title: Meddelande från kommissionen - Miljöskatter och miljöavgifter på den inre marknaden

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 2 6. 0 3. 1 9 97 KOM(97) 9 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Miljöskatter och miljöavgifter på den inre marknaden FORORD Kommissionen har vid ett flertal tillfällen förordat en ökad användning av olika skatter för att göra miljöpolitiken mer ändamålsenlig och kostnadseffektiv. De flesta av dessa styrmedel används på medlemsstatsnivå. Detta meddelande läggs fram för att stödja dessa åtgärder och för att säkerställa att miljöskatterna och miljöavgifterna används på ett sätt som är förenligt med gemenskapens lagstiftning. Meddelandet är ett första steg i kommissionens behandling av medlemsstaternas användning av miljöskatter. Dess syfte är att förklara den befintliga rättsliga ramen för medlemsstaternas användning av miljöskatter och miljöavgifter på den inre marknaden. Det syftar också till att klargöra såväl möjligheterna som begränsningarna för medlemsstaternas agerande inom detta område. Meddelandet behandlar inte för- och nackdelar vad gäller ekonomisk och miljömässig effektivitet vid användning av miljöpålagor på medlemsstatsnivå. Det ger dock medlemsstaterna en uppfattning om de juridiska förpliktelser man måste ha i åtanke vid utformningen av miljöpålagor och miljöavgifter. Det visar att medlemsstaterna har en avsevärd frihet att tillämpa olika skatter och samtidigt fullgöra sina förpliktelser enligt fördraget. Medlemsländernas använder sig i ökad grad av miljöskatter och miljöavgifter. Detta skapar ett större utrymme för en mer kostnadseffektiv miljöpolitik. Miljöskatter och miljöavgifter kan vara ett lämpligt sätt att genomföra principen "förorenaren betalar" genom att man inkluderar de miljömässiga kostnaderna i priset på varor och tjänster. Skattemässiga styrmedel kan betraktas som incitament genom vilka producenter och konsumenter påverkas att göra sina val i en mera miljövänlig riktning. Den nuvarande användningen av miljöskatter i medlemsstaterna redovisas i en bilaga till meddelandet. Dessa styrmedel bör naturligtvis användas på ett sätt som är förenligt med gemenskapens lagstiftning. Det är framför allt politiken inom områdena konkurrens, den inre marknaden och skatter som påverkar hur miljöskatter och miljöavgifter och de intäkter som kommer från dessa kan användas. Den rättsliga ramen syftar A»- huvudsakligen till att hindra medlemsstaterna från att snedvrida konkurrensen genom att missgynna produkter eller tjänster från andra medlemsstater. Den detaljerade rättsliga ramen är dock tämligen komplex, vilket är anledningen till att kommissionen anser det viktigt att närmare förklara den i detta meddelande. I detta dokument anges också vilka kontrollåtgärder som finns att tillgå inom gemenskapen. Dessa går under beteckningen "anmälningsbestämmelser". Kommissionen har för avsikt att i samarbete med alla berörda parter fortsätta undersöka möjligheterna beträffande miljöpålagor och miljöavgifter genom: i) Systematiskt inhämtande av medlemsstaternas erfarenheter av befintliga pålagor och avgifter. ii) Systematisk analys av hur användningen av miljöskatter och miljöavgifter i medlemsstaterna påverkar miljön. iii) Systematisk analys av hur miljöskatter och miljöavgifter påverkar den inre marknaden och den europeiska industrins konkurrenskraft. Resultatet av arbetet kommer att användas för att dra slutsatser om den fortsatta styrmedel på gemenskaps- och medlemsstatsnivå. användningen av dessa yit INNEHÅLL I. MEDDELANDETS MÅL OCH OMFATTNING II. DEFINITIONER OCH RELEVANTA BESTÄMMELSER a. Definitioner b. Olika typer av miljöpålagor c. Relevanta bestämmelser III. RIKTLINJER A. RIKTLINJER FÖR ANVÄNDNINGEN AV MILJÖPÅLAGOR a. Pålagans miljömål b. Tullavgifter och avgifter med liknande verkan c. Inhemsk beskattning d. Sekundärlagstiftning om indirekt beskattning e. Statligt stöd Förekomst av stöd 1 3 3 4 5 5 5 5 6 6 9 11 Stödets förenlighet med EU:s lagstiftning om statligt stöd f. Kvantitativa restriktioner och åtgärder med motsvarande verkan 15 B. RIKTLINJER FÖR GEMENSKAPENS KONTROLLMEKANISMER a. Anmälningsplikt för statligt stöd b. Anmälningsplikt enligt direktiv 83/189/EEG och gemenskapens sekundärrätt på miljöområdet c. Anmälan om nationella åtgärder för genomförandet av gemenskapsdirektiv d. Klagomål och kommissionens undersökningar på eget initiativ IV. SLUTSATSER BILAGA Översikt över miljörelaterade skatter och avgifter i EU:s och EES medlemsstater. 17 17 18 19 19 20 A c I. MEDDELANDETS MAL OCH OMFATTNING 1. Gemenskapens femte miljöhandlingsprogram1 och översynen av detta från år 19962 anger som ett av sina viktigaste mål att öka få en bredare användning av miljöpolitiska styrmedel. Gemenskapens institutioner har vid flera tillfällen uppmanat kommissionen och medlemsstaterna att i större utsträckning undersöka de nya miljöpolitiska - och då särskilt de skattemässiga - styrmedlens möjligheter. I december 1995 drog Europeiska rådet i Madrid slutsatsen att, för att göra det möjligt att utnyttja miljöskyddets kapacitet att skapa nya arbeten, bör denna (miljö)politik i större utsträckning än i dag bygga på marknadsbaserade styrmedel, däribland sådana som grundar sig på skatter. Europeiska rådet i Florens i juni 1996 framförde ett liknande budskap3. till sitt förfogande, 2. För att kunna nå olika miljömål, vilka allt oftare fastställs inom ramlagstiftning på EU-nivå, har medlemsstaterna ett stort antal ekonomiska, tekniska och frivilliga åtgärder som harmoniserats på gemenskapsnivå. Miljöskatter och miljöavgifter utgör en del av de tillgängliga styrmedlen i miljösammanhang, och de kan utgöra ett lämpligt sätt att genomföra principen "förorenaren betalar", genom att de miljömässiga kostnaderna räknas in i priset på varor och tjänster. Dessa styrmedel kan därför förmå konsumenter och producenter att agera på ett mer miljövänligt sätt. förutom de åtgärder 3. Ett av syftena med miljöskatter och miljöavgifter är att nå ett visst miljömål, och de bör därför kunna påverka marknaden. Det är därför viktigt att storleken på miljöskatten eller miljöavgiften hamnar på rätt nivå: en alltför låg pålaga kommer inte att kunna rätta till missförhållanden på marknaden, medan en alltför hög pålaga endast ersätter ett missförhållande med ett annat. 4. Intäkterna från miljöskatter och miljöavgifter kan användas till att finansiera miljöskyddsåtgärder. I somliga fall kan dessa styrmedel också ge upphov till stora och varaktiga intäkter. Dessa kan användas till att sänka andra skatter som anses ge upphov till missförhållanden i ekonomin, såsom skatter på arbete. Ett sådant förfarande EGTnrC 138, 17. 5. 1993, s. 1. KOM (95) 647, 24. 1. 1996. Europeiska rådet begärde av Europeiska unionens råd en rapport om utvecklingen av skattesystemen inom unionen i vilken hänsyn tas till behovet att skapa ett skatteklimat som stimulerar företagande och skapande av nya arbetstillfällen och som främjar en effektivare miljöpolitik. 1Â, föreslogs av medlemsstaterna i kommissionens vitbok "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning"4 och fick stöd av Europeiska rådet vid dess möte i Bryssel i december inom 1993. Frågan behandlas också i kommissionens rapport5 "Beskattningen Europeiska unionen - Rapport om skattesystemens utveckling", vilken utarbetades inför Europeiska rådets möte i Dublin i december 1996. 5. Miljöskatter och miljöavgifter används inom alla medlemsstater i EG och EES6, och de spelar också en allt mer framträdande roll inom miljöpolitiken i de central- och östeuropeiska länder som ansökt om medlemskap i EU. Där så ansetts lämpligt har gemenskapsbestämmelser antagits för att sådana skatter skall kunna användas inom ramen för den inre marknaden (t. ex. beskattning av mineraloljor, se punkt 23). I enlighet med närhetsprincipen tas å andra sidan ett stort antal nationella initiativ i form av skatter och avgifter i syfte att hantera lokala miljöproblem, vilka också i många fall kan hanteras mer effektivt på den nivån. 6. Användningen av miljöskatter och miljöavgifter samt härav uppkomna intäkter påverkar direkt eller indirekt ett flertal områden inom gemenskapslagstiftningen utanför miljöpolitiken, i synnerhet områdena konkurrens, den inre marknaden och beskattning. Många konkreta fall har visat vikten av att öka integrationen mellan dessa områden. Inom jordbrukssektorn behöver ytterligare överväganden ibland göras med tanke på gemenskapens jordbrukspolitik. Användningen av miljöskatter och miljöavgifter kan också påverka förpliktelserna gentemot tredje land, t. ex. inom WTO. Medlemsstaterna måste ta hänsyn till alla dessa förbindelser för att kunna garantera att nationella miljöskatter och miljöavgifter tillämpas på ett sätt som är förenligt med ländernas skyldigheter inom WTO och enligt fördraget7. 7. Av de skäl som angetts ovan anser kommissionen det vara av vikt att klargöra vilken rättslig ram som skall tillämpas då medlemsländer önskar införa miljöskatter och miljöavgifter. Ramens karaktär bestäms av fördraget, EG:s sekundärlagstiftning, domstolens rättspraxis, liksom av kommissionens beslut och rättsliga åtgärder i syfte att praktiskt tillämpa denna rättsliga ram. Kommissionen anser också att det är viktigt att framhäva vilka ytterligare faktorer den kan komma att ta i betraktande när den KOM (93) 700 slutlig. KOM (96) 546, 22. 10. 1996. Se vidare Bilaga 1. Även om detta dokument behandlar förhållanden som rör den inre marknaden bör medlemsstaterna vara medvetna om att det kan tänkas uppkomma konflikter mellan vad som är tillåtet enligt EU:s bestämmelser och WTO:s bestämmelser, särskilt vad gäller justering av skatter vid gränser. Se vidare kommissionens meddelande om handel och miljö, KOM (96) 54 (EGT nr C, 28. 2. 1996). bedömer nationella miljöskatter och miljöavgifter. Syftet med dokumentet är dock inte att undersöka för- och nackdelarna vad gäller ekonomisk och miljömässig effektivitet vid användningen av miljöskatter och miljöavgifter på medlemsstatsnivå. Informationen bör ge användbara riktlinjer för medlemsstaterna när de utformar, genomför och utvärderar sådana styrmedel. Syftet är att garantera en balanserad och effektiv användning av styrmedlen på medlemsstatsnivå, regional nivå och lokal nivå, samt att se till att kommissionen har möjlighet att göra korrekta bedömningar. 8. Kommissionen kommer kontinuerligt att övervaka användningen av miljöskatter och miljöavgifter på nationell nivå med beaktande av hur sådana åtgärder påverkar miljöpolitiken, den inre marknaden och Europas konkurrenskraft, liksom andra viktiga politiska områden såsom energipolitiken. Om det skulle visa sig att länderna försöker lösa samma problem på flera olika sätt, eller om miljömål kan uppnås på ett mer kostnadseffektivt sätt, kommer kommissionen att lägga fram nya förslag på gemenskapsnivå trots de svårigheter som uppkommer på grund av kravet på enighet vid antagandet av bestämmelser på skatteområdet. 9. Kapitel II i detta meddelande behandlar olika definitioner samt redogör för de allmänna relevanta bestämmelserna; detaljerade riktlinjer återfinns i kapitel III. Det bör betonas att detta meddelande inte kan ge slutgiltiga svar rörande framtida fall och att varje enskilt fall därför måste bedömas utifrån sina egna förutsättningar. II. DEFINITIONER OCH RELEVANTA BESTÄMMELSER a. Definitioner 10. På miljöbeskattningens område är det vanligt att samma termer används med olika betydelser i skilda medlemsstater, och EU:s lagstiftning anger inga exakta definitioner. Det är dock viktigt att betona att det är en åtgärds natur och verkningar som bestämmer hur den kommer att bedömas i förhållande till gemenskapens lagstiftning, och inte vilka beteckningar som medlemsstaterna använder sig av. Detta meddelande kommer därför inte att innehålla några definitioner av de olika typerna av styrmedel som används inom medlemsstaterna. Begreppet "skatter och avgifter" bör tolkas så att det omfattar alla obligatoriska betalningar utan motprestation, vare sig intäkterna därifrån hamnar direkt till ett speciellt ändamål (t. ex. via öronmärkning). I detta meddelande kommer ordet pålaga att användas som ett i statsbudgeten eller går samlingsbegrepp för "skatter och avgifter" såsom de definierats ovan. Pålagor som omfattas av mer specifika bestämmelser i gemenskapens direktiv måste ses i det juridiska sammanhang som ges av respektive direktiv. 