title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén - EU:s handlingsplan: Satellitkommunikation i informationssamhället

eurovoc_concepts:
action programme
harmonisation of standards
research and development
satellite communications
single market

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 05. 03. 1997 KOM(97) 91 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN EU:s handlingsplan: Satellitkommunikation i informationssamhället /. Inledning /" taktik på satellitkommunikationsområdet. Europa behöver en mer konsekvent och förutseende Kombinationen av stora tekniska framsteg, avreglering och tendensen till sammansmältning av radio- och telekommunikationsområdena har ett stort inflytande över utvecklingen på området, som är av både strategisk och affärsmässig betydelse. Med de nya behov som uppstår i informationssamhället ställs stora krav på tillgänglighet och på grundläggande infrastruktur. Rymdbaserad infrastruktur kommer alltmer att kunna tillfredsställa viktiga krav från användarna, som personlig rörlighet, tillgång till den nya bredbandsutvecklingen av Internet med större överföringskapacitet, korta svarstider och möjlighet till uppkoppling över hela världen. Globala satellitinfrastrukturer kommer att bli en mycket viktig del av världsekonomin. Dessutom håller satellitkommunikationssystem på att bli ett viktigt verktyg vid stöd till operationer i fredstid, och rymdbaserade system i allmänhet har en stor betydelse vid användning i försvaret. Därtill kommer att rymdbaserad infrastruktur genom sin geografiska täckning främjar ekonomisk och social sammanhållning genom att binda samman perifera och mindre utvecklade regioner. Det innebär att styrka och sammanhållning på området för satellitkommunikation - både industri och tjänster - är av stor ekonomisk och politisk vikt för Europa. Den kommer att ge stort inflytande över utvecklingen och spridningen av nya tillämpningar i informationssamhället och deras geografiska utbredning. USA-ledda initiativ till satellitbaserade kommunikationssystem med global täckning, särskild på området för satellittjänster för personlig kommunikation, och till avancerade satellitsystem för bredbandig multimedia framträder alltmer tydligt i dag. Om Europa inte samordnar sin reaktion finns det en stor risk att Europa stängs ute från de mest lovande marknadssegmenten, nämligen tjänster och utrustning. I det långa loppet kommer detta att få konsekvenser för Europas ställning vid lansering av tjänster. Dessutom är det viktigt att ha fortsatt kontroll över utformningen av rymdsegment för att behålla kontrollen också över vilka krav som skall ställas på hela kedjan av tjänster och utformningen av terminaler. Den huvudsakliga drivkraften för viljan att spela en viktig roll i rymden är att få fram framgångsrika kommersiella tjänster och tillämpningar. De inkomster som genereras inom de olika marknadssegmenten (satelliter, terminaler och tjänster) av de nyskapande satellitsystemen för personlig kommunikation och de avancerade satellitsystemen för bredbandig multimedia beräknas uppgå till 400 miljarder USD under de kommande tio åren. Förväntade inkomster under de närmaste tio åren ['radilioncllu system gcostationära Satcllittjänstcr personlig och bredbandsystem kommunikation avancerade lor Satcllitnavigcring Satelliter Terminaler Tjänster 15 20 miljarder USD 15~inïjardcr USD 0,8-1 miljard USD 60- 90 miljarder USD 130 miljarder USD 27-38 miljarder USD 100-150 miljarder USD > 250 miljarder USD 30-45 miljarder USD Satellittjänster för personlig kommunikation kommer att erbjuda överföring av tal, data (låg överföringshastighet och fax för små billiga terminaler i fickformat från en global konstellation av satellitkonstellationer i låg omloppsbana. Av 17 sådana system som hittills aviserats är ändå alla utom ett av amerikanskt ursprung, fastän bara ett mindre antal av dem antas vara livskraftiga. Fastän europeisk industri deltar i dessa projekt i olika hög grad intar inte Europa en ledande ställning in något av dem. För avancerade tjänster för bredbandig multimedia gör satellitsystem med hög kapacitet det möjligt att med interaktiva användarterminaler till låg kostnad fa en direkt access med hög överföringshastighet. Dessa system förväntas spela en viktig roll som avancerad access till Internet och kommer att lanseras i början av nästa århundrade. Också här är de flesta av de föreslagna systemen av amerikanskt ursprung. Av de 16 amerikanska systemen i förslagen bygger alla utom två på geostationära konstellationer. Av dessa erbjuder Teledesicsystemet en konstellation i låg omloppsbana med det imponerande antalet 840 satelliter till en kostnad av 9 miljarder USD, medan Motorola har presenterat sitt M- STAR-projekt värt 6,1 miljarder USD. Europas svar på alla amerikanska system kom sent, i slutet av 1995. Hittills har fyra enheter förklarat sig intresserade och hyrt frekvenser och banplats i Ka-bandet. Utsikterna för sådana europeiska initiativ har hittills begränsats av att de varit så fa och av avsaknaden av samarbete mellan offentlig och privat sektor som skulle kunna öka förtroendet på finansmarknaden. Situationen är än värre på området för satellittjänster för personlig kommunikation, där inga europeiska förslag ännu lagts fram. Trots stora ansträngningar under de senaste 30 åren har den europeiska för satellitutrustning och satellittjänster inte så stora utsikter att inta den position inom den kommersiella rymdsektorn som behövs för att stödja Europeiska unionens ambitioner att förbli en huvudaktör på området. industrin De möjliga konsekvenserna av detta perspektiv skall inte undervärderas eftersom de som först tar initiativ kommer att ha stora fördelar på marknaden. Det nyligen antagna meddelandet om "Europeiska unionen och rymden"1 belyser behovet av åtgärder för att skapa en gynnsam utvecklingsmiljö för rymdtillämpningar och för att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft i världen. I det meddelandet slår kommissionen fast sin avsikt att lansera en särskild handlingsplan för satellitkommunikation2. I det här meddelandet lägger kommissionen fram sin handlingsplan för rådet och Europaparlamentet. Utkastet har utarbetats i samråd med industrin. "Europeiska unionen och rymden: att främja tillämpningar, marknader och industriell konkurrenskraft", KOM(96)617. av den 4 december 1996. Dessutom utarbetar kommissionen en handlingsplan om global satcllitnavigcring, som skall läggas fram för rådet och Europaparlamentet före sommaren. Samverkan mellan dessa båda verksamhetsområden skall utvecklas, särskilt inom FoU och produktutveckling. Mål för handlingsplanen År 1996 publicerades två större rapporter av olika industrigrupper: industriella högnivågriippen3 och IRDAC. s arbetsgrupp för rymdtelekommunikation och rymdnavigering4. I rapporterna betonas att det finns