV a vyšším a o délce nad 15 kilometrů. 21. Zařízení ke skladování ropy, petrochemických nebo chemických produktů o kapacitě 200 tisíc tun a vyšší. (1) Úř. věst. L 377, 31. 12. 1991, s. 20. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 94/31/ES (Úř. věst. L 162, 2. 7. 1994, s. 28). (2) Úř. věst. L 194, 25. 7. 1975, s. 39. Směrnice naposledy pozměněná rozhodnutím Komise 94/3/ES (Úř. věst. L 5, 7. 1. 1994, s. 15). (3) 13 Úř. věst. L 135, 30. 5. 1991, s. 40. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení. 15/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 157 PŘÍLOHA II ZÁMĚRY POSUZOVANÉ PODLE ČL. 4 ODST. 2 1. Zemědělství, lesnictví a rybářství a) Záměry restrukturalizace zemědělského půdního fondu. b) Záměry využití neobdělávané půdy nebo polopřírodních území k intenzivnímu zemědělskému využívání. c) Vodohospodářské záměry pro zemědělství, včetně zavlažování a odvodňování půdy. d) Zalesňování nelesních pozemků a odlesňování za účelem změny způsobu využívání půdy. e) Zařízení k intenzivnímu chovu hospodářských zvířat (záměry neuvedené v příloze I). f) Intenzivní chov ryb. g) Získávání půdy z moře. 2. Těžební průmysl a) Lomy, povrchová těžba a těžba rašeliny (záměry neuvedené v příloze I). b) Hlubinná těžba. c) Těžba nerostů z mořského nebo říčního dna. d) Hlubinné vrty, zejména: — geotermální vrty, — vrty pro ukládání jaderného odpadu, — vrty pro zásobování vodou. s výjimkou vrtů pro průzkum stability půdy. e) Povrchová průmyslová zařízení k těžbě uhlí, ropy, zemního plynu a nerostů, jakož i živičné břidlice. 3. Energetický průmysl a) Průmyslová zařízení k výrobě elektrické energie, páry a teplé vody (záměry neuvedené v příloze I). b) Průmyslová zařízení k dopravě plynu, páry a teplé vody; nadzemní vedení elektrické energie (záměry neuvedené v příloze I). c) Povrchové skladování zemního plynu. d) Podzemní skladování topných plynů. e) Povrchové skladování fosilních paliv. f) Průmyslové briketování uhlí a lignitu. g) Zařízení ke zpracování a skladování radioaktivního odpadu (jiná než ta, která jsou uvedená v příloze I). h) Zařízení k výrobě elektřiny ve vodních elektrárnách. i) Zařízení k využívání větru pro výrobu elektrické energie (větrné parky). 4. Výroba a zpracování kovů a) Zařízení k výrobě surového železa nebo oceli (primární nebo sekundární tavení), včetně vybavení pro nepřetržité odlévání. b) Zařízení ke zpracování železných kovů: i) válcování za tepla; ii) kování pomocí kladiv; iii) aplikace ochranných vrstev ze slinutých kovů. c) Slévárny železných kovů. 158 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 3 d) Zařízení k tavení, včetně slitin, neželezných kovů, s výjimkou drahých kovů, včetně regenerovaných produktů (zušlechťování, odlévání ve slévárnách atd. ) e) Zařízení pro povrchové zpracování kovů a plastů elektrolytickou nebo chemickou cestou. f) Výroba a montáž motorových vozidel a výroba motorů pro tato vozidla. g) Loděnice. h) Zařízení k výrobě a opravě letadel. i) Výroba železničního vybavení. j) Tváření výbuchem. k) Zařízení k žíhání a slinování kovových rud. 5. Průmysl zpracování nerostných surovin a) Koksovny (suchá destilace uhlí). b) Zařízení k výrobě cementu. c) Zařízení k výrobě azbestu a azbestových produktů (záměry neuvedené v příloze I). d) Zařízení k výrobě skla, včetně skelných vláken. e) Zařízení k tavení minerálních látek, včetně výroby minerálních vláken. f) Výroba keramických produktů vypalováním, zejména střešních tašek, cihel, žáruvzdorných cihel, dlaždic, kameniny nebo porcelánu. 6. Chemický průmysl (záměry neuvedené v příloze I) a) Zpracování meziproduktů a výroba chemikálií. b) Výroba pesticidů a farmaceutických produktů, barev a laků, elastomerů a peroxidů. c) Zařízení ke skladování ropy, petrochemických a chemických produktů. 