11. Ett lämpligt kriterium för att en pålaga skall betecknas som en mtyopålaga skulle kunna vara att den verksamhet som beskattas genom pålagan har en tydligt negativ inverkan på miljön. Med miljöpålaga kan man dock även avse en skatt eller avgift som har en mindre tydlig men ändå urskiljbar positiv inverkan på miljön. Ett exempel på detta skulle kunna vara differentieringen av en skatt eller avgift utifrån miljökriterier, t. ex. blyfri och blyad bensin. I allmänhet är det medlemsstatens ansvar att visa den beräknade miljöeffekten av en skatt eller avgift i de fall detta krävs vid bedömningen av om pålagan är förenlig med gemenskapens lagstiftning. b. Olika typer av miljöpålagor 12. Erfarenheten visar att miljöskatter och miljöavgifter kan vara av mycket skiftande slag men att de trots detta kan delas in i två huvudkategorier8. Utsläppspålagor karaktäriseras av betalningar som är direkt kopplade till en verklig eller beräknad utsläppsnivå, vare sig utsläppen gjorts i luft, i vatten eller på marken, eller om det rör sig om buller. Verkliga exempel på detta är avgifter på utsläpp av NOx från från stora förbränningsanläggningar, vattenreningsverk. Pålagor på bullerutsläpp förekommer på flygområdet. I de fall dessa pålagor tas ut på stationära utsläppskällor (t. ex. fabriker) faller de till stor del utanför ramen för detta meddelande, eftersom kostnaden endast drabbar de inhemska producenterna. liksom avgifter på vattenföroreningar Produktpålagor läggs på råmaterial och övriga material som används vid produktion, t. ex. konstgödsel, bekämpningsmedel, naturligt grus och grundvatten, samt på färdiga konsumtionsvaror såsom batterier, engångsförpackningar, bildäck och plastpåsar. Vissa produktpålagor som funnits i många år, framför allt på energiområdet, anses i allt högre grad bidra till integreringen av miljö- och energipolitik. Typiska exempel på detta är skatter på bensin, diesel, eldningsolja och elektricitet. Se vidare t. ex. "Environmental Taxes; Implementation and Environmental Effectiveness", Europeiska miljöbyrån, 1996, och "Environmental Taxes in OECD Countries", OECD, 1995. Undantag från utsläppspålagor samt användningen av intäkterna från sådana pålagor kan dock falla under bestämmelserna för statligt stöd (se även nedan). c. Relevanta bestämmelser 13. Den juridiska bedömningen av miljöpålagor är komplicerad eftersom styrmedlet är relativt nytt och statt i förändring, och eftersom man vid utformandet av fördraget inte hade denna typ av miljöpolitiska styrmedel i tankarna. Det grundläggande juridiska sammanhang som miljöpålagor ingår i anges av följande artiklar: restriktioner på av varor mellan import och export Tullavgifter som tas ut på handel inom gemenskapen, eller avgifter med motsvarande verkan (artikel 9-12). Kvantitativa medlemsstaterna, eller åtgärder med motsvarande verkan (artikel 30-36). Bestämmelser rörande transportpolitik som missgynnar transportföretag från andra medlemsstater (artikel 76). Statligt stöd som snedvrider konkurrensen så att detta påverkar handeln inom gemenskapen (artikel 92-93). Inhemsk beskattning som missgynnar produkter från andra medlemsstater eller på annat sätt skyddar den inhemska produktionen (artikel 95) och lagstiftning rörande punktskatter och andra typer av indirekt beskattning som grundar sig på artikel 99. Artikel 130r som fastställer målen för gemenskapens miljöpolitik. III. RIKTLINJER A RIKTLINJER FÖR ANVÄNDNINGEN AV MILJÖPÅLAGOR a. Pålagans miljömål 14. Artikel 2 i EG-fördraget slår fast att "en hållbar och icke inflationsdrivande tillväxt med respekt för miljön" är en av gemenskapens främsta uppgifter. Artikel 130r slår fast att gemenskapens miljöpolitik skall bidra till att bevara, skydda och förbättra miljön, skydda människors hälsa och garantera en klok och rationell användning av naturresurser. Den förebyggande aspekten är en grundläggande princip liksom principen om att förorenaren betalar och försiktighetsprincipen. Det slås vidare fast att miljöskyddsbestämmelser måste integreras i definitionen och genomförandet av politiken på andra områden. När medlemsstaterna inför miljöpålagor bör de ge en hållbar motivering lösas. Man bör särskilt uppmärksamma förhållandet mellan dessa åtgärder och de faktorer som ingår i artikel till varför miljöproblemen måste 130r i EG-fördraget, gemenskapens miljölagstiftning och därtill hörande rättspraxis, det femte miljöhandlingsprogrammet10, samt internationella överenskommelser som Europeiska gemenskapen anslutit sig till. b. Tullavgifter och avgifter med motsvarande verkan i begreppets snävaste betydelse existerar 15. Enligt artikel 9-12 i EG-fördraget skall medlemsstaterna avhålla sig från att införa nya tullavgifter på import eller export, eller andra avgifter med samma verkan. Sådana tullavgifter längre mellan medlemsstaterna. Domstolen har dock beslutat att alla avgifter som läggs på produkter enbart för att de passerar en gräns har en verkan motsvarande en tullavgift. Om en pålaga läggs på utländska produkter kan man därför anse att den motsvarar en tullavgift. Om en sådan pålaga utgör en del av ett allmänt system för produktbeskattning enligt objektiva kriterier utan hänsyn till produkternas ursprung, måste pålagan dock undersökas på grundval av artikel 95. inte 16. Ett allmänt system för beskattning som gör undantag för en stor del av den inhemska produktionen kan trots detta betraktas som en avgift med motsvarande verkan som en tullavgift. I detta sammanhang har domstolen fastställt att det kan vara nödvändigt att ta hänsyn till vad intäkterna från pålagan används till. En pålaga som läggs på produkter från andra medlemsstater och inhemska produkter enligt samma kriterier kan därför utgöra en avgift med motsvarande verkan som en tullavgift, om intäkterna från pålagan används för att kompensera inhemska producenter av de beskattade produkterna fullt ut. Om intäkterna däremot används för att gynna konsumenterna av den beskattade produkten, faller detta handlande inte inom nämnda kategori utan måste bedömas enligt lagstiftningen om statligt stöd (se punkt 33-34). En pålaga kan anses ha motsvarande verkan som tullavgifter och otillåtet statligt stöd, eftersom den kan falla både under bestämmelserna i artikel 9-12 och under artikel 92. c. Inhemsk beskattning 17. Artikel 95 syftar till att garantera att den inhemska beskattningen är neutral, genom att förbjuda missgynnande av produkter från andra medlemsstater och skyddande av inhemska produkter. Den rättspraxis som domstolen utvecklat på detta område grundar sig på tre huvudprinciper: 1) Medlemsstaterna är - med vissa begränsningar - i princip fria att välja det system för beskattning de anser mest lämpligt. 10 EGTnrC 138, 17. 5. 1993, s. 1. 2) Det system som tillämpas på inhemska produkter bildar utgångspunkten då man skall bedöma om produkter från andra medlemsstater beskattas hårdare än inhemska produkter. 3) Om en produkt från en annan medlemsstat belastas med högre avgifter än en inhemsk produkt innebär detta ett överträdande av artikel 95. 18. Vad gäller punkt 1 har domstolen konsekvent hävdat11 att medlemsstaterna har rätt att belägga produkter med olika pålagor även om de är "liknande". För att vara tillåten måste en sådan differentiering 1) grunda sig på objektiva kriterier, såsom hur de använda råvarorna är beskaffade och vilken tillverkningsmetod som använts12, 2) vara tillkommen i syfte att nå mål inom den ekonomiska politiken som i sig själva är förenliga med fördragets bestämmelser och den därav härledda sekundärlagstiftningen, och 3) detaljbestämmelserna måste dessutom vara utformade på ett sådant sätt att man undviker att direkt eller indirekt missgynna produkter från andra medlemsstater liksom att skydda konkurrerande inhemska produkter. Domstolen har påpekat att en pålaga inte kan betraktas som diskriminerande bara därför att endast produkter från andra medlemsstater faller inom den högst beskattade kategorin, om detta är ett resultat av att man tillämpat objektiva och icke diskriminerande kriterier13. Om, å andra sidan, produkter från andra medlemsstater på förhand och/eller per definition och på grundval av godtyckliga och/eller diskriminerande villkor förhindras från att dra fördel av en lägre pålaga, skulle detta utgöra en överträdelse av artikel 9514. 19. Vad beträffar punkt 2 så gäller att systemet för beskattning måste vara så tydligt utformat att man objektivt kan bestämma om de pålagor som produkter från andra medlemsstater belastas med överstiger de som läggs på inhemska produkter15. Systemet måste dessutom vara i lika grad tillämpligt på inhemska produkter som på produkter ii 12 13 14 15 Dom av den 4. 3. 1986 i mål C-106/84, kommissionen mot Danmark [1986] ECR 833 och dom av den 7. 4. 1987 i mål C-196/85, kommissionen mot Frankrike [1987] ECR 1597. Dom av den 14. 1. 1981 i mål 46/80, SA Vinal mot Orbat [1981] ECR 77. Dom av den 30. 11. 1995 i mål C-113/94, Casarin [1995] ECR 4203. Dom av den 27. 5. 1981 i mål 142 och 143/80, Salengo, [1981] ECR 1413 och dom av den 3. 7. 1985 i mål 277/83, kommissionen mot Italien [1985] ECR 2049. Domar av den 26. 6. 1991 i mål C-152/89, kommissionen mot Luxemburg [1991] ECR 3141 och mål C-153/89, kommissionen mot Belgien, [1991] ECR 3171. från andra medlemsstater. För att bedöma om artikel 95 överträtts måste nian, enligt domstolen, särskilt beakta - pålagans storlek, • - bestämmelserna rörande beskattningsunderlaget, - kontrollsystemen för pålagans debiterande, och - de detaljerade bestämmelserna för pålagans inkasserande. Domstolens rättspraxis visar också att enbart det faktum att en pålaga framför allt läggs importerade produkter som på diskriminerande16. Det avgörande kriteriet är vilken faktisk ekonomisk belastning som en pålaga utgör då den läggs på inhemska produkter respektive produkter från andra för att beteckna den tillräckligt inte är medlemsstater. 20. Artikel 95 ger inte gemenskapen rätt att bedöma om en pålaga i en medlemsstat är överdrivet stor i förhållande till det miljömål som skall uppnås genom pålagan17. i att använda Rättspraxis beträffande artikel 95 har bekräftat riktigheten proportionalitetskriterierna - vilket innebär att man väger den miljömässiga nyttan mot den möjliga inverkan på den 18 kontrollåtgärder rörande pålagan. inre marknaden - endast för administrativa 21. Vad beträffar punkt 3 så måste graden av likhet mellan inhemska och utländska produkter bedömas för att man skall kunna avgöra om en överträdelse begåtts av artikel 95. Domstolen har hävdat att "liknande produkter" är sådana som har liknande egenskaper och fyller samma behov hos konsumenterna19. Man bör i detta sammanhang överväga om varor med samma funktion men med olika miljöegenskaper på grund av 20 olika innehåll eller produktionsmetoder, kan anses utgöra olika varor. 22. Om varorna inte är "liknande" men ändå delvis eller potentiellt konkurrerar med utländska produkter fastslås i artikel 95. 2 att pålagan inte får leda till att inhemska produkter skyddas21. När denna aspekt skall bedömas bör hänsyn tas inte bara till den faktiska situationen utan också till den potentiella marknaden för utländska produkter 16 17 18 19 20 21 Dom av den 16. 12. 1986 i mål 200/85, kommissionen mot Italien, [1986] ECR 3953. Dom av den 5. 4. 1990 i mål C-132/88, kommissionen mot Grekland [1990] ECR 1567. Dom av den 7. 4. 1987 i mål 196/85, kommissionen mot Frankrike [1987] ECR 1597. Dom av den 7. 5. 1987, kommissionen mot Italien i mål 184/85 [1987] ECR 2013. För att kunna uppskatta graden av likhet bedömde domstolen om produkterna tillfredsställde samma behov hos konsumenterna och om såväl rättsliga som faktiska omständigheter kunde tillmätas betydelse. Enligt rådets förordning om ett gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke (EEG nr 880/92 av den 23/3 1992, EGT nr L 99, 11. 4. 1992, s. 1) kan miljömärkning beviljas för produkter (t. ex. papper) med samma funktion men olika miljöegenskaper. Dom av den 7. 5. 1987 i mål 184/85, kommissionen mot Italien, [1987] ECR 2013 och mål 193/85, Cofrutta [1987] ECR 2085. om det inte hade funnits några protektionistiska bestämmelser. Man måste också beakta hur intäkterna från pålagan används. Domstolen slog fast att när intäkterna från en pålaga används för att till viss del minska pålagorna på inhemska produkter, så utgör avgiften en diskriminerande form av beskattning i den betydelse som anges i artikel 95 i fördraget22. En pålaga kan därtill anses vara både diskriminerande och utgöra en form av otillåtet statligt stöd, eftersom den kan falla under såväl bestämmelserna i artikel 95. 1 som under artikel 9223 (se punkt 26ff). d. Sekundärlagstiftning om indirekt beskattning 23. Den gemenskapslagstiftning som antagits med stöd av artikel 99 innehåller a) harmoniserade bestämmelser om skattestruktur och miniminivåer för punktskatter på mineralolja, tobak och alkoholhaltiga drycker, b) andra allmänna bestämmelser i direktiv 92/12/EEG, som tillåter medlemsstater att införa indirekta skatter på produkter förutsatt att dessa skatter inte ger upphov till gränsformaliteter i handeln mellan medlemsstaterna. En viktig bestämmelse i direktiv 92/81/EEG24 är att man i allmänhet endast kan tillämpa en skattesats per produkt. Direktiv 92/12/EEG25 ger medlemsstaterna möjlighet att inom vissa gränser införa andra inhemska skatter på mineraloljor. Sådana skatter måste vara i enlighet med de bestämmelser som gäller för punktskatter och moms26. Medlemsstaterna kan begära tillåtelse av rådet att tillämpa reducerade skattesatser eller undantagsbestämmelser, t. ex. av miljöskäl27. Medlemsstaterna har 22 23 24 25 26 27 Dom av den 16. 12. 1992 i mål C-17/91, Georges Lornoy [1992] ECR 6523. Dom av den 21. 5. 1980 i mål 73/79, kommissionen mot Italien [1980] ECR 1533. Rådets direktiv 92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (EGT nr L 316, 31. 10. 1992, s. 12). Rådets direktiv 92/12/EEG av den 25 februari 1992 om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (EGT nr L 76, 23. 3. 1992, s. 1). Detta slås fast i direktiven 92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (EGT nr L 316, 31. 10. 1992, s. 12) och 92/82/EEG av den 19 oktober 1992 om tillnärmning av punktskattesatser för mineraloljor (EGT nr L 316, 31. 10. 1992,8. 19). Hittills har omkring 70 undantag beviljats. Vissa undantag berör differentiering av skatt på grundval av miljöegenskaper hos bränslen, exempelvis reducerade skattesatser på miljömässigt förbättrad diesel och på bly fri och blyad bensin med ny sammansättning. Den skattedifferentiering mellan blyad och blyfri bensin som fastslagits för hela gemenskapsområdet har kommit till stånd genom att man behandlat de två typerna av bränslen som skilda produkter. dessutom rätt att tillämpa reducerade skattesatser eller undantag från skatt på mineraloljor som används för särskilda ändamål, till exempel inom kollektivtrafiken och inom jordbrukssektorn. 