ett akut behov av politisk handling med tanke på den viktiga roll satellitkommunikation spelar i informationssamhället. Utöver dessa initiativ organiserades den 10 oktober 1996 ett möte i P^ris av kommissionsledamöterna Martin Bangemann och Edith Cresson med EU-ministrar och representanter från industrin. Syftet var att ge ny fart åt samarbetet mellan privat och offentlig sektor på satellitkommunikatiensområdet Mötet konstaterade att Europa riskerar att gå miste om de mycket viktiga marknader för satellitkommunikationssystem som håller på att uppstå, bland annat på grund av rättsliga och ekonomiska frågor, industristrukturen och teknologiska faktorer. Följaktligen finns det ett behov av att agera, vilket betonades av alla deltagare. Åtgärder skall i första hand ske på initiativ av den privata sektorn. Deltagarna från den offentliga sektorn, inklusive kommissionen, åtog sig att, var och en utifrån sin förmåga och funktion, stödja dessa initiativ från industrins sida. Fastän den europeiska industrins kapacitet på många sätt är jämförbar med konkurrenternas, så kunde man konstatera att ett marknadsperspektiv saknas och en strategisk vision måste utvecklas i nära samråd med samtliga berörda parter, inklusive industrin, operatörerna och medlemsstaterna. Att utarbeta en sådan vision är det främsta målet för denna handlingsplan och den skall utgöra grunden för agerandet på europeisk nivå, som med hänsyn till subsidiaritetspnncipen bör koncentrera sig på: • • • att fullborda EU:s inre marknad och undanröja kvarvarande hinder för att skapa en hemmamarknad för europeisk industri för tillverkning och tjänster inom satellitkommunikation, att förbättra samordningen mellan berörda parter för att stärka Europas ställning i internationella fora och på den internationella marknaden och förstärka marknadsorienteringen att i EU på inom satellitkommunikationsområdet och öka samverkan mellan FoU på olika områden inom satellitteknologi och satellittillämpningar. forskning och utveckling Mötet underströk också behovet av att främja konkurrens på den europeiska marknaden och att aktivt konkurrera på den internationella marknaden. Den handlingsplan som här skisseras syftar till att utarbeta en strategisk vision, särskilt när det gäller: att stärka Europas roll vad gäller tjänster och tillverkning inom världsomspännande avancerade satellitsystem för bredbandig multimedia med tillhörande tjänster och tillämpningar och • att förbättra Europas ställning inom satellitbaserade system, tjänster och tillämpningar för världsomspännande personlig kommunikation, särskilt i samband med att dessa integreras for mobil den telekommunikation). framtida UMTS-miljön (universella tjänster i "Report of Industry High Level Group on Space", under ordförandeskap av Délaye, den 30 januari 1996. 'Final Report on Priority Actions for Satellite Communications and Satellite Navigation", IRDAC:s (Europeiska kommissionens rådgivande kommitté för industriell forskning och utveckling) arbetsgrupp för satelliter, oktober 1996. I följande avsnitt presenteras en rad åtgärder som syftar till att fullborda den inre marknaden, stärka Europas industriella och politiska ställning internationellt och att stärka utveckling och forskning i Europa. 3. Fullbordande av den inre marknaden för satellitkommunikation 3. 1. Identifiera kvarvarande hinder för den inre marknaden Trots liberaliseringen av EU:s satellitkommunikationsmarknad har satellittekniken mycket svårare att slå igenom i EU-länderna jämfört med andra industrialiserade länder när-man bygger upp gränsöverskridande tjänster och tillämpningar. Det finns tre huvudorsaker till detta: • • • Införandet av EU:s rättsakter på området, särskilt direktivet om liberalisering av sektorerna för tjänster och utrustning för satellitkommunikation, möter svårigheter i vissa medlemsstater. för den europeiska Därigenom hindras utvecklingen av en stabil hemmamarknad satellitkommunikationsindustrin5. Det kan förekomma fall där EU:s planerade bestämmelser inte räcker för att på ett effektivt sätt skapa en konkurrenskraftig inre marknad och där ytterligare åtgärder krävs för att komplettera regelverket. Färska rapporter tyder på att en otillräcklig harmonisering av förfaranden vid tillståndsgivning och avsaknad av samordning mellan olika nationella förfaranden för tillståndsgivning är ett oöverstigligt hinder för användandet av satellitkommunikation. Denna avsaknad av harmonisering kan allvarligt hämma det nära förestående införandet av satellitbaserad personlig kommunikation och avancerade satellittjänster för bredbandig multimedia. Följande åtgärder skall vidtas: A1. Kommissionen skall gradvis öka sina ansträngningar för att se till att all EU:s lagstiftning på området genomförs. Kommissionen kommer också att anmoda industrin att regelbundet ge information som bygger på en systematisk översyn av alla hinder för införandet av satellitbaserade kommunikationssystem och tjänster. Man kommer särskilt att prioritera att rådets och Europaparlamentets beslut om satellittjänster för personlig kommunikation® och. rådets och Europaparlamentets direktiv om licensiering? genomförs i tid och på ett effektivt sätt. Exempelvis har satellitdirektivct, 94/46/EG, (som bygger på artikel 90) ännu inte genomförts i 5 medlemsstater. Kommissionen har inlett övcrtradclscförfaranden. Satcllitutrustningsdirektivct, 93/97/EEG, (som bygger på artikel 100a) har ännu inte genomförts av 4 medlemsstater. Kommissionen har skickat motiverade yttranden till dem. Rädct antog en gemensam ståndpunkt i sylte att anta ett 'europaparlamentets och rådets beslut om en samordnad behandling av tillståndsgivning på området för satcllittjanstcr för personlig kommunikation i Kuropciska unionen". Ett slutligt antagande planeras ske i mars 1997. Rådet antog en gemensam ståndpunkt i syfte att anta ett 'europaparlamentets och rådets direktiv om ett gemensamt regelverk för allmän tillståndsgivning och individuella licenser inom telekommunikationsområdet". Ett slutligt antagande planeras ske i mars 1997. 3. 