7. Potravinářský průmysl a) Výroba rostlinných a živočišných olejů a tuků. b) Balení a konzervování výrobků živočišného a rostlinného původu. c) Výroba mléčných výrobků. d) Pivovarnictví a sladovnictví. e) Výroba cukrovinek a sirupů. f) Jatka. g) Škrobárny. h) Závody na výrobu rybí moučky a rybího oleje. i) Cukrovary. 8. Textilní, kožedělný, dřevozpracující a papírenský průmysl a) Průmyslová zařízení na výrobu papíru a lepenky (záměry neuvedené v příloze I). b) Zařízení k předzpracování (činnosti jako praní, bělení, mercerování) nebo barvení vláken nebo textilií. c) Závody na činění kůží. d) Zařízení k výrobě a zpracování celulosy. 9. Gumárenský průmysl Výroba a zpracování produktů na bázi elastomerů. 15/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 159 10. Záměry v oblasti infrastruktury a) Záměry rozvoje průmyslových oblastí. b) Záměry rozvoje měst, včetně výstavby obchodních center a parkovišť. c) Výstavba železničních tratí a překladišť pro různé druhy dopravy a terminálů pro různé druhy dopravy (záměry neuvedené v příloze I). d) Výstavba letišť (záměry neuvedené v příloze I). e) Výstavba silnic, přístavů a přístavních zařízení, včetně rybářských přístavů (záměry neuvedené v příloze I). f) Výstavba vnitrozemských vodních cest neuvedených v příloze I, úpravy toků sloužící k jejich splavnění a ochraně proti povodním. g) Přehrady a jiná zařízení sloužící k akumulaci vody nebo k její dlouhodobé retenci (záměry neuvedené v příloze I). h) Tramvaje, nadzemní a podzemní dráhy, visuté dráhy nebo podobné dráhy zvláštního typu sloužící výhradně nebo zvláště k přepravě lidí. i) Ropovody a plynovody (záměry neuvedené v příloze I). j) Dálkové vodovody. k) Pobřežní díla určená k boji s erozí a přímořská díla umožňující pozměnit pobřeží výstavbou například hrází, přístavních hrází, vlnolamů a jiných ochranných děl, s vyloučením údržby a rekonstrukce těchto děl. l) Zařízení k odběru a umělému doplňování podzemní vody neuvedená v příloze I. m) Díla k přečerpávání vodních zdrojů mezi povodími řek neuvedená v příloze I. 11. Ostatní záměry a) Stálé závodní a zkušební dráhy pro motorová vozidla. b) Zařízení ke zneškodňování odpadu (záměry neuvedené v příloze I). c) Čistírny odpadních vod (záměry neuvedené v příloze I). d) Odkaliště. e) Skladování železného šrotu, včetně šrotu pocházejícího z vozidel. f) Zkušebny motorů, turbín nebo reaktorů. g) Zařízení k výrobě umělých minerálních vláken. h) Zařízení k regeneraci nebo zneškodňování výbušných látek. i) Kafilérie. 12. Cestovní ruch a volný čas a) Sjezdové dráhy, lyžařské vleky a lanové dráhy a přidružená zařízení. b) Přístaviště plavidel pro sport a rekreaci. c) Rekreační osady a hotelové komplexy vně městských oblastí a přidružená zařízení. d) Celoročně provozované kempy a autokempy. e) Zábavní parky. 13. — Jakákoliv změna nebo rozšíření záměrů uvedených v příloze I nebo v příloze II, které jsou již povoleny, uskutečněny nebo jsou právě uskutečňovány, které by mohly mít závažný negativní vliv na životní prostředí. — Záměry uvedené v příloze I, které slouží výhradně nebo převážně k rozvoji a testování nových metod nebo výrobků a které nejsou používány více než dva roky. 160 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 3 PŘÍLOHA III KRITÉRIA VÝBĚRU UVEDENÁ V ČL. 4 ODST. 3 1. Charakteristické znaky záměrů Charakteristické znaky záměrů musí být brány v úvahu zejména vzhledem k: — rozsahu záměru, — kumulaci s ostatními záměry, — využití přírodních zdrojů, — produkci odpadu, — znečišťování a rušivým vlivům, — riziku nehod s ohledem zejména na používané látky nebo technologie. 