28 24. Direktiv 93/89/EEG fastställer grundläggande förutsättningar för tillämpningen av skatter, vägtullar och användaravgifter (Eurovignette) på tunga transportfordon inom medlemsstaterna. Kommissionen lade i juli 1996 fram ett förslag29, grundat på artikel 75, om ersättning av detta direktiv30. Förslaget skulle innebära att det vore tillåtet med en differentiering av vägavgifter (årlig fordonsskatt, vägtullar och användaravgifter i allmänhet och särskilt på känsliga vägsträckor) på grund av yttre kostnader. Kommissionen inledde också en debatt om användandet av ekonomiska styrmedel inom transportsektorn med grönboken "För en rättvis och effektiv prissättning inom transportsektorn - Politiska alternativ vid internalisering av de externa kostnaderna för transporter i Europeiska unionen"31. Ytterligare åtgärder som ett led i uppföljningen av grönboken kommer att presenteras av kommissionen senare i år. 25. De under artikel 100a antagna direktiven 91/542/EEG32, 93/59/EEG33 och 94/12/EG34 om förorenande utsläpp från motorfordon, innehåller specifika rättsliga ramar för olika skatteincitament i samband med köp av nya fordon. Systemet syftar till att tillåta medlemsstater att stimulera försäljningen av nya renare fordon, samtidigt som skattemässiga åtgärder som de facto utgör krav som inte harmoniserats på gemenskapsnivå undviks. Dessa skatteincitament är tillåtna förutsatt att följande principer respekteras: Incitamenten måste gälla alla nya fordon som är anpassade till de i direktiven stadgade framtida utsläppsgränserna. De måste avvecklas när de nya utsläppsgränserna blir obligatoriska. De måste vara lägre än den extrakostnad som blir följden av de framtida utsläppskraven. De måste meddelas kommissionen i tid. 28 29 30 31 32 33 34 Direktiv 93/89/EEG (EGT nr L 279, 12. 11. 1993). Förslag till ett rådsdirektiv om avgifter på tunga godstransporter för användningen av vissa infrastrukturer, KOM (96) 331, 10. 7. 1996. Domstolen upphävde direktivet den 5 juli 1995 på grund av förfarandemässiga oegentligheter. Direktivets rättsverkningar skall dock kvarstå till dess att lagstiftning antagits som ersätter direktivet. Kom (95) 691 slutlig. EGT nr L 295, 25. 10. 1991, s. 1. EGT nr L 186, 28. 7. 1993, s. 21. EGT nr L 100, 19. 4. 1994, s. 42. 10 e. Statligt stöd 26. Allt stöd som delas ut av medlemsstaterna och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen strider mot den gemensamma marknaden enligt artikel 92 i fördraget. I princip kan inte kommissionen tillåta statliga stöd som ingår i ett system av pålagor om de strider mot andra bestämmelser i fördraget. Därför måste man först säkerställa att en miljöpålaga inte strider mot dessa andra bestämmelser, i synnerhet artiklarna 9, 12, 30-36 och 95. Om ett statligt stöd inte strider mot dessa bestämmelser kan det anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt vad som beskrivs nedan. a) Förekomst av stöd 27. Innan man kan avgöra om ett stöd är förenligt med EG:s bestämmelser om statligt stöd måste kommissionen klarlägga om det faktiskt rör sig om ett stöd. Intäkter från miljöpålagor är "statliga medel". Om sådana intäkter går in i den allmänna statsbudgeten så berörs deras framtida användning inte av det här meddelandet. Om intäkterna i stället avsätts till något särskilt ändamål kan det röra sig om ett statligt stöd, ifall vissa företag eller vissa typer av produktion då gynnas. Undantag från pålagor på produkter och utsläpp räknas också som statligt stöd, även när dessa undantag är nödvändiga för att förhindra att inhemska företag missgynnas i förhållande till konkurrenter från länder där sådana pålagor saknas. b) Stödets förenlighet med EG:s bestämmelser om statligt stöd Användningen av intäkterna 28. I artikel 92. 2 anges det vilka stödkategorier som skall anses förenliga med den gemensamma marknaden och i 92. 3 anges några stödkategorier som kan anses förenliga med den. I artikel 93 beskrivs det förfarande som skall användas, så att kommissionen kan bedöma det statliga stödet mot bakgrund av artikel 92. De principer som skall styra kommissionens bedömning av stödåtgärder med miljömål anges i gemenskapens riktlinjer om statligt stöd för miljöskydd35. Bedömningen görs normalt genom att man väger de negativa effekterna på konkurrensen mot miljövinsterna. 35 EGT nr C 72, 10. 3. 1994, s. 3. 11 29. Vid bedömning av statliga stödåtgärder beaktar kommissionen både vad intäkterna har för ursprung och hur de används, så att den kan skapa sig en fullständig bild. Om man skulle göra en separat analys av intäkternas användning utan att ta hänsyn till deras ursprung, skulle den information man fick fram vara ofullständig, eftersom det skulle se ut som om det endast rörde sig om en fördelning av offentliga medel. Därför har domstolen uttalat att kommissionen måste beakta alla faktorer som kan ha en direkt eller indirekt betydelse, såsom indirekt stöd, stödets finansiering och sambandet mellan finansieringen och det belopp som skall delas ut i stöd36. 30. För att underlätta kommissionens bedömning uppmanas medlemsstaterna att tydligt specificera hur intäkterna från miljöpålagorna skall användas. Det är hur som helst önskvärt att de kriterier som används präglas av öppenhet och insyn, inte är godtyckliga och att de ger incitament till ett önskvärt beteende. De vanligaste sätten som intäkterna används på är följande: 1) Stöd till miljöinvesteringar och miljöverksamhet 31. Några av de omständigheter som kommissionen beaktar när den bedömer om ett stöd till miljöinvesteringar är förenligt med EG:s regler för statligt stöd är - om intäkterna används inom den ekonomiska sektor som de uppburits från eller inom någon annan sektor, dvs. om någon sektor får en nettovinst, - om den verksamhet som finansieras av intäkterna från pålagorna kan drivas på vanlig kommersiell basis med tillfredsställande resultat eller om det är nödvändigt med någon form av stöd, - om de pengar som betalas ut till företagen kan betraktas som en ersättning för verksamhet som de annars inte skulle utföra och som ligger i det allmännas intresse, - åtgärdens planerade varaktighet, 37 - om man avser att så småningom minska stödet. 36 37 Dom av den 25. 6. 1970 i mål 47/69, Frankrike mot kommissionen, [1970]. De regler som gäller för stöd till jordbrukssektorn finns i förordning (EEG) nr 2078/92, EGT nr L215, 30. 07. 1992, s. 85. 12 2) Pålagor som finansierar system för insamling och deponering av farliga produkter och ämnen 32. Antalet system för insamling och deponering av produkter och ämnen som är miljöskadliga ökar. Sådana system brukar innebära att medlemsstaten lägger en pålaga på försäljningen av de berörda produkterna och ämnena. Dessa intäkter används sedan till att betala olika företag för insamling och deponering av produkterna efter användning 38. 3) Återbetalning till den grupp som betalat pålagan Att intäkter från sådana utsläppspålagor som endast tas ut av inhemska företag återbetalas till den grupp som betalat dem är vanligtvis något okontroversiellt, såvida systemet uppfyller de allmänna kraven på öppenhet, insyn och icke-godtycklighet. Sådana system bör emellertid undvika att gynna någon särskild inhemsk sektor på ett omotiverat sätt. 34. Produktpålagor kan beröra både inhemska produkter och produkter från andra medlemsstater. Om intäkterna från en produktpålaga används till att fullt ut kompensera de inhemska producenterna för deras kostnader kan pålagan betraktas som en avgift som har samma effekt som en tullavgift. I det fallet skulle den, såsom angetts ovan, kunna förbjudas enligt artikel 12 i fördraget (se punkterna 15-16). Om intäkterna delvis kompenserar de inhemska producenterna för deras kostnader, måste pålagan granskas i diskrimineringshänseende enligt artikel 95 (se punkt 22). Kommissionen har 38 Kommissionen har bedömt och godkänt tre sådana fall, nämligen ett danskt system för insamling av miljöfarliga batterier (Statligt stöd nr N 539/95), ett danskt system för insamling och deponering av begagnade bildäck (Statligt stöd nr N 684/93, EGT nr C 390, 31. 12. 1994, s. 15) och ett nederländskt system för insamling och deponering av skrotade bilar (Statligt stöd nr N 93/95 (ex. N 182/95)). De viktigaste punkterna i kommissionens bedömning var följande: 1) den avgift som finansierar systemet tas ut på ett icke-diskriminerande sätt av alla som producerar eller importerar de berörda produkterna, 2) betalningen till insamlingsföretagen grundas på vanliga kommersiella villkor, 3) systemen ger inget direkt eller indirekt utrymme för insamlingsföretagen att sälja de insamlade produkterna under marknadspriset, 4) systemen skall präglas av öppenhet och insyn och vara ekonomiskt effektiva. Eftersom dessa krav uppfylldes drog kommissionen slutsatsen att stödet var förenligt med reglerna för statligt stöd och godkände dessa system för insamling och deponering. 13 inte rest några invändningar i fråga om produktpålagor i de fall då intäkterna har varit avsedda att lösa liknande miljöproblem som själva pålagan, såvida inte ovan nämnda 39 problem uppstått. Undantagsregler som gynnar inhemska företag 35. Såsom nämns ovan kan undantag från utsläpps- eller produktpålagor betraktas som statliga stöd enligt definitionen i artikel 92. 1 i fördraget. Tillfälliga lättnader från nya utsläppspålagor kan tillåtas i de fall då det är nödvändigt för att kompensera förlorad konkurrenskraft, eftersom utsläppsavgifter vanligtvis endast berör inhemska företag. För att säkerställa att dessa lättnader inte snedvrider konkurrensen på ett otillbörligt sätt, och att de ger incitament till mottagarna av stödet att vidta åtgärder för att minska utsläppen, kräver kommissionen att skattelättnaden eller kompensationen - är tillfällig, - inte ger sektorn en nettovinst, - och i princip avtar med tiden. 36. Undantagsregler för produktpålagor är en känsligare fråga, eftersom sådana pålagor påverkar producenter i andra medlemsstater. Sådana undantag måste först granskas utifrån diskrimineringsreglerna och reglerna för den gemensamma marknaden och om de sedan godtas måste de granskas utifrån reglerna för statligt stöd. Rent allmänt uppmuntras medlemsstaterna att se till att - undantagsreglerna är tydligt definierade samt präglade av öppenhet och insyn - den förväntade tidsramen för systemet anges, - effekterna för berörda sektorer analyseras, - de förväntade effekterna för både inhemska producenter och importörer av de berörda produkterna och av likartade ersättningsprodukter analyseras. 39 40 I två fall av statligt stöd, ett rörande kontroll av frön i Frankrike (Statligt stöd nr N 693/91) och ett rörande en pålaga på bekämpningsmedel i Danmark (Statligt nr stöd N 416/95) beslöt kommissionen att intäkter man får in från pålagor på både inhemska produkter och produkter från andra medlemsstater får användas till att angripa de miljöproblem som ligger till grund för pålagan. Det är ett krav att intäkterna fördelas på grundval av objektiva kriterier och inte stöder inhemska producenter av de produkter som pålagorna tas ut på. Av denna anledning har kommissionen till exempel godtagit att de nederländska (Statligt stöd nr N 760/95) och danska systemen för koldioxid- och energibeskattning (Statligt stöd nr N 459/95, EGT nr C 324, 5. 12. 1995, s. 95) är förenliga med reglerna för statligt stöd. 14 f. Kvantitativa restriktioner samt åtgärder med motsvarande verkan 37. Under vissa villkor, som beskrivs nedan, kan en pålaga till en del eller i sin helhet bedömas mot bakgrund av artikel 30, som förbjuder alla åtgärder med motsvarande verkan som kvantitativa importrestriktioner. En åtgärd med en sådan verkan kan emellertid tillåtas enligt artiklarna 30-36 om de bedöms vara nödvändiga för att uppnå miljömålet och om dess effekter på den inre marknaden anses stå i rimlig proportion till miljövinsterna. Det måste betonas att det är de medel som man använder för att skydda miljön och inte miljömålen i sig som skall bedömas enligt artikel 30. Tillämplighet av artikel 30 38. Artikel 30 i fördraget kan normalt sett inte tillämpas på en pålaga som omfattas av artiklarna 9, 12, 16 eller 95 i EG-fördraget. Den skulle emellertid kunna tillämpas i följande fall: - när en pålaga läggs på en produkt som det inte finns någon liknande eller konkurrerande inhemsk produktion av och pålagan är av en sådan storlek att produktens fria rörlighet kan hämmas: domstolen har exempelvis angett att om en registreringsskatt läggs på nya motorfordon i en medlemsstat där inga sådana fordon tillverkas, så skulle detta kunna granskas enligt artikel 3041. - När en pålaga är kopplad till vissa villkor eller faktorer, som kan särskiljas från dem som själva systemet av pålagor grundas på, skulle dessa krav kunna anses falla under artikel 30. Sådana villkor och faktorer kan röra sättet som produkten måste märkas eller presenteras på. Ett exempel är om reglerna för pålagan kräver att en marknadsaktör måste ändra på varans utseende, storlek eller beteckning eller det märke som den lagligen marknadsförs under i en annan medlemsstat42, och denna ändring inte är nödvändigt för pålagans funktion och syfte. Då skulle den krävda ändringen kunna bedömas enligt artikel 3043. Enligt EG-domstolens rättspraxis i fråga om tekniska krav får dessutom inte de villkor och faktorer som nämns ovan styra handeln på ett sådant 41 42 43 Mål 47/88, kommissionen mot Danmark [1990] ECR 4509. Se t. ex. mål 27/80 Fietje [1980] ECR 3839 och mål 94/82 Kikvorsch [1983] ECR 947. Domstolen resonerade på samma sätt i mål 74/76, Ianelli & Volpi [1977] ECR 557, rörande förhållandet mellan artiklarna 30 och 92. 15 sätt att endast vissa näringsidkare kan importera de berörda produkterna medan andra 44 hindras från att göra det. 39. Domstolen har beslutat att en komponent som ingår i ett retursystem för flaskor, exempelvis att en pant betalas för varje flaska, inte i sig själv kan betecknas som en skattemässig åtgärd och den kan därför granskas enligt artikel 3045. Bedömningskriterier för artikel 30 40. Det finns riklig rättspraxis om tillämpningen av artikel 30 för icke-fiskala åtgärder, men domstolen har ännu inte bedömt en fiskal åtgärd utifrån denna bestämmelse. EG- domstolens rättspraxis kan ändå ge användbara riktlinjer för bedömningen av de två kriterierna nödvändighet och proportionalitet46 i fråga om icke-fiskala åtgärder. Som redan nämnts kan dock pålagor och tekniska föreskrifter i viss utsträckning fylla skilda funktioner inom miljöpolitiken. 