2. i rätt tid? Översyn av CEPT:s åtgärder och förfaranden. Är de effektiva och genomförs de Det arbete CEPT8 genomfört på senare år har väsentligen bidragit till den senaste tidens utveckling av telemarknaden i Europa. Dessutom har CEPT. s åtgärder alltmer kommit att ligga till grund för genomförandet av unionens lagstiftningspolitik. CEPT:s ramverk av samarbete mellan regeringar och medlemmarnas frivilliga antagande av de beslut den föreslår har emellertid ännu inte visat sig vara tillräckligt effektivt. De krav som marknaden ställer på CEPT kommer bara att öka med den nära förestående totala liberaliseringen för av EU:s satellittjänster för personlig kommunikation är särskilt harmoniseringsåtgärderna mer komplexa än vad man tidigare trott, medan det är av yttersta vikt för CEPT:s förfaranden och beslut att de är effektiva och genomförda i rätt tid. framgått av de ansträngningar som gjorts på området telemarknad. Såsom Följande åtgärder skall vidtas: A2. Kommissionen kommer att anmoda industrin att identifiera rättsliga hinder, vilket gör det möjligt behövs ' på införa satellitkommunikationsområdet, och också att rapportera hur effektiva de bestämmelser varit som hittills införts. kommissionen bestämmelser som för de att A3. Kommissionen kommer att anmoda CEPT att öka sina ansträngningar för att harmonisera villkoren för tillståndsgivning och införa en harmoniserad användning av frekvensband och att se över sin struktur och sina förfaranden i syfte att öka effektiviteten i sina förfaranden vid beslut om bestämmelser och tillämpningen av dessa. Kommissionen kommer att försöka förbättra sitt samarbete med CEPT för att göra det möjligt för CEPT att bättre understödja EU:s politik. Detta berör både de CEPT-beslut som påverkar den inre marknaden och dem som har internationell räckvidd. 3. 3. sker de vid rätt tid? Översyn av de europeiska standardiseringssträvandena. Är de effektiva och Sedan Europeiska standardiseringsinstitutet för telekommunikationsområdet (ETSI) skapades 1988 har det mycket effektivt bidragit till en global standardisering på satellitkommunikationsområdet, särskilt genom att utveckla standarder som krävs för typgodkännande enligt EU:s lagstiftning. ETSI:s traditionella ansträngningar har jordstationer. till stor del koncentrerats på standarder för utrustning för förändring av Inför nästa generation av personliga och avancerade multimediatjänster kan det komma att krävas en integrera inriktningen på ETSI:s arbetsprogram. Syftet satellitkommunikation i den verksamheten inom mobil kommunikation och intelligenta nät och i multimediamiljö. vore att Följande åtgärder skall vidtas: A4. Kommissionen kommer att anmoda ETSI att se över sitt övergripande arbetsprogram för satellitkommunikation för att kontinuerligt och effektivt utveckla standarden utan att samtidigt försvåra för innovationer. Detta bör ske i enlighet med prioriterade åtgärder som definieras i denna handlingsplan, med syfte att möjliggöra utvecklingen av en fullt konkurrenskraftig marknad. CEPT Europeiska konferensen lör post och telekommunikation. A5. Särskilt standardiseringen av satellitterminaler för avancerad bredbandig multimedia för konsumenterna är ett brådskande och kontinuerligt krav som behöver riktas till ETSI, Europeiska elektriska standardiseringskommittén och industrin. 3. 4. Översyn av de internationella satellitorganisationernas framtida verksamhet De internationella satellitorganisationerna Intelsat, Inmarsat och Euteisat har haft stor betydelse för utvecklingen av satellitkommunikation under de senaste decennierna. Inför en ökad konkurrens i stora delar av världen diskuterar nu de internationella satellitorganisationerna sin framtida roll och struktur i samband med den vidare utvecklingen av organisationerna som nu ar av mellanstatlig natur. Europeiska unionen måste utveckla en gemensam politik gentemot dessa organisationers framtid och deras kommersiella avläggare för att utveckla ett fullt konkurrenskraftigt ramverk i Europa. internationella satellitorganisationernas struktur och uppträdande i samband med fördragets konkurrensregler. kommissionen Dessutom fortsätter översyn sin de av Följande åtgärd planeras: A6. På grundval av information från medlemsstaterna och den privata sektorn kommer kommissionen att fortsätta sin översyn av de internationella satellitorganisationernas utveckling, och den kommer att vidta lämpliga åtgärder för att försäkra sig om att denna utveckling bidrar till att man uppnår en fullt konkurrenskraftig satellitkommunikationsmarknad. 4. Förstärkning av Europas ställning på internationell nivå För att öka satellitkommunikationssektorns livskraft måste Europa ta itu med följande frågor: • • • Förbättrat tillträde till marknaderna, gynnat av alltmer världsomspännande satellitsystem som tar hänsyn till resultaten i de nyligen avslutade förhandlingarna i Världshandelsorganisationen angående grundläggande telekommunikation. Resultaten innebär ett stort steg framåt i detta sammanhang. De flesta förslagen från de 69 länder som deltog i förhandlingarna innefattade liberalisering av sektorn för satellitkommunikationstjänster. Det är av största vikt att se till att de åtaganden varje land gjort verkligen genomförs fullt ut. Tillträde till utrymme i omloppsbana och frekvenser, som behövs för att placera ut satelliter, särskilt med avseende på Ka-bandsspektrat för satelliter för avancerad, bredbandig multimedia. Överenskommelsen telekommunikation i Världshandelsorganisationen om grundläggande innefattar, för de flesta länder, specifika bestämmelser som reglerar behovet att dela ut frekvenser på ett sätt som är objektivt och öppet och inte onödigt betungande. Det är viktigt att varje land till fullo respekterar denna ordning enligt Allmänna tjänstehandelsavtalet. En framgångsrik strategi för samarbete och partnerskap med nationer runt om i världen som en grund för att vidareutveckla Europas teknologiska bas på världsmarknaden och till social och ekonomisk nytta för dessa nationer. Följande åtgärder skall vidtas: Förbättra tillträdet till marknaden: A7. Kommissionen kommer nu att inrikta sig på det fullständiga genomförandet av ländemas åtaganden inom ramen för de nyligen avslutade förhandlingarna i Världshandelsorganisationen Dessutom skall kommissionen, i samråd med industrin, genomföra en djupgående analys av de handelspolitiska aspekterna på internationell satellitkommunikation och, för de områden där det är lämpligt, lägga fram förslag om att systematiskt undanröja kvarvarande hinder för tillträde till marknaden. Kommissionen skall också lägga fram förslag om att samordna EU-medlenisstaternas ställning i internationella fora Säkra tillträdet till banor och frekvenser: A8. Kommissionen skall se över ekonomiska frågor och handelsfrågor med avseende på banor och frekvenser i ljuset av förpliktelserna enligt Allmänna tjänstehandelsavtalet och rapportera till rådet och parlamentet. A9. Kommissionen skall tillsammans med CEPT och industrin se över Europas strategi på olika områden som behandlas inom internationella teleunionen, till exempel standardisering, radiokommunikation och utveckling av satellitkommunikation. Förbättra industrins position på den internationella marknaden: A10. Kommissionen skall, med industrins medverkan, systematiskt utvärdera'möjligheterna på världsmarknaden, frågor som rör immateriell äganderätt inom teknologi och den roll som eventuella europeiska alternativ kan spela samt föreslå lämpliga politiska stödåtgärder. A11. Kommissionen skall, med industrins medverkan, utvärdera de möjligheter som uppkommer genom ökat politiskt och teknologiskt/industriellt samarbete mellan EU och tredje länder, inklusive USA, Ryssland, Kanada, Japan, Kina och utvecklingsländerna. Med tanke på vikten av att samarbeta med utväcklingsländerna på detta område skall kommissionen också utvärdera användandet av EU:s utvecklingsfonder. Dessutom skall kommissionen föreslå nödvändiga åtgärder för att stärka Europas närvaro på den internationella marknaden. A12. Kommissionen skall vidta lämpliga åtgärder för att främja en effektiv konkurrens på detta område på världsnivå och fortsätta att se till att användandet av globala satellitsystem inte utgör ett hinder för konkurrens på berörda marknader i Europa, i enlighet med fördraget. 