2. Lokalizace záměru Ekologická citlivost geografických oblastí, které by mohly být záměrem zasaženy, musí být brána v úvahu zejména s ohledem na: — stávající způsob využití území, — relativní četnost, kvalitu a regenerační schopnost přírodních zdrojů v oblasti, — únosné zatížení přírodního prostředí s tím, že zvláštní pozornost je věnována těmto územím: a) mokřadům; b) pobřežním zónám; c) horským oblastem a lesům; d) přírodním rezervacím a velkoplošným chráněným územím; e) oblastem registrovaným nebo chráněným předpisy členských států; zvlášť chráněné oblasti vyhlášené členskými státy v souladu se směrnicemi 79/409/EHS a 92/43/EHS; f) oblastem, kde normy kvality životního prostředí stanovené právními předpisy Společenství jsou již překročeny; g) hustě osídleným oblastem; h) krajinám významným z hlediska historického, kulturního nebo archeologického. 3. Charakteristické znaky možného dopadu Významný vliv, který by záměr mohl mít, musí být brán v úvahu ve vztahu ke kritériím vyjmenovaným v bodu 1 a 2, zejména s ohledem na: — rozsah dopadu (geografická oblast a počet ovlivněných obyvatel), — přeshraniční povahu dopadu, — velikost a komplexnost dopadu, — pravděpodobnost dopadu, — doba trvání, četnost a vratnost dopadu. 15/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 161 PŘÍLOHA IV INFORMACE UVEDENÉ V ČL. 5 ODST. 1 1. Popis záměru zahrnující zejména: — popis fyzikální povahy záměru jako celku a požadavků na způsob využívání půdy během výstavby a provozu, — popis hlavních charakteristik výrobních procesů, například druhu a množství použitého materiálu, — odhad typu a množství předpokládaného odpadu a emisí (znečištění vody, ovzduší a půdy, hluk, vibrace, světlo, teplo, záření atd. ) vznikajících provozem navrhovaného záměru. 2. Nástin hlavních alternativních řešení uvažovaných oznamovatelem a uvedení hlavních důvodů jeho výběru z hlediska vlivů na životní prostředí. 3. Popis aspektů životního prostředí, které by mohly být navrhovaným záměrem významně zasaženy, zejména flóry, půdy, vody, ovzduší, klimatických faktorů, hmotných statků včetně včetně obyvatelstva, architektonického a archeologického dědictví, krajiny a vzájemných vztahů mezi těmito faktory. fauny, 4. Popis (1) možných významných vlivů navrhovaného záměru na životní prostředí vyplývajících z: — existence záměru jako celku; — využívání přírodních zdrojů; — emise znečišťujících látek, vzniku rušivých vlivů a zneškodňování odpadu a oznamovatelem vypracovaný popis předpovědních metod použitých k posouzení vlivů na životní prostředí. 5. Popis zamýšlených opatření pro předcházení, snížení a pokud možno vyrovnání všech významných negativních vlivů na životní prostředí. 6. Všeobecně srozumitelné shrnutí informací poskytovaných na základě výše uvedených bodů. 7. Uvedení všech obtíží (technických nedostatků nebo nedostatků ve znalostech) zjištěných oznamovatelem při shromažďování požadovaných informací. Tento popis by měl zahrnovat přímé a jakékoliv nepřímé, sekundární, kumulativní, krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé, stálé a dočasné, pozitivní a negativní vlivy záměru. “ (1) Tento popis by měl zahrnovat přímé a jakékoliv nepřímé, sekundární, kumulativní, krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé, stálé a dočasné, pozitivní a negativní vlivy záměru


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 423/97 του Συμβουλίου της 3ης Μαρτίου 1997 για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3433/91 σε ό,τι αφορά τις εισαγωγές καταγωγής Ταϊλάνδης και για την επιβολή οριστικών δασμών αντιντάμπινγκ στις εισαγωγές αναπτήρων τσέπης, με πυρόλιθο αερίου που δεν ξαναγεμίζουν, καταγωγής Ταϊλάνδης, Φιλιππίνων και Μεξικού

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
complaint to the Commission
non-durable goods
originating product
third country