41. Om artikel 30 är tillämplig på den nationella åtgärden erkänns miljöskyddet som ett så kallat "obligatoriskt krav" som kan göra åtgärden berättigad47 även om den skulle hindra fria varurörelser. Enligt rättspraxis skall följande villkor uppfyllas för att en sådan åtgärd skall anses berättigad av miljöskyddsskäl: - Åtgärden måste vara icke-diskriminerande, alltså i samma utsträckning vara tillämplig på inhemska produkter som på produkter från andra medlemsstater. - Det skall påvisas att den är nödvändig för att miljömålet skall kunna uppfyllas, bland annat genom vetenskapliga belägg 48. som åtgärden - Den kostnad till miljöskyddsmålet49. Detta betyder att den inte får skapa fler handelshinder än vad som är nödvändigt för att uppfylla miljömålet och att det inte finns någon annan möjlig i rimlig proportion innebär skall stå åtgärd som leder till färre handelsrestriktioner. 44 45 46 47 48 49 Mål 104/75, De Peijper [1976] ECR 613. Dom av den 20. 9. 1988 i mål 302/86, kommissionen mot Danmark, om fri varurörlighet - behållare för öl och läskedrycker, "danska flaskmålet" [1988] ECR 4607. Se även artikel 3 i kommissionens direktiv 70/50/EEG av den 22 december 1969. I mål 155/82, kommissionen mot Belgien [1983] ECR 531, på s. 543 punkt 12 ff, och i mål 62/90, kommissionen mot Tyskland [1992] ECR 2575, på s. 2605, punkt 11 ff tillämpade EG- domstolen kraven på nödvändighet och proportionalitet och fann att de nationella inskränkningarna av fria varurörelser inte kunde motiveras av skyddet för människors hälsa och liv. Målet Cassis de Dijon och danska flaskmålet. Mål 304/84, Muller, [1986] ECR 1511 och mål 178/84, kommissionen mot Tyskland, [1987] ECR 1227. Mål 227/82, Van Bennekom, [1983] ECR 3883. 16 42. Frågan om en miljöpålaga är nödvändig och proportionell i förhållande till miljöskyddsmålet måste bedömas från fall till fall. I praktiken beror bedömningen ofta på sådana faktorer som vilken nivå som fastställts för pålagan, vilka miljövinster som åtgärden väntas ge samt storleken på administrativa kostnader och andra relevanta kostnader som är förbundna med den reglerade verksamheten. Bedömningen av åtgärdens nödvändighet och proportionalitet kan också påverkas av sådana faktorer som kultur och konsumtionsmönster. B. RIKTLINJER FÖR GEMENSKAPENS KONTROLLMEKANISMER a. Anmälningsplikt för statligt stöd 43. Medlemsstaterna måste underrätta kommissionen om alla planer på att införa eller ändra ett statligt stöd i så god tid att den kan yttra sig. Det finns dock ingen anmälningsplikt i fråga om de stöd som omfattas av regeln om försumbart stöd50. Den tid som kommissionen behöver för att bedöma ett fall är normalt två månader. Om kommissionen anser att en sådan plan inte är förenlig med den inre marknaden med hänsyn till artikel 92 inleder den det förfarande som föreskrivs i artikel 93. 2. Detta fullständiga granskningsförfarande ger såväl medlemsstaten i fråga som övriga medlemsstater och alla andra berörda parter möjlighet att lägga fram sina synpunkter på det planerade stödet. Den berörda medlemsstaten kan inte sätta de föreslagna åtgärderna i kraft förrän det här förfarandet har lett fram till ett slutgiltigt beslut (artikel 93. 3 i EG-fördraget). 44. Det fullständiga granskningsförfarandet gör det möjligt för kommissionen att fatta ett slutgiltigt beslut om stödet är tillåtet. Om det beslut som fattas är negativt, delvis negativt eller förenat med vissa villkor så ålägger kommissionen den berörda medlemsstaten att rätta sig efter beslutet inom en bestämd tidsperiod51. 50 51 Se kommissionens tillkännagivande om regeln om försumbart stöd, EGT nr C 68, 6. 3. 1996, s. 9. För en detaljerad beskrivning av förfarandena se: Guide to Procedures in State Aid Cases, in Competition Law in the European Communities, Volume IIA - Rules applikabel tö Staten air, (Riktlinjer stödda, enligt Europeiska gemenskapernas konkurrensregler, volym III, regler tillämpliga på statligt stöd) Sektion B-I, Bryssel-Luxemburg 1995. förfaranden vid statliga för 17 45. En stödåtgärd som sätts i verket utan att anmälningsplikten uppfylls är otillåten. Kommissionen kan ålägga medlemsstaten att uppskjuta utbetalningen av stödet i avvaktan på resultatet av granskningen. Om en stödåtgärd har genomförts innan kommissionen fattat sitt beslut, och kommissionen har förklarat att den strider mot gemenskapsrätten, brukar kommissionen i sitt slutgilitiga beslut ålägga den berörda medlemsstaten att från mottagarna kräva tillbaka det otillåtna stödet med ränta. Om kommissionens beslut inte följs kan kommissionen hänskjuta saken till EG-domstolen. Medlemsstatens förpliktelse att inte sätta sina föreslagna åtgärder i kraft förrän ett slutgiltigt beslut tagits av kommissionen har direkt effekt. Detta innebär att en konkurrent till det företag som mottagit stöd kan begära att en nationell domstol beslutar att vidta alla lämpliga åtgärder den nationella lagstiftningen tillåter, exempelvis att stoppa ytterligare utbetalningar av stöd till dess att kommissionen avgjort om stödet strider mot fördraget. Dessutom kan en nationell domstol i sin slutgiltiga dom besluta att av det stöd som givits i strid med gemenskapsrätten skall återbetalas52 eller utdöma skadestånd53. b. Anmälningsplikt enligt direktiv 83/189/EEC och gemenskapens sekundärrätt på miljöområdet 46. Direktiv 83/189/EEG54 fastställer ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter. Där åläggs medlemsstaterna att förhandsanmäla alla tekniska föreskrifter, inbegripet sådana "som hänger samman med skattemässiga eller finansiella åtgärder som påverkar konsumtionen av produkterna genom att främja efterlevnaden av dessa tekniska specifikationer och krav". Denna förhandsanmälan skall skickas till kommissionen och sedan från kommissionen till övriga medlemsstater som kan inkomma med kommentarer eller ett detaljerat utlåtande. Den normala frysningsperioden på tre månader som föreskrivs i det här direktivet tillämpas inte på tekniska föreskrifter som är kopplade till skatteåtgärder, och de kommentarer eller detaljerade utlåtanden som kommissionen och medlemsstaterna avger får endast beröra de aspekter som kan utgöra handelshinder och inte de skattemässiga eller finansiella 52 53 54 Se mål C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) m. fl. mot La Poste m. fl. (ännu ej publicerat), punkt 71. Se exempelvis de sammanslagna målen C-6/90 och C-9/90, Andrea Francovich m. fl. mot Italien, [1990] ECR 5357, punkt 35. Rådets direktiv 83/189 av den 28 mars 1983 fastställer ett informationsförfarande för tekniska standarder och föreskrifter, EGT nr L 109, 26. 4. 1983, ändrat genom direktiv 88/182/EEG av den 22 mars 1988, EGT nr L 81, 26. 3, 1988 och direktiv 94/10/EG av den 23 mars 1994, EGT nrL 100, 19. 4. 1994. 18 aspekterna av åtgärden55. Denna anmälningsplikt föregriper inte resultatet av den bedömning som görs enligt artiklarna 30 och 95. 47. Vad beträffar gemenskapens övriga sekundärrätt på miljöområdet finns de föreskrifter om förhandsanmälan som står i direktiv 83/189/EEG också i artikel 16 i direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall. Denna artikel omfattar sådana åtgärder som medlemsstater avser vidta för att genomföra direktiv 94/62/EEG och föreskriver att en medlemsstat får ange att en anmälan samtidigt gäller direktiv 83/189/EEG, om den föreslagna åtgärden också är en teknisk fråga som omfattas av detta direktiv. Detta så kallade "one-shop system" gör det möjligt för medlemsstaterna att till kommissionen inge endast en anmälan som omfattar båda dessa direktiv. 48. I de fall då man inte anmäler en åtgärd som enligt dessa direktiv skall anmälas, kan kommissionen inleda ett överträdelseförfarande enligt artikel 169 i EG-fördraget och skicka en formell underrättelse till medlemsstaten. I sådana fall uppmanas den berörda medlemsstaten att avskaffa åtgärden i sin nationella lagstiftning. Om medlemsstaten vill tillämpa en sådan åtgärd måste den skicka ett nytt förslag till kommissionen och anta det först efter anmälningsförfarandet. c. Anmälan om nationella åtgärder för genomförandet av gemenskapsdirektiv 49. Varje direktiv innehåller en bestämmelse om att medlemsstaterna skall meddela vilka åtgärder de vidtagit för att genomföra direktivet i fråga. Detta gäller även för pålagor och andra ekonomiska styrmedel om det finns direktiv som innehåller bestämmelser om ekonomiska styrmedel, såsom artikel 15 i direktiv 75/439/EEG om spillolja. Om en lag som antagits för att genomföra ett direktiv inte anmäls till kommissionen inleds ett överträdelseförfarande enligt artikel 169 i EG-fördraget. d. Klagomål och kommissionens undersökningar på eget initiativ 50. Kommissionen informeras ofta om olika aspekter av miljöpålagor genom klagomål från företag som berörts av dem eller från andra medlemsstater. Sådana fall måste undersökas av kommissionen eftersom dess institutionella uppgift är att säkerställa att fördraget och sekundärrätten överförs till nationell lagstiftning på ett riktigt sätt. Därför Artikel 8. 1 i direktivet. 19 har kommissionen rätt att på eget initiativ inleda undersökningar och inhämta upplysningar av medlemsstaterna om deras användning av miljöpålagor. IV. SLUTSATSER 51. Användandet av miljöskatter och miljöavgifter ökar snabbt i medlemsstaterna i överensstämmelse med gemenskapens femte miljöhandlingsprogram och den nyligen gjorda översynen av detta. Kommissionen stöder denna utveckling eftersom den möjliggör en mer kostnadseffektiv miljöpolitik. Den kan dock stå i strid med andra delar av gemenskapspolitiken, särskilt vad beträffar den inre marknaden. Syftet med detta meddelande är att ge medlemsstaterna en vägledning så att de nationella initiativen i fråga om miljöpålagor och miljöavgifter är förenliga med gemenskapens befintliga regelverk. 52. Det här meddelandet är ett första steg som kommissionen tagit i fråga om behandlingen av miljöskatter och miljöavgifter. Det visar att medlemsstaterna har ett betydande handlingsutrymme vid införandet av sådana styrmedel som har visat sig vara särskilt lämpade för att skapa en effektivare miljöpolitik. I meddelandet understryks emellertid också vikten av den rättsliga ram för den inre marknadens funktion, som medlemsstaterna måste respektera när de inför miljöskatter och miljöavgifter. I detta sammanhang kommer kommissionen att överväga om den vid framtida granskningar av pålagor som införts av miljöskäl skall lägga större vikt vid analysen av artikel 30. 53. Med en ökande praktisk erfarenhet av användandet av miljöskatter och miljöavgifter i medlemsstaterna ökar också kommissionens erfarenhet av att bedöma dessa styrmedel på grundval av detta meddelande. Utifrån dessa upplysningar kommer kommissionen att granska behovet av att ta politiska initiativ så att väsentliga gemenskapsmål kan uppnås. 54. För att kunna bedöma effekterna på den inre marknaden och på miljöpolitiken ämnar kommissionen göra en utvärdering av de ekonomiska och miljömässiga effekterna av användandet av dessa styrmedel och de politiska slutsatser som man kan dra av detta. 20 Miljöskatter Öster rike Bel gien Översikt över miljörelaterade skatter och avgifter i EU- och EES-länder1 Läget i oktober 1996 Ir Grek land land Luxem burg Tysk-land Is land Fin land Frank rike Dan mark Ita lien Norge Liech ten stein Neder län derna BILAGA I Motorbränslen Blyad/blyfri (differentierad) Diesel (kvalitetsdifferentierad) Kol- och energiskatt Svavelskatt Andra punktskatter (utom mervärdesskatt) Bensin (kvalitetsdifferentierad) Andra energiprodukter Andra punktskatter Kol- och energiskatt Svavelskatt Avgifter på NOx 1 Fordonsskatter I Differentierad försäljningsskatt, accis och registreringsskatt (bilar) Differentierad väg- och registreringsskatt (bilar) Insatsvaror för jordbruksproduktion Gödningsmedel Bekämpningsmedel • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • 21 Por tugal Spa nien Sve rige Förenade kunga riket • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Översikt över miljörelaterade skatter och avgifter i EU- och EES-länder (fortsättning) Läget i oktober 1996 Liech ten stein Is land Ir land Ita lien Grek land • • • • • Luxem burg Neder län derna Norge Por tugal Spa nien Sve rige Förenade kunga-riket • • • • • • • • • • • • i • • • Miljöskatter Öster rike Bel gien Dan mark Fin land Frank rike Tysk land Andra varor Batterier Plastkassar Engångsförpackningar Däck Freoner och/eller haloner Engångsrakhyvlar Engångskameror Avgifter på smörjolja Avgifter på oljeutsläpp Lösningsmedel Bestämmelser om direkt skatt Miljöinve steringar/ accelererad avskrivning Arbetsgivarfmansierade pendlingskostnader (som del av beskattningsbar inkomst) Flygtransporter Bulleravgifter Andra avgifter • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • 22 Översikt över miljörelaterade skatter och avgifter i EU- och EES-länder (fortsättning) Läget i oktober 1996 Miljöskatter Öster rike Bel gien Dan mark Fin land Frank rike Tysk land Grek land Is land Ir land Ita lien Liech ten stein Luxem burg Neder län derna Nor ge Por tugal Spa nien Sve rige t Förenade kunga riket Vattenavgifter och -skatter Vattenavgifter Avgifter på avlopp Avgifter på utsläpp i vatten Avgifter på uttag av grundvatten Avgifter på stallgödsel Avgifter på deponering och hantering av avfall Kommunala avfallsavgifter Avgifter för avfallsdeponering Avgifter på farligt avfall Avgifter eller skatter på avfallsupplag • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Källa: OECD (Implementation Strategies for Environmental Taxes), 1996, uppdaterad 1) Syftet med den här tabellen är att ge en översikt av användandet av miljöskatter och miljöavgifter i olika länder. Utformning och nivåer kan variera från land till land. 23 ISSN 1024-4506 KOM(97) 9 slutlig DOKUMENT SV 09 14 10 Katalognummer : CB-CO-97-033-SV-C ISBN 92-78-15318-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: REGULAMENTO (CE) Nº 564/97 DA COMISSÃO de 26 de Março de 1997 que fixa as restituições à exportação de azeite