5. Förstärkning av FoU och utveckling av tillämpningar i Europa Med beaktande av den nyckelroll stödet till FoU på området spelar är en förstärkning av FoU och av utvecklingen av tillämpningar avgörande och måste syfta till införande av marknadsstyrda avancerade satellitkommunikationssystem med tillhörande tjänster och tillämpningar. FoU och utveckling av tillämpningar skall genomföras i samband med fjärde ramprogrammet och förberedelserna för femte ramprogrammet liksom inom TEN-Telecom-programmet, i enlighet med gällande förfaranden. Det skall ske i nära samarbete med industrin (inklusive de små och mellanstora företagen), rymdorganen och medlemsstaterna genom att en långsiktig plan med åtföljande prioriteringar utvecklas. Konkreta åtgärder att vidta på FoU-området skulle kunna innefatta: A13. Identifiering av möjliga kompletterande åtgärder på ramprogramnivå för att tillsammans med rymdorganen, industrin och medlemsstaterna se till att arbetsprogrammen kompletterar varandra. Särskilda mål kommer att vara: • • • att säkra att olika handlingslinjer har ett enhetligt och samverkande synsätt på de områden där EU-dimensionen tillför ett mervärde, inrätta samarbetsmekanismer mellan kommissionen, rymdorganen, att i synnerhet Europeiska rymdorganisationen, och industrin för att identifiera prioriteringar och säkra att arbetsprogrammen kompletterar varandra och att se över de möjligheter artikel 130 K och L erbjuder, för att se till att FoU-åtgärderna bättre kompletterar varandra. A14. Åtgärder för FoU i syfte att snabbt kunna tillämpa de rekommendationer som redan utarbetats på grundval av marknadens krav och som skisseras i det följande. 10 Utveckling av basteknik i samarbete med näraliggande områden. Detta berör kostnadsoptimering och miniatyrisering av de byggstenar som gör det möjligt att bygga radiofrekvensblock och kommunikationssatelliter med basbandskomponenter, undersystem och teknik för högeffektsplattformar med strömförsörjningssystem, programvara och nätverksteknik. En nyckelfaktor för marksegmentet är utveckling av teknik som kan leda till tillverkning av terminaler för slutanvändare till låg kostnad. Det finns erfarenhet på dessa områden i Europa men den måste utvecklas vidare. Genomförande av demonstrationsnät och pilotnät. Pilotsystem med potentiella operatörer, terminaltillverkare och tjänsteföretag skall stimuleras, eftersom de utgör det bästa sättet att bevisa ett systems livsduglighet när det sprids till ett större antal användare. f Specificering av nyskapande system som klarar avancerade tjänster. Nyare systemutvecklingar (särskilt i USA) har visat hur komplexa satellitsystem kan ge stöd för avancerade och förbättrade tjänster. Tillgången till förbättrade verktyg skulle gynna europeisk industri genom att göra det möjligt att från början minimera riskerna vid utformningen, särskilt på områden som nätförvaltning bch omkonfigurering av globala satellitkonstellationer. Förbättring av tillverkningsprocessen. Utnyttjande av avancerad teknik och tillämpningar och utveckling av teknik för massproduktion är av största vikt för att billiga terminaler skall kunna tillverkas på en marknad utsatt för stark konkurrens, särskilt av små och medelstora företag. Åtgärder för att identifiera europeisk FoU och utveckling av tillämpningar med mervärde för Europa, särskilt sådana som bidrar till industrins konkurrenskraft och till social och ekonomisk sammanhållning. De ovannämnda åtgärderna inom FoU kommer att gynna också andra områden inom rymdsektorn, särskilt navigering och jordobservation. Resultaten av denna samverkan är mycket användbara, och stimulans och samordning kommer att ske inom ramen för de övergripande FoU-åtgärder för rymden som nu presenteras i kommissionens arbetsdokument "Mot femte ramprogrammet: de vetenskapliga och tekniska målen" (KOM(97)47). A15. förberedelserna samband med I av femte standardförberedande studier att undersökas, för att ge stöd, särskilt på området för flermodsterminaler (mark-satellit) för mobila bredbandiga satellittillämpnirigar och på området för sändare/mottagare för bredbandiga nät som skall användas i icke koordinerat läge med bredbandiga rymdbaserade kommunikationssystem för multimedia. ramprogrammet kommer behovet för Slutsatser Satellitkommunikationens stora betydelse för Europa och behovet att gå vidare och låta privat och offentlig sektor samverka på området har konstaterats i ett antal studier och vid ett högnivåmöte mellan kommissionen, medlemsstaterna och industrin. Kommissionen förväntar sig att industrin, parallellt med arbetet med handlingsplanen och som ett första steg mot ett antagande av den, går vidare och tar itu med de förberedelser som behövs inom industrin för att göra det lättare att utveckla en långsiktig vision av EU:s politik för satellitkommunikation i ett internationellt sammanhang och för att genomföra däremot svarande åtgärder och prioriteringar i samarbete med CEPT, Europeiska rymdorganisationen (ESA) och andra aktörer inom satellitsektorn. A16. För att underlätta utvecklingen av en långsiktig vision av EU:s politik för satellitkommunikation i ett internationellt sammanhang skall kommissionen se till att det finns ett forum För industrin kontakter med industrin med representanter från berörda sektorer inom (nätverksoperatörer, tjänsteföretag, tillverkare av utrustning, producenter av innehåll, användare och konsumenter). Dess syfte skall vara att stödja kommissionen vid genomförandet av handlingsplanen och att ge råd vid fastställandet av prioriteringar och krav för deras stödåtgärder. Följande preliminära tidsschema planeras för åtgärderna som presenteras i denna plan. // Inre marknaden => genomförande av lagstiftningen => förfrågningar till industrin, CEPT och ETSI => första resultaten från industrin => översyn av CEPT avslutas => översyn av ETSI avslutas januari 1998 juli 1997 oktober 1997 oktober 1997 oktober 1997 2. På internationell nivå => Världshandelsorganisationens ålägganden genomförs januari 19989 => analys handelspolitiken av konsekvenserna av den allmänna juli 1997 => granskning av handelsfrågor beträffande banor och juli 1997 frekvenser => granskning av förbindelser med