title: A Bizottság határozata (1997. március 3.) a juh- és kecskefélékhez tartozó háziállatok harmadik országokból történő behozatalának állat-egészségügyi feltételeiről és a szükséges állatorvosi bizonyítványokról szóló 93/198/EGK határozat módosításárólEGT vonatkozású szöveg

eurovoc_concepts:
goat
health certificate
health control
import
sheep
third country

text: 378 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/20. kötet 31997D0231 L 93/22 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 4. 8. A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (1997. március 3. ) a juh- és kecskefélékhez tartozó háziállatok harmadik országokból történő behozatalának állat- egészségügyi feltételeiről és a szükséges állatorvosi bizonyítványokról szóló 93/198/EGK határozat módosításáról (EGT vonatkozású szöveg) (97/231/EK) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, mivel a behozatalra szánt juh- és kecskeféléknek teljesíteniük kell bizonyos, a brucellózistól való mentességre vonatkozó követelményeket; tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb a 96/91/EK irányelvvel (1) módosított, a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék, a sertések, valamint a friss hús és húsipari termékek harmadik országból történő behozata- lára vonatkozó egészségügyi és állat-egészségügyi vizsgálatok problémáiról szóló, 1972. december 12-i 72/462/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 8. és 11. cikkére, mivel az e határozatban előírt vannak az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, intézkedések összhangban mivel a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország csatlako- irányelv (3) zási okmányával módosított 91/68/EGK tanácsi megállapítja a juh- és kecskefélék Közösségen belüli kereskedel- mére irányadó állat-egészségügyi feltételeket; ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: mivel a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország csatlako- zási okmányával módosított 93/198/EGK tanácsi határozat (4) meghatározza a juh- és kecskefélékhez tartozó háziállatok behozatalának állat-egészségügyi feltételekeit és a szükséges állatorvosi bizonyítványokat; 1. cikk mivel az említett határozat hatályát ki kell terjeszteni a harmadik országokból tenyésztési és hizlalási céllal behozott juhokra és kecskékre irányadó állat-egészségügyi feltételek és állatorvosi bizonyítványok meghatározása érdekében; mivel a 97/232/EK bizottsági határozat (5) meghatározza a vágásra, hizlalásra és tenyésztésre szánt juhok behozatalára feljogosított harmadik országok jegyzékét; (1) HL L 13. , 1997. 1. 16. , 26. o. (2) HL L 302. , 1972. 12. 31. , 28. o. (3) HL L 46. , 1991. 2. 19. , 19. o. (4) HL L 86. , 1993. 4. 6. , 34. o. (5) HL L 93. , 1997. 4. 8. , 43. o. A 93/198/EGK határozat a következőképpen módosul: 1. Az 1. cikk szövegének helyébe a következő szöveg lép: „A tagállamok azon juh- és kecskefélékhez tartozó háziál- latok behozatalát engedélyezik, amelyek megfelelnek az I. melléklet 1. a) és 1. b) részében meghatározott, vágásra szánt állatokra vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítvány követelményeinek. Ennek a bizonyítványnak kell kísérnie a juh- és kecskeféléknek a 97/232/EK bizottsági határozat (*) mellékletének 1. és 2. részében meghatározott harmadik or- szágokból, vagy harmadik országok részeiből származó szál- lítmányait. (*) HL L 93. , 1997. 4. 