eurovoc_concepts:
export refund
olive oil


title: Decisione del Comitato misto SEE n. 15/97 del 26 marzo 1997 che modifica l'allegato II (Regolamentazioni tecniche, norme, prove e certificazioni) dell'accordo SEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
chemical industry
chemical product
dangerous substance
directory
exchange of information
health risk

formats: html pdfa1b print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1226/97 af Josu IMAZ SAN MIGUEL til Kommissionen. Baskerlandets bidrag til Fællesskabets budget

eurovoc_concepts:
Basque Country
Community budget
EU expenditure
EU regional policy
Member States' contribution
economic and social cohesion
income
net contributor

formats: html print


title: EU-publikationer och dokument mottagna av biblioteket : supplement 1991-1995. Vol. II.,EU-publikationer og -dokumenter modtaget af Biblioteket : supplement 1991-1995. Vol. II.,EU:n julkaisut ja dokumentit saapuneet kirjastoon : supplement 1991-1995. Vol. II.,Pubblicazioni e documenti dell'UE ricevuti dalla Biblioteca : supplement 1991-1995. Vol. II.,Publicaciones y documentos de la UE recebidos por la Biblioteca : supplement 1991-1995. Bind II.,Publications and documents of the EU received by the Library : supplement 1991-1995. Vol. II.,Publications et documents de l'UE reçus par la bibliothèque : supplement 1991-1995. Vol. II.,Publicações e documentos da UE recebidos pela Biblioteca : supplement 1991-1995. Vol. II.,Publikaties en documenten van de EU ontvangen door de Bibliotheek : supplement 1991-1995. Vol. II.,Veröffentlichungen und Dokumente der EU eingegangen in der Bibliothek : supplement 1991-1995. Band II.,Εκδόσεις και έγγραφα της EE που έχουν παραληφθεί οπό τη Βιβλιοθήκη : supplement 1991-1995. Τόμος II.

eurovoc_concepts:
EU publication
European Commission
classification
document


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 564/97 av den 26 mars 1997 om fastställande av exportbidrag för olivolja


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 563/97 of 26 March 1997 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1160/97 do Deputado Richard HOWITT à Comissão. Repartição regional do Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Structural Funds
activity report
implementation of the budget
regional development
structural policy


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 568/97, annettu 26 päivänä maaliskuuta 1997, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin maitotuotteisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk


title: 97/216/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 26ης Μαρτίου 1997 για ορισμένα προστατευτικά μέτρα που αφορούν την κλασική πανώλη των χοίρων στις Κάτω Χώρες και για την κατάργηση της απόφασης 97/122/ΕΚ (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
Netherlands
animal plague
health certificate
health control
swine
veterinary legislation


title: QUESTION ECRITE no 1195/97 de Ernesto CACCAVALE à la Commission. Fonds structurels: quels risques pour la Campanie?

eurovoc_concepts:
Structural Funds
administrative formalities
regions of Italy
use of aid


title: Verordnung (EG) Nr. 561/97 der Kommission vom 26. März 1997 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1685/95 hinsichtlich der Erteilung von Ausfuhrlizenzen im Sektor Wein

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
fruit juice
grape
quantitative restriction
wine


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1165/97 von Richard HOWITT an die Kommission. Einsatz von Mitteln des Programms LEONARDO zur Förderung der Ausbildung von Feuerwehrleuten

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
engineer
fire protection
public health
public safety
vocational training


title: Kommissionens Forordning (EF) nr. 560/97 af 26. marts 1997 om yderligere mængder af tekstilvarer til fordel for Republikken Indonesien

eurovoc_concepts:
Indonesia
import policy
originating product
quantitative restriction
textile product


title: RÈGLEMENT (CE) N° 557/97 DE LA COMMISSION du 26 mars 1997 fixant les droits à l'importation dans le secteur des céréales

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
import licence


title: 97/365/EY: Komission päätös, tehty 26 päivänä maaliskuuta 1997, väliaikaisista luetteloista kolmansien maiden laitoksista, joista jäsenvaltiot sallivat naudan-, sian-, hevosen-, lampaan- ja vuohenlihavalmisteiden tuonnin (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
import (EU)
import licence
meat product
originating product
third country


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1226/97 del Josu IMAZ SAN MIGUEL a la Comisión. Contribución del País Vasco al presupuesto comunitario


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 569/97, annettu 26 päivänä maaliskuuta 1997, kemianteollisuudessa käytettävän valkoisen sokerin tuotantotuen vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
chemical industry
production refund
white sugar


title: 387 R 2658 : Council Regulation (EEC) No 2658/87 of 23 July 1987 on the tariff and statistical nomenclature and on the Common Customs Tariff(OJ No L 256, 7.9.1987, p. 1).,387 R 2658 : Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista(EYVL N:o L 256, 7.9.1987, s. 1)(EP. 11/NIDE 13, s. 22).,387 R 2658 : Reglamento (CEE) n̊ 2658/87 del Consejo de 23 de julio de 1987 relativo a la nomenclatura arancelaria y estadística y al arancel aduanero común(DO n̊ L 256 de 7.9.1987, p. 1).,387 R 2658 : Regolamento (CEE) n. 2658/87 del Consiglio del 23 luglio 1987 relativo alla nomenclatura tariffaria e statistica ed alla tariffa doganale comune(GU n. L 256 del 7.9.1987, pag. 1).,387 R 2658 : Regulamento (CEE) n̊ 2658/87 do Conselho de 23 de Julho de 1987 relativo à nomenclatura pautal e estatística e à pauta aduaneira comum(JO n̊ L 256 de 7.9.1987, p. 1).,387 R 2658 : Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif(EFT nr. L 256 af 7.9.1987, s. 1).,387 R 2658 : Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om gemensamma tulltaxan(EGT nr L 256, 7.9.1987, s. 1)(SU 11/Vol. 13, s. 22).,387 R 2658 : Règlement (CEE) n̊ 2658/87 du Conseil du 23 juillet 1987 relatif à la nomenclature tarifaire et statistique et au tarif douanier commun(JO n̊ L 256 du 7.9.1987, p. 1).,387 R 2658 : Verordening (EEG) nr. 2658/87 van de Raad van 23 juli 1987 met betrekking tot de tarief- en statistieknomenclatuur en het gemeenschappelijk douanetarief(PB nr. L 256 van 7.9.1987, blz. 1).,387 R 2658 : Verordnung (EWG) Nr. 2658/87 des Rates vom 23. Juli 1987 über die zolltarifliche und statistische Nomenklatur sowie den Gemeinsamen Zolltarif(ABl. Nr. L 256 vom 7.9.1987, S. 1).,387 R 2658 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 2658/87 του Συμβουλίου της 23ης Ιουλίου 1987 για τη δασμολογική και στατιστική ονοματολογία και το κοινό δασμολόγιο(ΕΕ αριθ. L 256 της 7.9.1987, σ. 1).