tredje land slutet av 1997 FoU och utveckling av tillämpningar => den första granskningen av frivilliga åtgärder avslutas oktober 1997. => åtgärder inom fjärde ramprogrammet andra halvan av 1997 => åtgärder inom femte ramprogrammet enligt uppgjorda tidsscheman 4. Skapande av ett lämpligt forum för kontakter mellan EG maj 1997 och industrin Ett antal åtgärder genomförs kontinuerligt och de kommer att ses över regelbundet i samråd med industrin. Om inget annat anges i avtalet. detta meddelande Med Satellitkommunikation i informationssamhället. lägger kommissionen 12 fram sin handlingsplan för EU: Kommissionen understryker sin uppfattning att samordnade, gemensamma åtgärder av privata och offentliga intressenter tillsammans med politiskt stöd från EU. s medlemsstater, rådet och parlamentet kommer att resultera i ett rejält uppsving för detta högteknologiska område som är så viktigt för sysselsättningen, konkurrenskraften och kontrollen över hela servicekedjan. Vidare tror kommissionen att förutsättningar måste skapas för att säkerställa en effektiv konkurrens på alla nivåer inom satellitkommunikationsmarknaden för att göra det möjligt för Europeiska unionen att spela en framträdande roll vid skapandet av världsomspännande informationsinfrastruktufér och tillhörande tjänster och tillämpningar som är livsviktiga för informationssamhället och världsekonomin. 13 Fullbordande av den inre marknaden ^ A1. Kommissionen skall gradvis öka sina ansträngningar för att se till att all EU:s lagstiftning på området genomförs. Kommissionen kommer också att anmoda industrin att regelbundet ge information som bygger på en systematisk översyn av alla hinder för införandet av satellitbaserade kommunikationssystem och tjänster. A2. Kommissionen kommer att anmoda industrin att identifiera rättsliga hinder, vilket gör det på möjligt införa satellitkommunikationsområdet, och också att rapportera hur effektiva de bestämmelser varit som hittills införts. kommissionen bestämmelser behövs som för de att A3. Kommissionen kommer att anmoda CEPT att öka sina ansträngningar för att harmonisera villkoren för tillståndsgivning och införa en harmoniserad användning av frekvensband och att se över sin struktur och sina förfaranden i syfte att öka effektiviteten i sina förfaranden vid beslut om bestämmelser och tillämpningen av dessa. Kommissionen kommer att försöka förbättra sitt samarbete med CEPT för att göra det möjligt för CEPT att bättre understödja EU:s politik. A4. Kommissionen kommer att anmoda ETSI att se över sitt övergripande arbetsprogram för satellitkommunikation för att kontinuerligt och effektivt utveckla standarden utan att samtidigt försvåra för innovationer. Detta bör ske i enlighet med prioriterade åtgärder som definieras i denna handlingsplan, med syfte att möjliggöra utvecklingen av en fullt konkurrenskraftig marknad. A5. Särskilt standardiseringen av satellitterminaler för avancerad bredbandig multimedia för konsumenterna är ett brådskande och kontinuerligt krav som behöver riktas till ETSI, Europeiska elektriska standardiseringskommittén och industrin. A6. På grundval av information från medlemsstaterna och den privata sektorn kommer kommissionen att fortsätta sin översyn av de internationella satellitorganisationernas utveckling, och den kommer att vidta lämpliga åtgärder för att försäkra sig om att denna utveckling bidrar till att man uppnår en fullt konkurrenskraftig satellitkommunikationsmarknad. Förstärkning av Europas ställning på internationell nivå A7. Kommissionen kommer nu att inrikta sig på det fullständiga genomförandet av ländemas åtaganden inom ramen för de nyligen avslutade förhandlingarna i Världshandelsorganisationen. Dessutom skall kommissionen, i samråd med industrin, genomföra en djupgående analys av de handelspolitiska aspekterna på internationell satellitkommunikation och, för de områden där det är lämpligt, lägga fram förslag om att systematiskt undanröja kvarvarande hinder för tillträde till marknaden. Kommissionen skall också lägga fram förslag om att samordna EU-medlemsstaternas ställning i internationella fora. A8. Kommissionen skall se över ekonomiska frågor och handelsfrågor med avseende på banor och frekvenser i ljuset av förpliktelserna enligt Allmänna tjänstehandelsavtalet och rapportera till rådet och parlamentet. 14 A9. Kommissionen skall tillsammans med CEPT och industrin se över Europas strategi på olika områden som behandlas inom internationella teleunionen, till exempel standardisering, radiokommunikation och utveckling av satellitkommunikation. A10. Kommissionen skall, med industrins medverkan, systematiskt utvärdera möjligheterna på världsmarknaden, frågor som rör immateriell äganderätt inom teknologi och den roll som eventuella europeiska alternativ kan spela samt föreslå lämpliga politiska stödåtgärder. A11. Kommissionen skall, med industrins medverkan, utvärdera de möjligheter som uppkommer genom ökat politiskt och teknologiskt/industriellt samarbete mellan EU och tredje länder, inklusive USA, Ryssland, Kanada, Japan, Kina och utvecklingsländerna. Med tanke på vikten av att samarbeta med utväcklingsländema på detta område skall kommissionen också utvärdera användandet av EU:s utvecklingsfonder. Dessutom skall kommissionen föreslå nödvändiga åtgärder för att stärka Europas närvaro på den internationella marknaden. A12. Kommissionen skall vidta lämpliga åtgärder för att främja en effektiv konkurrens på detta område på världsnivå och fortsätta att se till att användandet av globala satellitsystem inte utgör ett hinder för konkurrens på berörda marknader i Europa, i enlighet med fördraget. Förstärkning av FoU och utveckling av tillämpningar i Europa A13. Identifiering av möjliga kompletterande åtgärder på ramprogramnivå för att tillsammans med rymdorganen, industrin och medlemsstaterna se till att arbetsprogrammen kompletterar varandra. Särskilda mål kommer att vara: A14. Åtgärder for FoU i syfte att snabbt kunna tillämpa de rekommendationer som redan utarbetats på grundval av marknadens krav. A15. I förberedelserna samband med av femte standardförberedande studier att undersökas, för att ge stöd, särskilt på området för flermodsterminaler (mark-satellit) för mobila bredbandiga satellittillämpningar och på området för sändare/mottagare för bredbandiga nät som skall användas i icke koordinerat läge med bredbandiga rymdbaserade kommunikationssystem för multimedia. ramprogrammet kommer behovet för Slutsatser A16. För att underlätta utvecklingen av en långsiktig vision av EU:s politik för satellitkommunikation i ett internationellt sammanhang skall kommissionen se till att det finns ett forum för kontakter med industrin med representanter från berörda sektorer inom industrin (nätverksoperatörer, tjänsteföretag, tillverkare av utrustning, producenter av innehåll, användare och konsumenter). Dess syfte skall vara att stödja kommissionen vid genomförandet ax- handlingsplanen och att ge råd vid fastställandet av prioriteringar och krav för deras stödåtgärder Ih ISSN 1024-4506 KOM(97) 91 slutlig DOKUMENT SV 15 16 Katalognummer : CB-CO-97-089-SV-C ISBN 92-78-16666-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas ofificiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 430/97 af 5. marts 1997 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 852/97 dell'on. Gunilla CARLSSON alla Commissione. Propaganda attraverso le telenovelas