8. , 43. o. ” 03/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 379 2. A 2. cikk szövegének helyébe a következő szöveg lép: „(1) A tagállamok azon juh- és kecskefélékhez tartozó háziállatok behozatalát engedélyezik, amelyek megfelelnek a II. melléklet 1. a) részében meghatározott, hizlalásra szánt állatokra vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítvány követel- ményeinek. Ennek a bizonyítványnak kell kísérnie a hizla- lásra szánt juh- és kecskeféléknek a 97/232/EK határozat mellékletének 3. részében meghatározott harmadik orszá- gokból, vagy harmadik országok részeiből származó szállít- mányait. (2) A tagállamok azon juh- és kecskefélékhez tartozó háziállatok behozatalát engedélyezik, amelyek megfelelnek a II. melléklet 1. b) részében meghatározott, tenyésztésre szánt állatokra vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítvány követel- ményeinek. Ennek a bizonyítványnak kell kísérnie a tenyész- tésre szánt juh- és kecskeféléknek a 97/232/EK határozat mellékletének 4. részében meghatározott harmadik orszá- gokból, vagy harmadik országok részeiből származó szállít- mányait. (3) Ezen túlmenően a tagállamok a hizlalásra vagy tenyésztésre szánt juh- és kecskefélékhez tartozó háziállatok behozatalát csak akkor engedélyezik, ha azok teljesítik a II. melléklet 1. c) része 1. fejezetének a követelményeit, ameny- nyiben az állatokat hivatalosan brucellózismentesnek nyilvá- nított állományokba szánják, illetve a II. melléklet 1. c) része 2. fejezetének a követelményeit, amennyiben az állatokat brucellózismentesnek nyilvánított állományokba szánják, vagy azok a 97/232/EK határozat mellékletének 5. részében felsorolt harmadik országból származnak. ” 3. A melléklet helyébe e határozat melléklete lép. Ezt a határozatot 1997. március 1-jétől kell alkalmazni. 2. cikk Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. 3. cikk Kelt Brüsszelben, 1997. március 3-án. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja 380 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/20. kötet MELLÉKLET „I. MELLÉKLET 1. a) RÉSZ 03/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 381 382 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/20. kötet 03/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 383 384 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/20. kötet 1. b) RÉSZ 03/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 385 386 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/20. kötet 03/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 387 II. MELLÉKLET 1. a) RÉSZ 388 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/20. kötet 03/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 389 390 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/20. kötet 03/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 391 1. b) RÉSZ 392 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/20. kötet 03/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 393 394 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/20. kötet 03/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 395 396 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/20. kötet 1. c) RÉSZ 1. fejezet Követelmények azon gazdaságok számára, amelyek a juh- és kecskefélék Európai Közösségben található, hivata- (B. melitensis-) mentesnek nyilvánított gazdaságaira megállapított követelményekkel losan brucellózis- egyenértékű követelményeknek megfelelő gazdaságként kívánják elismertetni magukat A. A gazdaságban: a) a brucellózisra (B. melitensis) fogékony összes állatnak legalább 12 hónapja mentesnek kell lennie a brucellózis (B. melitensis) klinikai vagy egyéb tüneteitől; b) nem tartózkodhat brucellózis (B. melitensis) ellen vakcinázott juh- vagy kecskeféle, kivéve a legalább két évvel korábban Rev. 1 vakcinával beoltott állatokat; c) a 91/68/EGK tanácsi irányelv C. mellékletének megfelelően legalább hat hónapos időközzel elvégzett két vizsgá- latnak negatív eredményt kellett adnia a gazdaságban lévő és a vizsgálat időpontjában hat hónaposnál idősebb összes juh- és kecskeféle esetében; és d) a