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
common customs tariff
consolidation of EU law


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 570/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 26ης Μαρτίου 1997 για τροποποίηση του διορθωτικού στοιχείου που εφαρμόζεται στην επιστροφή για τη βύνη

eurovoc_concepts:
export refund
malt


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 554/97 af 26. marts 1997 om ændring af de korrektionsbeløb, der skal anvendes på eksportrestitutionerne for korn

eurovoc_concepts:
cereals
export
export refund
third country


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1162/97 af Richard HOWITT til Kommissionen. Henvendelse fra ældresammenslutningen Age Concern (Essex)

eurovoc_concepts:
EU financing
United Kingdom
disease of the nervous system
elderly person
facilities for the disabled
non-governmental organisation
retired person
telematics


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1159/97 von Richard HOWITT an die Kommission. Mobiler Informationsstand der Europäischen Kommission

eurovoc_concepts:
EU publication
European Commission
European Parliament
Member of the European Parliament
access to EU information
dissemination of EU information
teaching


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 559/97 DER KOMMISSION vom 26. März 1997 über die Lieferung von Weißzucker im Rahmen der Nahrungsmittelhilfe

eurovoc_concepts:
Uganda
award of contract
food aid
white sugar


title: Regolamento (CE) n. 561/97 della Commissione del 26 marzo 1997 che modifica il regolamento (CE) n. 1685/95 che istituisce un regime per il rilascio dei titoli di esportazione nel settore vitivinicolo


title: Kommissionens Forordning (EF) nr. 572/97 af 26. marts 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 3478/92 og (EF) nr. 1066/95 for så vidt angår fastsættelse af visse frister i sektoren for råtobak

eurovoc_concepts:
Greece
agricultural guidance
contract
product quality
production quota
tobacco


title: Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 15/97 af 26. marts 1997 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen

eurovoc_concepts:
European Economic Area
chemical industry
chemical product
dangerous substance
directory
exchange of information
health risk


title: REGLAMENTO (CE) N° 565/97 DE LA COMISIÓN de 26 de marzo de 1997 relativo a la fijación de las restituciones máximas a la exportación de aceite de oliva para la novena licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente abierta por el Reglamento (CE) n° 2081/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export licence
export refund
olive oil


title: Odločba Komisije z dne 26. marca 1997 o sestavi začasnih seznamov obratov v tretjih državah, iz katerih države članice dovolijo uvoz proizvodov, pripravljenih iz mesa goveda, prašičev, kopitarjev ter ovac in kozBesedilo velja za EGP