eurovoc_concepts:
European integration
European television
mass media
private media
promotion of the European idea
public awareness campaign
public sector

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 950/97 de Niels KOFOED à la Commission. Certification des semences - Directive du Conseil du 14 juin 1966 (66/401/CEE) concernant la commercialisation des semences de plantes fourragères (REPONSE COMPLEMENTAIRE)

eurovoc_concepts:
Community certification
Denmark
EU aid
application of EU law
company law
fodder plant
marketing standard
national law
private sector
seed

formats: html pdf print

text: 10. 2. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 45/9 Le 23 janvier 1997, la Commission n(cid:146)a arre(cid:136)te· sa de·cision qu(cid:146)apre‘s validation des fondements scientifiques de sa proposition initiale par les comite·s scientifiques respectivement responsables de l(cid:146)alimentation humaine, de l(cid:146)alimentation animale et des pesticides. Ces comite·s ont examine· en de·tail les aspects particuliers qui pre·occupaient certains E· tats membres et ont formule· des avis unanimes en de·cembre 1996. Les trois comite·s ont confirme· qu(cid:146)il n(cid:146)y avait pas de raison de penser que la modification ge·ne·tique du ma(cid:14)¤s ait une incidence ne·gative quelconque sur la sante· humaine et l(cid:146)environnement. Aucun des comite·s scientifiques ayant examine· le dossier et toutes les informations disponibles n(cid:146)a trouve· d(cid:146)e·le·ments scientifiques indiquant que les ge‘nes introduits dans le ma(cid:14)¤s pourraient constituer un risque a‘ long terme pour la sante· humaine et l(cid:146)environnement. Les avis des trois comite·s scientifiques ont e·te· officiellement transmis au Parlement le 20 fe·vrier 1997 et seront publie·s par la Commission. (1) (2) (3) JO L 31 du 1. 2. 1997. JO L 117 du 8. 5. 1990. JO L 225 du 12. 10. 1970. (98/C 0/11) QUESTION E· CRITE P-0906/97 pose·e par Umberto Bossi (NI) a‘ la Commission (12 mars 1997) Objet: Quantite· maximale autorise·e de re·sidus dans certaines varie·te·s de poissons, dans les diffe·rents E· tats membres de l(cid:146)UE Eu e·gard a‘ sa re·ponse peu exhaustive a‘ ma question e·crite P-0385/97 (1), la Commission voudrait-elle pre·ciser dans quels E· tats membres ont e·te· re·glemente·es les doses maximales de DDT, pesticide organochlore· de·cele· dans certaines espe‘ces de poisson, et spe·cifier dans quelle mesure la concentration maximale de DDT est admise dans chacun des E· tats membres de l(cid:146)UE? (1) JO C 217 du 17. 7. 1997, p. 170. Re·ponse comple·mentaire donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (le 1er juillet 1997) En re·ponse a‘ la question pose·e par l(cid:146)Honorable Parlementaire concernant la fixation de teneurs maximales pour les re·sidus de pesticides pour le dichlorodiphe·nyltrichloroe·thane (DDT) contenu dans certaines espe‘ces de poissons, la Commission est en mesure d(cid:146)affirmer que, dans la majorite· des E· tats membres, aucune teneur maximale n(cid:146)est fixe·e pour le DDT au niveau national. Dans les E· tats membres › minoritaires › qui fixent des teneurs maximales pour le DDT contenu dans les poissons, le terme «poisson» s(cid:146)applique aux espe‘ces d(cid:146)eau douce et d(cid:146)eau de mer. Un examen de·taille· de la situation dans chaque E· tat membre est envoye· a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire et au secre·tariat ge·ne·ral du Parlement. (98/C 0/12) QUESTION E· CRITE P-0950/97 pose·e par Niels Kofoed (ELDR) a‘ la Commission (5 mars 1997) Objet: Certification des semences › Directive du Conseil du 14 juin 1966 (66/401/CEE) concernant la commercialisation des semences de plantes fourrage‘res L(cid:146)E· tat danois peut-il s(cid:146)opposer a‘ l(cid:146)analyse de semences par des centres d(cid:146)analyse officiellement agre·e·s (centres ISTA) dans d(cid:146)autres E· tats membres de l(cid:146)UE, comme pre·alable au versement d(cid:146)aides communautaires et a‘ l(cid:146)homologation des semences aux fins de certification?


title: REGOLAMENTO (CE) N. 433/97 DELLA COMMISSIONE del 5 marzo 1997 che ripristina il dazio doganale preferenziale all'importazione di garofani a fiore multiplo (spray) originari d'Israele

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
tariff preference


eurovoc_concepts:
EU programme
Hungary
education policy
vocational training
young person

formats: html pdf pdfa1b print

text: •ijfl-. , COMMISSE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 0 5. 0 3. 1 9 97 COM(97) 12 def. 97/OOI8(CNS) Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD betreffende het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad inzake de deelname van Hongarije aan de communautaire programma's op het gebied van beroepsopleiding, jeugd en onderwijs (door de Commissie ingediend) Toelichting De Aanvullende Protocollen met Hongarije, Tsjechië, Slowakije, Bulgarije en Roeme nië zijn respectievelijk op 1. februari. 1996 (Aanvullende Protocollen met Hongarije en Tsjechië), op 1 juli 1996 (Aanvullend Protocol met Slowakije) en op 1 augustus 1996 (Aanvullende Protocollen met Bulgarije en Roemenië) in werking getreden. Aangezien de Associatieraad overeenkomstig artikel 2 van deze Protocollen besluiten dient vast te stellen betreffende de voorwaarden voor de deelname van deze landen aan de programma's, hebben de betrokken diensten van de Commissie in de eerste helft van 1996 in de verschillende hoofdsteden verkennende besprekingen gevoerd over een eerste groep van programma's (Leonardo da Vinci, Jeugd voor Europa III, Socrates en Media II), die in 1994 en 1995 zijn goedgekeurd en die betrekking hadden op de deelname van de geassocieerde landen in Midden- en Oost-Europa. Tijdens deze besprekingen is informatie verstrekt over de inhoud van elk programma, de voortgang en het tijdschema van de voorbereidende werkzaamheden die ten uitvoer worden gelegd, de voorwaarden voor de deelname van deze landen en de kosten daar van. Ook werd de landen in Midden- en Oost-Europa, aangezien zij overeenkomstig arti kel 3 van de Protocollen zelf hun deelname bekostigen, verzocht daartoe de nodige voorzieningen te treffen in hun begrotingen voor 1997, zulks op basis van de door de Commissie