c) pontban említett első vizsgálatot követően, már csak a gazdaságban született, vagy egy hivatalosan brucelló- illetve brucellózismentesnek nyilvánított gazdaságból a D. pontban megállapított feltételeknek zismentesnek, megfelelően bevitt juh- és kecskefélék tartózkodhatnak, továbbá a gazdaságban továbbra is teljesülniük kell a B. pontban meghatározott követelményeknek. B. Az A. pont követelményeinek megfelelő gazdaságoknak reprezentatív számú hat hónaposnál idősebb juh- és kecske- félét éves szerológiai vizsgálatra kell küldeniük. A gazdaság csak akkor őrizheti meg kiviteli jogosultságát, ha a vizsgá- latok eredménye negatív. Az egyes gazdaságok esetében vizsgálandó reprezentatív számú állat az alábbiakat jelenti: – az összes hat hónaposnál idősebb heréletlen hímivarú állat, – az előző vizsgálat óta a gazdaságba bevitt összes állat, – a reprodukcióra alkalmas (ivarérett) kort elért, vagy már tejelő nőivarú állatok 25 %-a, de legalább gazdaságonként 50 állat, kivéve azokat a gazdaságokat, ahol 50-nél kevesebb ilyen nőivarú állat található, amely esetben az összes nőivarú állatot meg kell vizsgálni. C. A brucellózis gyanított vagy tényleges esetei Ha egy gazdaságban a) a juh- és kecskefélék közé tartozó állatok közül egy vagy több esetében brucellózisfertőzés (B. melitensis) gyanít- ható; vagy b) a brucellózisfertőzés (B. melitensis) megállapítást nyer, addig nem exportálhatók juhok vagy kecskék az adott gazdaságból, amíg az összes fertőzött vagy a fertőzésre fogékony fajhoz tartozó állatot le nem vágták, és amíg a gazdaság összes hat hónaposnál idősebb állatán a 91/68/EGK irányelv C. mellékletének megfelelően legalább három hónapos időközzel elvégzett két vizsgálat negatív eredményt nem adott. D. Állatok bevitele a gazdaságba Juh- vagy kecskefélék csak abban az esetben vihetők be olyan juh- vagy kecskegazdaságba, amelyből juhokat vagy kecskéket exportálnak hivatalosan brucellózismentesnek nyilvánított gazdaságokba, ha: 1. olyan gazdaságból származnak, amely megfelel az összes fenti követelménynek; 2. vagy: – olyan gazdaságból származnak, amely megfelel a 2. fejezet követelményeinek, és – azokat soha nem vakcinázták brucellózis ellen, vagy ha vakcinázták, az több mint két éve történt. Mindazon- által a kétévesnél idősebb nőivarú állatok, amelyeket hét hónapos koruk előtt vakcináztak brucellózis ellen szintén bevihetők a gazdaságba, és – azokat a származási gazdaságban hatósági felügyelet mellett elkülönítették, és a fenti elkülönítés alatt rajtuk, a 91/68/EGK irányelv C. mellékletének megfelelően legalább hathetes időközzel elvégzett két vizsgálat negatív eredményt adott. 03/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 397 2. fejezet Követelmények azon gazdaságok számára, amelyek a juh- és kecskefélék Európai Közösségben található, brucel- (B. melitensis-) mentesnek nyilvánított gazdaságaira meghatározott követelményekkel egyenértékű lózis- követelményeknek megfelelő gazdaságként kívánják elismertetni magukat I. Az 1. fejezet követelményeinek maradéktalanul megfelelő minden gazdaság; vagy II. A. 1. A. 1. A gazdaságban: a) a brucellózisra (B. melitensis) fogékony összes állatnak legalább 12 hónapja mentesnek kell lennie a brucel- lózis klinikai vagy egyéb tüneteitől; b) a juh- és kecskefélék közé tartozó állatok mindegyike, vagy egy része hét hónapos kora előtt Rev. 1 vakci- nával lett beoltva; c) a 91/68/EGK tanácsi irányelv C. mellékletének megfelelően legalább hat hónapos időközzel elvégzett két vizsgálatnak negatív eredményt kellett adnia a gazdaságban lévő és a vizsgálat időpontjában 18 hónaposnál idősebb összes vakcinázott juh- és kecskeféle esetében; d) a 91/68/EGK tanácsi irányelv C. mellékletének megfelelően legalább hat hónapos időközzel