formats: html pdf print

text: 124 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 21 31997D0365 12. 6. 1997 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 154/41 ODLOČBA KOMISIJE z dne 26. marca 1997 o sestavi začasnih seznamov obratov v tretjih državah, iz katerih države članice dovolijo uvoz proizvodov, pripravljenih iz mesa goveda, prašičev, kopitarjev ter ovac in koz (Besedilo velja za EGP) (97/365/ES) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Odločbe Sveta 95/408/ES z dne 22. junija 1995 o pogojih za sestavo začasnih seznamov obratov v tretjih državah, iz katerih se državam članicam, v vmesnem obdobju, dovoli uvoz nekaterih proizvodov živalskega izvora, ribiških proizvodov ali živih školjk (1), kakor je bila spremenjena z Odločbo 97/34/ES (2), in zlasti člena 2(1) Odločbe, je bil z Odločbo Sveta 79/542/EGS (3), kakor je bila ker spremenjena z Odločbo Komisije 97/160/ES (4), nazadnje sestavljen seznam tretjih držav, iz katerih države članice dovo- lijo uvoz mesnih izdelkov; ker so bile za mnoge države na navedenem seznamu zahteve glede zdravstvenega stanja živali in veterinarskega certificiranja določene z Odločbo Komisije 91/449/EGS (5), kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 96/92/ES (6); Komisija med tem dodatnim obdobjem zbrala zagotovila iz navedenih držav, potrebna za to, da jih uvrsti na seznam v skladu s postopkom iz Odločbe 95/408/ES; ker po izteku tega obdobja tretjim državam, ki ne bodo poslale svojih seznamov obratov v skladu s predpisi Skupnosti, ne bo več dovoljeno izvažati mesnih izdelkov v Skupnost; ker bodo države članice zato zadolžene, da se prepričajo, da obrati, iz katerih uvažajo mesne izdelke, izpolnjujejo zahteve za proizvodnjo in dajanje na trg, ki niso nič manj stroge od zahtev Skupnosti; ker je zato za nekatere države možno sestaviti začasne sezname obratov, ki proizvajajo mesne izdelke; ker so ukrepi iz te odločbe v skladu z mnenjem Stalnega veteri- narskega odbora, ker je Komisija od nekaterih tretjih držav prejela sezname obratov z zagotovili, da ti obrati v celoti izpolnjujejo ustrezne zdravstvene zahteve Skupnosti in da če obrat ne bo izpolnjeval teh zahtev, bo njegova izvozna dejavnost v Evropsko skupnost ustavljena; SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: ker Komisija v vseh zadevnih tretjih državah ni mogla preveriti skladnosti njihovih obratov z zahtevami Skupnosti in veljav- nosti zagotovil, ki so jih predložili pristojni organi; ker je zato, da bi preprečili prekinitev trgovanja z mesnimi izdelki iz navedenih držav, tem državam treba odobriti dodatno obdobje, v katerem bodo države članice lahko nadaljevale z uvozom mesnih izdelkov iz obratov, ki so jih priznale; ker bo (1) UL L 243, 11. 10. 1995, str. 17. (2) UL L 13, 16. 1. 1997, str. 33. (3) UL L 146, 14. 6. 1979, str. 15. (4) UL L 62, 4. 3. 1997, str. 39. (5) UL L 240, 29. 8. 1991, str. 28. (6) UL L 21, 27. 1. 1996, str. 71. Člen 1 Države članice dovolijo uvoz proizvodov, pripravljenih iz 1. mesa govedi, prašičev, kopitarjev ter ovc in koz, iz obratov, naštetih v Prilogi k tej odločbi. Do 31. julija 1997 države članice dovolijo uvoz proiz- 2. vodov, pripravljenih iz mesa govedi, prašičev, kopitarjev ter ovc in koz, iz obratov v tretjih držav, ki niso naštete v Prilogi k tej odločbi. Za uvoz mesnih izdelkov še naprej veljajo drugje sprejete 3. veterinarske določbe Skupnosti. 03/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 125 Člen 2 Člen 3 Ta odločba se uporablja od 1. aprila 1997. Ta odločba je naslovljena na države članice. V Bruslju, 26. marca 1997 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije 126 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 21 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BIJLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA LISTA DE LOS ESTABLECIMIENTOS — LISTE OVER VIRKSOMHEDER — VERZEICHNIS DER BETRIEBE — ΠΙΝΑΚΑΣ ΤΩΝ ΕΓΚΑΤΑΣΤΑΣΕΩΝ — LIST OF ESTABLISHMENTS — LISTE DES ÉTABLISSEMENTS — ELENCO DEGLI STABILIMENTI — LIJST VAN BEDRIJVEN — LISTA DOS ESTABELECIMENTOS — LUETTELO LAITOKSISTA — FÖRTECKNING ÖVER ANLÄGGNINGAR Producto: productos cárnicos — Produkt: kødprodukter — Erzeugnis: Fleischerzeugnisse — Προϊόν: νωπό κρέας πουλερικών — Product: meat products — Produit: Produits à base de viandes — Prodotto: prodotti a base di carne — Product: vleesproducten — Produto: produtos à base de carne — Tuote: lihatuotteet — Varuslag: kött- varor 1 = Referencia nacional — National reference — Nationaler Code — Εθνικός αριθµός έγκρισης — National reference — Référence nationale — Riferimento nazionale — Nationale code — Referência nacional — Kansallinen referenssi — Nationell referens 2 = Nombre — Navn — Name — Τίτλος εγκατάστασης — Name — Nom — Nome — Naam — Nome — Nimi — Namn 3 = Ciudad — By — Stadt — Πόλη — Town — Ville — Città — Stad — Cidade — Kaupunki — Stad 4 = Región — Region — Region — Περιοχή — Region — Région — Regione — Regio — Região — Alue — Region 5 = Menciones especiales — Særlige bemærkninger — Besondere Bemerkungen — Ειδικές παρατηρήσεις — Special remarks — Mentions spéciales — Note particolari — Bijzondere opmerkingen — Menções especiais — Erikoismai- nintoja — Anmärkningar 6 = * Países y establecimientos que cumplen todos los requisitos del apartado 1 del artículo 2 de la Decisión 95/408/CE del Consejo. * Lande og virksomheder, der opfylder alle betingelserne i artikel 2, stk. 1, i Rådets beslutning 95/408/EF. * Länder und Betriebe, die alle Anforderungen des Artikels 2 Absatz 1 der Entscheidung 95/408/EG des Rates erfüllen. * Χώρες και εγκαταστάσεις που πληρούν τις προϋποθέσεις του άρθρου 2 παράγραφος 1 της απόφασης 95/408/ΕΚ του Συµβουλίου. * Countries and establishments complying with all requirements of Article 2 (1) of Council Decision 95/408/EC. * Pays et établissements remplissant l’ensemble des dispositions de l’article 2 paragraphe 1 de la décision 95/408/CE du Conseil. * Paese e stabilimenti che ottemperano a tutte le disposizioni dell’articolo 2 paragrafo 1 della decisione 95/408/CE del Consiglio. * Landen en inrichtingen die voldoen aan al de voorwaarden van artikel 2, lid 1, van Beschikking 95/408/EG van de Raad. * Países e estabelecimentos que respeitam todas as exigências do No 1 do artigo 2. o da Decisão 95/408/CE do Conselho. * Neuvoston päätöksen 95/408/EY 2 artiklan 1 kohdan kaikki vaatimukset täyttävät maat ja laitokset. * Länder och anläggningar som uppfyller alla krav i artikel 2. 1 i rådets beslut 95/408/EG. País: AUSTRALIA — Land: AUSTRALIEN — Land: AUSTRALIEN — Χώρα: ΑΥΣΤΡΑΛΙΑ — Country: AUSTRALIA — Pays: AUSTRALIE — Paese: AUSTRALIA — Land: AUSTRALIË — País: AUSTRÁLIA — Maa: AUSTRALIA — Land: AUSTRALIEN 1 39 85 2 3 4 Southern Country Foods Pty Ltd Nestlé Australia Ltd WAGGA WAGGA PAKENHAM 5 6 6 03/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 127 País: CANADÁ — Land: CANADA — Land: KANADA — Χώρα: ΚΑΝΑ∆ΑΣ — Country: CANADA — Pays: CANADA — Paese: CANADA — Land: CANADA — País: CANADÁ — Maa: KANADA — Land: CANADA 1 1 32 35 55 63 2 3 4 Maple Leaf Meats Inc. /Les viandes Maple Leaf Inc. Lest Foods Canada (1991) Inc. Bovril Canada Inc. J. M. Schneider Inc. WINNIPEG MONTRÉAL KITCHENER Campbell Soup Company Ltd/Les Soupes Campbell Ltée TORONTO MANITOBA QUÉBEC ONTARIO ONTARIO Northern Goose Processors Ltd TEULON MANITOBA 170 Wing Wing Company Limited VANCOUVER BRITISH COLUMBIA 233 Starmax Foods Inc. /Aliments Starmax Inc. 246 Salaison G. Lauzon Inc. 265 J. R. Quimet Inc. MONTRÉAL MONTRÉAL VILLE D'ANJOU Lés produits d'alimentation Bologna Ltée/Bologna Food Products Co. Ltd MONTRÉAL QUÉBEC QUÉBEC QUÉBEC QUÉBEC Les Produits de Viande Kasher Glatt Ltée/Glatt's Kosher Meat Products Limited MONTRÉAL QUÉBEC 268 298 334 Continental Casing (1976) Inc SAINTE-MADELEINE QUÉBEC 375 171047 Canada Inc. SAINT-LEONARD QUÉBEC 449 Le Naturel Foods Skoulakis Inc. /Aliments Le Naturel Skpoulakis Inc. SAINT-EUSTACHE QUÉBEC 457 Salaison Levesque Inc. MONTRÉAL QUÉBEC 459 Maple Leaf Foods Inc. /Les Aliments Maple Leaf Inc. 495 Olymel Societé en commandite GRANBY 501 155635 Canada Ltée SAINT-LOUIS-DE-TERRE- BONNE QUÉBEC QUÉBEC 508 Viandes Seflico Inc. VILLE DE RECANCOURT QUÉBEC 55B Campbell Soup Company Ltd/Les Soupes Campbell Ltée LISTOWEL ONTARIO País: SUIZA — Land: SCHWEIZ — Land: SCHWEIZ — Χώρα: ΕΛΒΕΤΙΑ — Country: SWITZERLAND — Pays: SUISSE — Paese: SVIZZERA — Land: ZWITSERLAND — País: SUÍÇA — Maa: SVEITSI — Land: SCHWEIZ 1 25 38 49 61 Hero Konserven Frisco-Findus AG Dyna SA Knorr AG 201 Gurtner AG 202 Bündner Fleisch Mani AG 205 Albert Spiess AG 2 3 4 LENZBURG RORSCHACH FRIBOURG THAYNGEN TRIN CHURWALDEN FRAUENKIRCH 5 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 5 6 6 6 6 6 6 6 128 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 21 1 2 3 4 213 Lucul SA 214 Maggi AG 215 Fleischtrocknerei Churwalden AG 216 Hugli SA 224 Hilcona AG 225 Haco AG 227 Gustav Spiess AG 228 E. Sutter AG PAYERNE KEMPTTHAL CHURWALDEN STEINACH SCHAAN GUMLIGEN BERNECK GOSSAU 229 Kocherhans & Schar AG CHURWALDEN 239 Gehrig AG 242 Sirpig SA 254 Herbert Öspelt Anstalt 275 Albert Spiess AG 288 Frigemo Produktion Chur, J. Caprez-Danuser AG 293 Salumi San Pietro SA 294 Natura Fleischtrocknerei 299 F + B Meinen 301 Pizoler AG 302 Gautschi AG 303 Oswald AG 304 Cambio Fleischwaren AG 305 Morgia AG 306 Fleischtrocknerei Churwalden AG 309 Gemperli AG 311 Fredag AG 312 Konservenfabrik Bischofszell AG KLUS BRUSIO BENDERN SCHIERS CHUR STABIO TINIZONG BERN SARGANS UTZENSTORF STEINHAUSEN ST. GALLEN LYSS CHUR ST. GALLEN ROOT BISCHOFSZELL País: HUNGRÍA — Land: UNGARN — Land: UNGARN — Χώρα: ΟΥΓΓΑΡΙΑ — Country: HUNGARY — Pays: HONGRIE — Paese: UNGHERIA — Land: HONGARIJE — País: HUNGRIA — Maa: UNKARI — Land: UNGERN 1 2 5 6 7 2 3 4 Herz Szalámigyár Gyulai Húskombinát Rt Pápai Hús Rt Pick Szeged Rt Szalámigyár és Húsüzem BUDAPEST FŐVÁROS GYULA PÁPA SZEGED CSONGRÁD MEGYE VESZPRÉM MEGYE CSONGRÁD MEGYE 10 Ringa Húsipari RT Kapuvári Gyára KAPUVÁR GYŐR-SOPRON MEGYE 5 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 5 6 6 6 6 6 03/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 129 1 56 61 62 64 67 86 88 2 3 4 Landhof-Budapest Hús Kft BUDAPEST FŐVÁROS Délhús Rt Bajai Gyára Pini Hungary Szekszárdi Húsipari Rt BAJA BÁCS-KISKUN MEGYE KAPOSVÁR SOMOGY MEGYE SZEKSZÁRD TOLNA MEGYE Andreoli Kft Gastrofol Üzeme MISKOLC BORSOD MEGYE Délhús Rt Alsómocsoládi Gyáregysége Húsüzem ALSÓMOCSOLÁD BARANYA MEGYE Solami Húsipari Rt Húsfeldolgozó Üzem SZOLNOK SZOLNOK MEGYE 135 D-Back Kft NAGYATÁD SOMOGY MEGYE 137 Korcsork Bt. Húsdaraboló Üzeme 147 2 B. Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. Ceglédhús ÚJKÍGYÓS CEGLÉD BÉKÉS MEGYE PEST MEGYE 159 Gool-Roll Puskás Kft SZENTENDRE PEST MEGYE 169 Mirelite Budapest Hűtőipari Rt Pizza gyára BUDAPEST FŐVÁROS 171 C. P. C. Hungary Magyarország Kft Húsgranuláló Üzeme RÖSZKE CSONGRÁD MEGYE País: NUEVA ZELANDA — Land: NEW ZEALAND — Land: NEUSEELAND — Χώρα: ΝΕΑ ΖΗΛΑΝ∆ΙΑ — Country: NEW ZEALAND — Pays: NOUVELLE-ZÉLANDE — Paese: NUOVA ZELANDA — Land: NIEUW- ZEELAND — País: NOVA ZELÂNDIA — Maa: UUSI-SEELANTI — Land: NYA ZEELAND 1 2 3 4 PH 3 Waitaki Biosciences International Ltd CHRISTCHURCH PH 5 Healtheries of New Zealand Ltd PH 14 Richmond Limited AUCKLAND HASTINGS PH 16 Prepared Foods Processing Ltd PALMERSTON NORTH PH 23 Mair Venison - Rotorua PH 26 McFarlane Laboratories, New Zealand Limited PH 31 Advanced Foods of New Zealand Ltd PH 58 PPCS Mossburn PH 68 Primex Meats (NZ) Ltd PH 88 Auckland Casing Co ROTORUA AUCKLAND WAIPUKURAU MOSSBURN TAWA TE PAPAPA AUCKLAND PH 108 Fendalton Fish Supply CHRISTCHURCH PH 109 Independent Casing Company Limited STOKE NELSON PH 114 Southland Casing Company Limited INVERCARGILL PH 134 McCallum Industries Limited PH 149 Waikiwi Casing Company Limited PH 170 AFFCO Shortland Cannery Ltd PH 173 Asian New Zealand Meat Co Ltd AUCKLAND WAIKIWI AUCKLAND DUNEDIN INVERCARGILL 5 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 5 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 130 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 21 1 2 3 4 PH 213 Rapa Casings Ltd PH 214 Garret International Meats Ltd PH 261 Levin Casing Co Ltd PH 416 Bakels Edible Oils (NZ) Ltd ME 50 Alliance Group Ltd Lorneville AUCKLAND AUCKLAND LEVIN MT MAUNGANUI SOUTHLAND País: POLONIA — Land: POLEN — Land: POLEN — Χώρα: ΠΟΛΩΝΙΑ — Country: POLAND — Pays: POLOGNE — Paese: POLONIA — Land: POLEN — País: POLÓNIA — Maa: PUOLA — Land: POLEN 2 3 4 1 3 7 8 26 30 33 45 46 58 65 67 73 86 Zaklady Miesne Pamso Zaklady Miesne Zaklady Miesne Zaklady Miesne KRP Igloopol Constar Spolka Akcyjna Zaklady Miesne Farm Food Zaklady Miesne Polish Farm Meat Zaklady Miesne Zaklady Miesne Zaklady Miesne w KOLE S. A. Zaklady Miesne Alima-Gerber 101 Przedsiebiorstwo Przemyslu Miesnego 104 Zaklady Miesne 106 Zaklady Miesne 131 Zaklady Miesne 139 Zaklady Miesne ELK S. A. 140 Zaklady Miesne 145 Zaklady Miesne 161 Zaklady Miesne 201 Przedsiebiorstwo Przemyslu Miesnego 258 Zaklad Przetworstwa Miesnego Lange 267 Zaklady Miesne 268 Sokolowskie Zaklady Miesne S. A. PABIANICE GRUDZIADZ POZNAN SOPOT DEBICA STARACHOWICE CZYZEW MALSZEWICZE SZCZECIN NISKO KOLO DEBICA RZESZOW JAROSLAW RZESZOW TARNOWSKIE GORY OSTRODA ELK BIALYSTOK PIN ZAMOSC KALISZ TARNOW KOSZALIN RAWA MAZOWIECKA SOKOLOW PODLASKI 5 6 6 6 6 6 5 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 03/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 131 País: RUMANIA — Land: RUMÆNIEN — Land: RUMÄNIEN — Χώρα: ΡΟΥΜΑΝΙΑ — Country: ROMANIA — Pays: ROUMANIE — Paese: ROMANIA — Land: ROEMENIË — País: ROMÉNIA — Maa: ROMANIA — Land: RUMÄNIEN 1 A1 A2 A8 S. C Carne SA SC Agricola International S. A S. C Comtom S. A A12 SC Salcrud SA A13 SC Facos SA A32 SC Scandia SA A33 S. C Carial S. A A37 S. C Galco S. A A60 S. C Cicalex SA A68 S. C Comtim Carnex S. A 2 3 4 ARAD BACAU IASI SALONTA SUCEAVA SIBIU SLOBOZIA GALATI ALEXANDRIA TIMISOARA País: SINGAPUR — Land: SINGAPORE — Land: SINGAPUR — Χώρα: ΣΙΓΚΑΠΟΥΡΗ — Country: SINGAPORE — Pays: SINGAPOUR — Paese: SINGAPORE — Land: SINGAPORE — País: SINGAPURA — Maa: SINGAPORE — Land: SINGAPORE 1 2 3 4 VPH-ME-001 Effort Holdings Pte Ltd VPH-ME-002 Yeo Hiap Seng Ltd VPH-ME-003 Amoy Canning Corporation (Singapore) Ltd SINGAPORE SINGAPORE SINGAPORE País: ESLOVENIA — Land: SLOVENIEN — Land: SLOWENIEN — Χώρα: ΣΛΟΒΕΝΙΑ — Country: SLOVENIA — Pays: SLOVÉNIE — Paese: SLOVENIA — Land: SLOVENIË — País: ESLOVÉNIA — Maa: SLOVENIA — Land: SLOVENIEN 2 3 4 Pomurka, Mesna industrija MURSKA SOBOTA 5 6 6 6 6 6 6 6 6 6 6 5 6 6 6 5 1 22 31 35 45 47 86 MIP Salami Alcisa - Kras Kolinska Droga PC Argo Emona, Mesna industrija Zalog 119 Emona 126 194 208 224 MIP Kras Sezana Kras Sezana Mercator, ETA TOLMIN SEPULJE LJUBLJANA IZOLA LJUBLJANA LOKEV NOVA GORICA SECOVLJE SEPULJE KAMNIK 132 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 21 País: ESTADOS UNIDOS DE AMÉRICA — Land: AMERIKAS FORENEDE STATER — Land: VEREINIGTE STAATEN VON AMERIKA — Χώρα: ΗΝΩΜΕΝΕΣ ΠΟΛΙΤΕΙΕΣ ΤΗΣ ΑΜΕΡΙΚΗΣ — Country: UNITED STATES OF AMERICA — Pays: ÉTATS-UNIS D'AMÉRIQUE — Paese: STATI UNITI — Land: VERENIGDE STATEN VAN AMERIKA — País: ESTADOS UNIDOS DA AMÉRICA — Maa: AMERIKAN YHDYSVALLAT — Land: FÖRENTA STATERNA 1 2 3 4 5 511 Rocco Further Processing 1 554 Henningsen Foods 4 058 Fiorucci Foods Inc. 5 850 Ora Corporation 6 899 AMPC Inc. 6 911 Bill-Mar Foods 7 211 Tyson Foods 7 827 Wampler-Longacre Inc. 8 984 Provimi Veal Corp. 18 297 Luigino's Inc. 18 638 Van Den Berg Foods 18 806 Rocking JC SW Foods TIMBERVILLE NORFOLK COLONIAL HGT. SAN DIEGO LYTTON ZEELAND BARRYVILLE FRANCONIA SEYMOUR JACKSON OWENSBORO SCOTTSDALE VA VA CA IA MI AR PA WI KY AZ País: SUDÁFRICA — Land: SYDAFRIKA — Land: SÜDAFRIKA — Χώρα: ΝΟΤΙΑ ΑΦΡΙΚΗ — Country: SOUTH AFRICA — Pays: AFRIQUE DU SUD — Paese: SUDAFRICA — Land: ZUID-AFRIKA — País: ÁFRICA DO SUL — Maa: ETELÄ-AFRIKKA — Land: SYDAFRIKA 1 2 3 4 5 ZA21 Finlar Foods ZA23 Finlar Foods ZA43 Eskort Bacon Co ZA47 Bull Brand Foods STICKLAND JOHANNESBURG ESTCOURT KRUGERSDORP


title: WRITTEN QUESTION No. 1163/97 by Richard HOWITT to the Commission. Use of evaluation panels in selection of projects for ERDF Article 10 programmes

eurovoc_concepts:
European Commission
European Regional Development Fund
administrative transparency
personal data
professional qualifications
project evaluation
recruitment
regional development
self-employed person


title: 97/216/CE: Decisión de la Comisión de 26 de marzo de 1997 relativa a determinadas medidas de protección contra la peste porcina clásica en los Países Bajos y por la que se deroga la Decisión 97/122/CE (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
Netherlands
animal plague
health certificate
health control
swine
veterinary legislation