verstrekte schattingen van de kosten. De landen in Midden- en Oost-Europa mogen maximaal 10% van de voor hun nationa le indicatieve programma (Phare) bestemde middelen gebruiken ter aanvulling van de bijdrage uit hun eigen begroting1. Dit besluit dient overeenkomstig de normale pro grammeringsprocedures van Phare te worden genomen. De Commissie heeft er tevens op gewezen dat na de goedkeuring of verlenging van deze eerste groep van program ma's besprekingen zullen worden gevoerd over andere programma's op de in artikel 1 van de Aanvullende Protocollen genoemde gebieden, zulks met het oog op de deelna me van de geassocieerde landen in Midden- en Oost-Europa. Dit geldt met name voor de programma's op het gebied van cultuur, milieu, sociaal beleid en gezondheidszorg, energie, voorbereiding op de interne markt. Tot dusverre zijn Tsjechië, Hongarije en Roemenië de enige landen in Midden- en Oost-Europa waarvan het Aanvullend Protocol in werking is getreden, die de Com missie schriftelijk hebben bevestigd dat zij bereid zijn vanaf 1997 deel te nemen aan Leonardo da Vinci, Jeugd voor Europa en Socrates en daarvoor de nodige begro tingsmiddelen beschikbaar zullen maken. Terwijl Tsjechië voornemens is zijn financiële bijdrage volledig uit de nationale begroting te betalen, willen Hongarije en Roemenië de kosten van hun deelname spreiden over de nationale begroting en de Phare-mid- delen. De manier waarop deze landen worden betrokken bij het beheer en het besluitvor mingsproces van de programma's waaraan zij een financiële bijdrage leveren, is van bijzonder belang. Hun deelname biedt hen, naast de gestructureerde dialoog, de kans COR 1 8773/94 van 27. 7. 1994 «2. ervaring op te doen met de werkwijze en het besluitvormingsproces van de instellingen van de Gemeenschap. In de ontwerp-besluiten van de Associatieraden wordt ervoor gepleit hen zo nauw mogelijk te betrekken bij het toezicht op de tenuitvoerlegging van de programma's, hen uit te nodigen voor coördinatiebijeenkomsten, voorafgaande aan de vergaderingen van de programmacomités, en hen op de hoogte te stellen van de re sultaten. De hoofdpunten van de ontwerp-besluiten van de Associatieraden EG-Tsjechië, EG- Hongarije en EG-Roemenië tot goedkeuring van de voorwaarden voor de deelname van Tsjechië, Hongarije en Roemenië aan de communautaire programma's op het ge bied van beroepsopleiding, jeugd en onderwijs, zijn: • Tsjechië, Hongarije en Roemenië nemen deel aan alle maatregelen en acties in het kader van Leonardo da Vinci, Jeugd voor Europa en Socrates, in principe op voet van gelijkheid met de Lid-Staten van de Gemeenschap (artikelen 1 en 2) • een minimumaantal partners uit de Lid-Staten van de EU is vereist voor alle door Tsjechië, Hongarije en Roemenië voorgestelde transnationale projecten (artikel 3) • Tsjechië, Hongarije en Roemenië zetten nationale structuren en mechanismen op of stellen deze ten dienste van de implementatie van hun deelname (artikel 4) • de financiële bijdrage van Tsjechië, Hongarije en Roemenië wordt vastgesteld in artikel 5 en in de Bijlage • het vrije verkeer van personen en het verblijf van studenten, docenten enz. wordt zo veel mogelijk vergemakkelijkt (artikel 6) • Tsjechië, Hongarije en Roemenië worden betrokken bij de uitoefening van toezicht op hun deelname aan de programma's (artikel 7) • Tsjechië, Hongarije en Roemenië worden uitgenodigd voor de coördinatiebijeen komsten, voorafgaande aan de vergaderingen van de programmacomités, en worden op de hoogte gesteld van de resultaten (artikel 8) • het besluit is van toepassing voor de duur van de programma's (artikel 10) De goedkeuring van de besluiten van de Associatieraad, op basis waarvan Tsjechië, Hongarije en Roemenië met ingang van 1997 deelnemen aan een eerste groep van communautaire programma's op het gebied van beroepsopleiding, jeugd en onderwijs biedt deze landen de gelegenheid actief en op voet van gelijkheid met de Lid-Staten deel te nemen aan de interne instrumenten van de Gemeenschap. Dit is politiek gezien van groot belang. Afhankelijk van hun vermogen tijdig in de administratieve en begrotingsbehoeften te voorzien, moeten andere geassocieerde landen in Midden- en Oost-Europa de kans krijgen in de loop van 1997 aan deze programma's deel te nemen. Derhalve wordt de Raad verzocht het bijgevoegde voorstel voor besluit betreffende het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad met Hongarije inzake de deel name van dit land aan de communautaire programma's op het gebied van beroepsop leiding {Leonardo da Vinci), jeugd (Jeugd voor Europa) en onderwijs (Socrates) goed te keuren. Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD van. betreffende het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad inzake de deelname van Hongarije aan de communautaire programma's op het gebied van beroepsopleiding, jeugd en onderwijs DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op de artikelen 126 en 127 juncto artikel 228, lid 3, eerste alinea, Gezien het voorstel van de Commissie, Gezien het advies van het Europees Parlement, Overwegende dat het Aanvullend Protocol bij de Europa-Overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun Lid- Staten, enerzijds, en de Republiek Hongarije, anderzijds, is gesloten bij Besluit van de Raad en de Commissie van 4 december 1995; Overwegende dat Hongarije, overeenkomstig artikel 1 van het Aanvullend Protocol, mag deelnemen aan communautaire kaderprogramma's, specifieke programma's, pro jecten en andere activiteiten, met name op het gebied van beroepsopleiding, jeugd en onderwijs en dat, overeenkomstig artikel 2, over de voorwaarden voor de deelname van Hongarije aan de in artikel 1 genoemde activiteiten wordt besloten door de Asso ciatieraad; Overwegende dat het Besluit van de Raad (94/819/EG) van 6 december 1994 tot vaststelling van een actieprogramma voor de ontwikkeling van een beleid van de Euro pese Gemeenschap inzake beroepsopleiding (hierna Leonardo da Vinci1 te noemen), inzonderheid artikel 9, lid 1, Besluit nr. 818/95/EG van het Europees Parlement en de Raad van 14 maart 1995 houdende aanneming van de derde fase van het programma Jeugd voor Europa2, inzonderheid artikel 7, lid 4, en Besluit nr. 819/95/EG van het Europees Parlement en de Raad van 14 maart 1995 tot instelling van het communau taire actieprogramma op het gebied van onderwijs (hierna Socrates1 te noemen), in zonderheid artikel 7, lid 3, bepalen dat deze programma's worden opengesteld voor deelname van de geassocieerde landen in Midden- en Oost-Europa, overeenkomstig de bepalingen van de Aanvullende Protocollen bij de Associatieovereenkomsten inzake de deelname aan communautaire programma's; Overwegende dat de partijen tijdens de gezamenlijke bijeenkomsten van de Ministers van Onderwijs op 23. 10. 