elvégzett két vizsgálatnak negatív eredményt kellett adnia a gazdaságban lévő és a vizsgálat időpontjában hat hónaposnál idősebb összes nem vakcinázott juh- és kecskeféle esetében; és e) a c) illetve d) pontban említett vizsgálatokat követően már csak a gazdaságban született, vagy a D. pontban megállapított feltételeknek megfelelő gazdaságból bevitt juh- és kecskefélék tartózkodhatnak; és 2. továbbra is teljesülniük kell a B. pontban meghatározott követelményeknek. B. Az A. pont követelményeinek megfelelő gazdaságoknak reprezentatív számú juh- és kecskefélét éves szerológiai vizsgálatra kell küldeniük. A gazdaság csak akkor őrizheti meg kiviteli jogosultságát, ha a vizsgálatok eredménye negatív. Az egyes gazdaságok esetében vizsgálandó reprezentatív számú állat az alábbiakat jelenti: – az összes hat hónaposnál idősebb heréletlen, nem vakcinázott hímivarú állat, – az összes 18 hónaposnál idősebb heréletlen, vakcinázott hímivarú állat, – az előző vizsgálatok óta a gazdaságba bevitt összes állat, – a reprodukcióra alkalmas (ivarérett) kort elért vagy már tejelő nőivarú állatok 25 %-a, de legalább gazdaságon- ként 50, kivéve azokat a gazdaságokat, ahol 50-nél kevesebb ilyen nőivarú állat található, amely esetben az összes nőivarú állatot meg kell vizsgálni. C. A brucellózis gyanított vagy tényleges esetei 1. Ha egy gazdaságban a juh- és kecskefélék közé tartozó állatok közül egy vagy több esetében brucellózisfertőzés (B. melitensis) gyanítható, vagy 2. ha a brucellózisfertőzés (B. melitensis) megállapítást nyer, addig nem exportálhatók juhok vagy kecskék az adott gazdaságból, amíg a fertőzésre fogékony fajhoz tartozó összes állatot le nem vágták, és amíg a 91/68/EGK irányelv C. mellékletének megfelelően legalább három hónapos időközzel elvégzett két vizsgálat a gazdaság – összes 18 hónaposnál idősebb vakcinázott állatán, és – összes hat hónaposnál idősebb nem vakcinázott állatán negatív eredményt nem adott. D. Állatok bevitele a gazdaságba Juh- vagy kecskefélék csak abban az esetben vihetők be olyan gazdaságba, amelyből exportálnak brucellózis- (B. melitensis )-mentesnek nyilvánított, juh- vagy kecskegazdaságba, ha: juhokat vagy kecskéket 398 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/20. kötet 1. olyan juh- vagy kecskegazdaságból származnak, amely megfelel e melléklet 1. vagy 2. fejezete követelmé- nyeinek; vagy 2. a) a) olyan gazdaságból származnak, ahol az utóbbi 12 hónap során a brucellózisra (B. melitensis) fogékony fajokhoz tartozó állatok egyike sem mutatta brucellózis (B. melitensis) klinikai vagy egyéb tüneteit; b) i. – az előző két évben nem vakcinázták azokat; – a származási gazdaságban hatósági felügyelet mellett el voltak különítve, és ennek során rajtuk a 91/68/EGK irányelv C. mellékletének megfelelően legalább hathetes időközzel elvégzett két vizsgálat negatív eredményt adott; vagy ii. hét hónapos koruk előtt és legalább 15 nappal a rendeltetési gazdaságba való bevitelük előtt Rev. 1 vakcinával be lettek oltva. ”


title: Council Regulation (EC) No 443/97 of 3 March 1997 on operations to aid uprooted people in Asian and Latin American developing countries


text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 03. 03. 