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 573/97 της Επιτροπής της 26ης Μαρτίου 1997 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1382/96 για το άνοιγμα και τον τρόπο διαχείρισης δασμολογικής ποσόστωσης εισαγωγής για κατεψυγμένο βόειο κρέας που προορίζεται για τη μεταποίηση

eurovoc_concepts:
beef
food processing
frozen product
import
tariff quota


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1214/97 von Gary TITLEY an die Kommission. Besteuerung von Kfz im Besitz von Bürgern, die zwischen Mitgliedstaaten pendeln

eurovoc_concepts:
EU national
VAT
free movement of goods
motor car
residence
single market
tax system
tax-free allowance
vehicle registration


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1226/97 van Josu IMAZ SAN MIGUEL aan de Commissie. Bijdrage van de Baskische autonome regio aan de communautaire begroting

eurovoc_concepts:
Basque Country
Community budget
EU expenditure
EU regional policy
Member States' contribution
economic and social cohesion
income
net contributor


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1164/97 van Richard HOWITT aan de Commissie. Eventuele fiscale discriminatie op grond van Europees recht

eurovoc_concepts:
United Kingdom
competence of the Member States
low rent
social security
social-security benefit
subsidised housing
tax system


title: Verordnung (EG) Nr. 562/97 der Kommission vom 26. März 1997 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 2446/96 über die Einfuhr bestimmter Textilwaren mit Ursprung in der Russischen Föderation

eurovoc_concepts:
Russia
import
originating product
outward processing
quantitative restriction
textile product


title: 369 R 2603 : Neuvoston asetus (ETY) N:o 2603/69, annettu 20 päivänä joulukuuta 1969, yhteisen vientimenettelyn käyttöönotosta(EYVL N:o L 324, 27.12.1969, s. 25)(EP. 11/NIDE 01, s. 37).,369 R 2603 : Reglamento (CEE) n̊ 2603/69 del Consejo de 20 de diciembre de 1969 por el que se establece un régimen común aplicable a las exportaciones(DO n̊ L 324 de 27.12.1969, p. 25)(EE 11, V 1, p. 60).,369 R 2603 : Regolamento (CEE) n. 2603/69 del Consiglio del 20 dicembre 1969 relativo all'instaurazione di un regime comune applicabile alle esportazioni(GU n. L 324 del 27.12.1969, pag. 25).,369 R 2603 : Regulamento (CEE) n̊ 2603/69 do Conselho de 20 de Dezembro de 1969 que estabelece um regime comum aplicável às exportações(JO n̊ L 324 de 27.12.1969, p. 25)(EE 11 F1, p. 60).,369 R 2603 : Regulation (EEC) No 2603/69 of the Council of 20 December 1969 establishing common rules for exports(OJ No L 324, 27.12.1969, p. 25)(Series-I 69(II) p. 590).,369 R 2603 : Rådets forordning (EØF) nr. 2603/69 af 20. december 1969 om fastlæggelse af en fælles udførselsordning(EFT nr. L 324 af 27.12.1969, s. 25)(1. serie 69(II) s. 573).,369 R 2603 : Rådets förordning (EEG) nr 2603/69 av den 20 december 1969 om upprättandet av gemensamma exportregler(EGT nr L 324, 27.12.1969, s. 25)(SU 11/Vol.1, s. 37).,369 R 2603 : Règlement (CEE) n̊ 2603/69 du Conseil du 20 décembre 1969 portant établissement d'un régime commun applicable aux exportations(JO n̊ L 324 du 27.12.1969, p. 25).,369 R 2603 : Verordening (EEG) nr. 2603/69 van de Raad van 20 december 1969 houdende de totsandbrenging van een gemeenschappelijke regeling voor de uitvoer(PB nr. L 324 van 27.12.1969, blz. 25).,369 R 2603 : Verordnung (EWG) Nr. 2603/69 des Rates vom 20. Dezember 1969 zur Festlegung einer gemeinsamen Ausfuhrregelung(ABl. Nr. L 324 vom 27.12.1969, S. 25).,369 R 2603 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 2603/69 του Συμβουλίου της 20ής Δεκεμβρίου 1969 περί θεσπίσεως κοινού καθεστώτος εξαγωγών(ΕΕ αριθ. L 324 της 27.12.1969, σ. 25)(ΕΛ 11 Τ1 σ. 101.).

eurovoc_concepts:
consolidation of EU law
export customs procedure


title: Az EGT-Vegyesbizottság 15/97 határozata (1997. március 26.) az EGT-megállapodás II. mellékletének (műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról

text: 11/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 257 21997D0710(14) 1997. 7. 10. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 182/47 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG 15/97 HATÁROZATA (1997. március 26. ) az EGT-megállapodás II. mellékletének (műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG, tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 98. cikkére, mivel a Megállapodás II. mellékletét az 1996. október 28-i 57/96 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította; mivel az egyes létező anyagokra a 793/93/EGK tanácsi rendeletben előírt adatszolgáltatásról szóló, 1997. január 27-i 142/97/EK bizottsági rendeletet (2) be kell építeni a Megállapodásba; mivel az elsőbbségi anyagok 793/93/EGK tanácsi rendeletben előírt harmadik listájáról szóló, 1997. január 27-i 143/97/EK bizottsági rendeletet (3) be kell építeni a Megállapodásba, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk A Megállapodás II. mellékletének XV. fejezete a 12g. pontot (94/643/EK bizottsági határozat) köve- (1) tően a következő ponttal egészül ki: „12h. 397 R 0142: A Bizottság 1997. január 27-i 142/97/EK rendelete az egyes létező anyagokra a 793/93/EGK tanácsi rendeletben előírt adatszolgáltatásról (HL L 25. , 1997. 1. 28. , 11. o. ). ” A Megállapodás II. melléklete XV. fejezetének 12e. pontja (793/93/EGK tanácsi rendelet) a következő (2) francia bekezdéssel egészül ki: „– 397 R 0143: A Bizottság 1997. január 28-i 143/97/EK rendelete (HL L 25. , 1997. 1. 28. , 13. o. ). ” 2. cikk A 142/97/EK és a 143/97/EK bizottsági rendelet izlandi és norvég nyelvű szövegei, melyek e határozat megfelelő nyelvi változatának mellékletét képezik, hitelesek 3. cikk Ez a határozat 1997. április 1-jén lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz. (1) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé. (2) HL L 25. , 1997. 1. 28. , 11. o. (3) HL L 25. , 1997. 1. 28. , 13. o. 258 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/2. kötet Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészí- tésében közzé kell tenni. 4. cikk Kelt Brüsszelben, 1997. március 26-án. az EGT-Vegyesbizottság részéről az elnök C. DAY


title: Besluit van het Gemengd Comité van de EER nr. 15/97 van 26 maart 1997 tot wijziging van bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certificatie) bij de EER-overeenkomst


title: 392 D 0595 : Beschikking van de Commissie van 21 december 1992 betreffende het meerjarig oriëntatieprogramma voor de vissersvloot van Denemarken voor de periode 1993-1996, overeenkomstig Verordening (EEG) nr. 4028/86 van de Raad (92/595/EEG)(PB nr. L 401 van 31.12.1992, blz. 45).,392 D 0595 : Commission Decision of 21 December 1992 on a multiannual guidance programme for the fishing fleet of Denmark for the period 1993 to 1996 pursuant to Council Regulation (EEC) No 4028/86 (92/595/EEC)(OJ No L 401, 31.12.1992, p. 45).,392 D 0595 : Decisione della Commissione del 21 dicembre 1992 relativa ad un programma d'orientamento pluriennale per la flotta peschereccia della Danimarca per il periodo 1993-1996 conformemente al regolamento (CEE) n. 4028/86 del Consiglio (92/595/CEE)(GU n. L 401 del 31.12.1992, pag. 45).,392 D 0595 : Decisión de la Comisión de 21 de diciembre de 1992 relativa a un programa de orientación plurianual de la flota pesquera de Dinamarca para el período de 1993 a 1996, de conformidad con el Reglamento (CEE) n̊ 4028/86 del Consejo (92/595/CEE)(DO n̊ L 401 de 31.12.1992, p. 45).,392 D 0595 : Decisão da Comissão de 21 de Dezembro de 1992 relativa a um programa de orientação plurianual da frota de pesca da Dinamarca, para o período 1993/1996, em conformidade com o disposto no Regulamento (CEE) n̊ 4028/86 do Conselho (92/595/CEE)(JO n̊ L 401 de 31.12.1992, p. 45).,392 D 0595 : Décision de la Commission du 21 décembre 1992 relative à un programme d'orientation pluriannuel de la flotte de pêche du Danemark pour la période 1993-1996 conformément au règlement (CEE) n̊ 4028/86 du Conseil (92/595/CEE)(JO n̊ L 401 du 31.12.1992, p. 45).,392 D 0595 : Entscheidung der Kommission vom 21. Dezember 1992 über das gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 4028/86 des Rates von Dänemark für den Zeitraum 1993-1996 vorgelegte mehrjährige Ausrichtungsprogramm für die Fischereiflotte (92/595/EWG)(ABl. Nr. L 401 vom 31.12.1992, S. 45).,392 D 0595 : Kommissionens beslutning af 21. december 1992 om et flerårigt udviklingsprogram for Danmarks fiskerflåde (1993-1996) i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 4028/86 (92/595/EØF)(EFT nr. L 401 af 31.12.1992, s. 45).,392 D 0595 : Απόφαση της Επιτροπής της 21ης Δεκεμβρίου 1992 για πολυετές πρόγραμμα προσανατολισμού του αλιευτικού στόλου της Δανίας για την περίοδο 1993-1996 σύμφωνα με τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 4028/86 του Συμβουλίου (92/595/ΕΟΚ)(ΕΕ αριθ. L 401 της 31.12.1992, σ. 45).

eurovoc_concepts:
Denmark
common fisheries policy
consolidation of EU law
fishing fleet


title: Kommissionens förordning (EG) nr 572/97 av den 26 mars 1997 om ändring av förordningarna (EEG) nr 3478/92 och (EG) nr 1066/95 inom sektorn för råtobak när det gäller fastställandet av vissa tidsfrister


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1151/97 af Lucio MANISCO til Kommissionen. Forsvar for arkitekturarven på Tiberinaøen ved Rom

eurovoc_concepts:
EU programme
Italy
architectural heritage
building speculation
cultural heritage
cultural policy
heritage protection


title: QUESTION ECRITE no 1157/97 de Mihail PAPAYANNAKIS à la Commission. Sidérurgie grecque

eurovoc_concepts:
Greece
import
import policy
iron and steel industry
iron and steel product
market protection
market supervision
national production
restriction on competition
third country


title: Eisen und Stahl : monatlich 2/1997.,Iron and steel : monthly 2/1997.,Sidérurgie : mensuel 2/1997.

eurovoc_concepts:
EU Member State
industrial statistics
iron and steel industry
third country


title: REGOLAMENTO (CE) N. 555/97 DELLA COMMISSIONE del 26 marzo 1997 che fissa le restituzioni all'esportazione per gli sciroppi ed alcuni altri prodotti del settore dello zucchero esportati come tali

eurovoc_concepts:
export refund
sugar product
syrup


title: REGOLAMENTO (CE) N. 567/97 DELLA COMMISSIONE del 26 marzo 1997 che fissa i tassi delle restituzioni applicabili a taluni prodotti del settore dello zucchero esportati sotto forma di merci non comprese nell'allegato II del trattato

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
sugar product
white sugar


title: Κανόνες πρόσβασης του κοινού σε έγγραφα - Εγκρίθηκαν από τη Διευθύνουσα Επιτροπή της Τράπεζας στις 26 Μαρτίου 1997

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
access to information
document
personal data
protection of privacy


title: Normas que regem o acesso público a documentos adoptadas pelo Comité Executivo do Banco em 26 de Março de 1997


title: REGLAMENTO (CE) N° 555/97 DE LA COMISIÓN de 26 de marzo de 1997 por el que se fijan las restituciones a la exportación sin perfeccionar para los jarabes y otros productos del sector del azúcar


Economic evaluation of the internal market.


title: REGOLAMENTO (CE) N. 569/97 DELLA COMMISSIONE del 26 marzo 1997 che fissa la restituzione alla produzione per lo zucchero bianco utilizzato dall'industria chimica

eurovoc_concepts:
chemical industry
production refund
white sugar