1997 KOM(97) 83 endg. 97/0063 (CNS) Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) DES RATES zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 1765/92 zur Einführung einer Stützungsregelung für Erzeuger bestimmter landwirtschaftlicher Kulturpflanzen (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG Dieser Vorschlag sieht die Fristverlängerung für Erstattungszahlungen an die Landwirte bezüglich der TSfon-food' Stillegungsflächen bis 31. März vor. Das Schema für die Flächenstillegung für Non-food' Erzeugnisse setzt vor Auszahlung der Erstattung die Ernte und Lieferung des betreffenden Rohstoffes voraus. Da einige in diesem System beinhalteten Getreidesorten erst spät im Kalenderjahr geerntet werden, sind mehrere Mitgliedstaaten auf Schwierigkeiten bei der Einhaltung der Zahlungsfrist 31. Dezember, wie in Artikel 10 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1765/92 festgelegt, gestossen. Ji WICH VERORDNUNG (EG) NR. /97 DES RATES VORSCHLAG zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 1765/92 zur Einführung einer Stützungsregelung für Erzeuger bestimmter landwirtschaftlicher Kulturpflanzen vom DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 42 und 43, auf Vorschlag der Kommission, nach Stellungnahme des Europäischen Parlaments, nach Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses, in Erwägung nachstehender Gründe: Werden auf stillgelegten Flächen Rohstoffe erzeugt, die zur Herstellung von nicht unmittelbar zur Ernährung oder Verfütterung bestimmten Erzeugnissen zu Verwender: sind, muß die Lieferung dieser Rohstoffe zum Verarbeiter aus Kontroilgründen bestätigt werden, bevor dem Antragsteller ein Ausgleich gezahlt wird. Diese Bestimmung erschwert jedoch erfahrungsgemäß die Zahlung des betreffenden Ausgleichs innerhalb der am 31. Dezember endenden Frist. Die der Zahlung des Ausgleichs für die Flächenstillegung gesetzte Frist sollte vielmehr bis zum 31. März verlängert werden für die Fälle, in denen auf stillgelegten Flächen Rohstoffe erzeugt werden, die zur Herstellung von nicht unmittelbar zur Ernährung oder Verfütterung bestimmten Erzeugnissen zu verwenden sind - HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 In Artikel 10 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1765/92 wird der nachstehende Satz angefügt: "Im Fall der Anwendung von Artikel 7 Absatz 4 wird der Stillegungsausgleich jedoch zwischen dem 16. Oktober und 31. März des folgenden Jahres gezahlt. " Artikel 2 Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Sie gilt ab dem Wirtschaftsjahr 1997/98. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Im Namen des Rates <e FINANZBOGEN Datum: HAUSHALTSPOSTEN: B1-1060 MITTELANSATZ: 1. 553,6 MECU 2. BEZEICHNUNG DES VORHABENS: Verordnung zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 1765/92 zur Einführung einer Stützungsregelung für Erzeuger bestimmter landwirtschaftlicher Kulturpflanzen RECHTSGRUNDLAGE: Art. 42 und 43 des Vertrags ZIELE DES VORHABENS: Fristverlängerung für Erstattungszahlungen an die Landwirte bezüglich der "Non-food" Stillegungsflächen bis 31. Mär/. die ursprünglich auf 31. Dezember festgesetzt war. FINANZIELLE AUSWIRKUNGEN 12-MONATS- PERIODE Mio ECU LAUFENDES HAUSHALTS JAHR (97) Mio ECU KOMMENDES HAUSHALTS JAHR (98) Mio ECU 5. 0. AUSGABEN ZU LASTEN - DES EG-HAUSHALTS (ERSTATTUNGEN/TNTERVENTIONEN) 5. 1. - NATIONALER HAUSHALTE - ANDERER SEKTOREN EINNAHMEN - EIGENE MITTEL DER EG (ABSCHÖPFUNGEN/ZÖLLE) - IM NATIONALEN BEREICH 5. 0. 1. 5. 1. 1. VORAUSSCHAU AUSGABEN VORAUSSCHAU EINNAHMEN 5. 2. BERECHNUNGSWEISE: 1999 2000 2001 2002 Die Fristverlängerung für Erstattungszahlungen hat keinen Einfluss auf die Ausgabenhöhe, die im gleichen Wirtschaftsjahr bestehen bleibt. 6. 0. 6. 1. 6. 2. 6. 3. FINANZIERUNG IM LAUFENDEN HAUSHALT IST MÖGLICH DURCH IM BETREFFENDEN KAPITEL VORHANDENE MITTEL FINANZIERUNG IST MÖGLICH DURCH ÜBERTRAGUNG VON KAPITEL ZU KAPITEL IM LAUFENDEN HAUSHALTSJAHR NOTWENDIGKEIT EINES NACHTRAGSHAUSHALTS ERFORDERLICHE MITTEL SIND IN DIE ZUKÜNFTIGEN HAUSHALTE EINZUSETZEN JA JA NEIN NEIN ANMERKUNGEN: S ISSN 0254-1467 KOM(97) 83 endg. DOKUMENTE DE 03 01 Katalognummer : CB-CO-97-075-DE-C ISBN 92-78-16327-9 Amt fur amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg 6