1995 in Luxemburg en op 21 november 1996 in Brussel, in het kader van de gestructureerde dialoog tussen de Europese Unie en de geassocieerde 1 2 3 PB nr. L 340 van 29. 12. 1994 PB nr. L 87 van 20. 4. 1995 PB nr. L 87 van 20. 4. 1995 <+ landen in Midden-Europa, nogmaals hebben bevestigd dat zij bereid zijn de deelname aan Leonardo da Vinci, Jeugd voor Europa en Socrates uit te breiden tot deze landen, BESLUIT: Het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad die is opgericht in het kader van de Europa-Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschappen en hun Lid- Staten, enerzijds, en de Republiek Hongarije, anderzijds, betreffende de deelname van Hongarije aan de communautaire programma's op het gebied van beroepsopleiding, jeugd en onderwijs, komt overeen met bijgevoegd voorstel voor een besluit van de As sociatieraad. Gedaan te Brussel Voor de Raad r Ontwerp voor een Besluit Nr. /96 van de Associatieraad EG-Hongarije van. tot goedkeuring van de voorwaarden voor de deelname van Hongarije aan de communautaire programma's op het gebied van beroepsopleiding, jeugd en onderwijs DE ASSOCIATIERAAD, Gelet op de Europa-Overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun Lid-Staten, enerzijds, en de Republiek Hongarije, anderzijds1, Gelet op het Aanvullend Protocol bij de Europa-Overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun Lid-Staten, enerzijds, en de Republiek Hongarije, anderzijds, betreffende de deelname van Hon garije aan de communautaire programma's, inzonderheid op de artikelen 1 en 22, Overwegende dat Hongarije, overeenkomstig artikel 1 van het Aanvullend Protocol, mag deelnemen aan communautaire kaderprogramma's, specifieke programma's, pro jecten en andere activiteiten, met name op het gebied van beroepsopleiding, jeugd en onderwijs; Overwegende dat, overeenkomstig artikel 2 van het Aanvullend Protocol, over de voorwaarden voor de deelname van Hongarije aan de in artikel 1 genoemde activiteiten wordt besloten door de Associatieraad; Overwegende dat de partijen tijdens de gezamenlijke bijeenkomsten van de Ministers van Onderwijs op 23. 10. 1995 in Luxemburg en op 21 november 1996 in Brussel, in het kader van de gestructureerde dialoog tussen de Europese Unie en de geassocieerde landen in Midden-Europa, nogmaals hebben bevestigd dat zij bereid zijn de program ma's Leonardo da Vinci, Jeugd voor Europa en Socrates uit te breiden tot deze lan den, BESLUIT: Hongarije neemt deel aan de communautaire programma's Leonardo da Vinci, Jeugd voor Europa en Socrates, overeenkomstig de aan dit besluit gehechte voorwaarden voor deelname, die een integrerend deel vormen van dit besluit. Gedaan te Voor de Associatieraad De Voorzitter 1 2 PB nr. L 347 van 31. 12. 1993 PB nr. L 317 van 30. 12. 1995 ç Voorwaarden voor de deelname van Hongarije aan de programma's Leonardo da Vinci, Jeugd voor Europa en Socrates Art'ike 11 termijnen die zijn vastgelegd Hongarije neemt deel aan alle maatregelen en acties van de programma's Leonardo da Vinci, Jeugd voor Europa en Sacrales (hierna "de programma's" genoemd). Het doet dit, tenzij in dit besluit anders wordt vermeld, overeenkomstig de doelstellingen, in Besluit van de Raad criteria, procedures en (94/819/EG) tot vaststelling van een actieprogramma voor de ontwikkeling van een beleid van de Europese Gemeenschap inzake beroepsopleiding, Besluit nr. 818/95/EG van het Europees Parlement en de Raad houdende aanneming van de derde fase van het programma Jeugd voor Europa en Besluit nr. 819/95/EG van het Europees Parlement en de Raad tot instelling van een communautair actieprogramma op het gebied van onderwijs. Artikel 2 Voor instellingen, organisaties en personen uit Hongarije gelden met betrekking tot de indiening, evaluatie en selectie van inschrijvingen dezelfde voorwaarden als voor instellingen, organisaties en personen uit de Europese Gemeenschap. De activiteiten ter bevordering van de talenkennis hebben betrekking op de officiële talen van de Gemeenschap In uitzonderlijke omstandigheden kunnen andere talen worden aanvaard, indien de tenuitvoerlegging van de programma's dit vereist. Artikel 3 Teneinde de communautaire dimensie te garanderen van de programma's, transnationale projecten en activiteiten waarvoor Hongarije voorstellen indient, dient een minimumaantal partners uit de Lid-Staten van de Gemeenschap te worden aangetrokken. Over het precieze aantal wordt besloten in het kader van de tenuitvoerlegging van de programma's, rekening houdende met de aard van de verschillende activiteiten, het aantal partners dat bij het project betrokken is, en het aantal landen dat aan het programma deelneemt. Projecten en activiteiten tussen Hongarije en de EVA-EER-landen of andere derde landen, inclusief landen die een associatieovereenkomst met de Gemeenschap hebben gesloten, en die aan de programma's mogen deelnemen, komen niet in aanmerking voor financiële steun van de Gemeenschap. Artikel 4 Overeenkomstig de relevante bepalingen van de besluiten inzake Leonardo da Vinci, Jeugd voor Europa en Socrates, stelt Hongarije op nationaal niveau passende structuren en mechanismen ter beschikking en neemt het alle nodige maatregelen, > teneinde te garanderen dat de tenuitvoerlegging van de programma's nationaal wordt gecoördineerd en georganiseerd. Artikel 5 Hongarije levert ieder jaar een bijdrage aan de begroting van de Gemeenschap, teneinde de kosten van de deelname aan de programma's te dekken. De regels die van toepassing zijn op de financiële bijdrage van Hongarije, zijn opgenomen in de bijlage bij dit besluit, die daarvan een integrerend onderdeel vormt. Het Associatiecomité heeft de bevoegdheid de bijdrage desgewenst aan te passen. Artikel 6 De Gemeenschap en haar Lid-Staten en Hongarije stellen alles in het werk om het vrije verkeer tussen Hongarije en de Gemeenschap en het verblijf in Hongarije en de Gemeenschap te vergemakkelijken van studenten, docenten, universiteitsbestuurders, jongeren en alle andere personen die betrokken zijn bij de onder dit besluit vallende activiteiten. Artikel 7 Onverminderd de bevoegdheden van de Commissie en de Rekenkamer van de Europese Gemeenschappen in verband met het toezicht op en de evaluatie van de programma's overeenkomstig de artikelen 10, 9 en 8 van de besluiten inzake respectievelijk Leonardo da Vinci, Jeugd voor Europa en Socrates, wordt op de deelname van Hongarije voortdurend toezicht uitgeoefend, zulks op basis van partnerschap tussen de Commissie en Hongarije. De programma's worden periodiek en op gelijke basis geëvalueerd. Hongarije legt de nodige verslagen voor aan de Commissie en neemt deel aan alle in dit verband door de Gemeenschap ondernomen activiteiten. ArtikelS Onverminderd de procedures, genoemd in artikel 6 van het besluit inzake Leonardo da Vinci, artikel 6 van het besluit inzake Jeugd voor Europa en artikel 4 van het besluit inzake Socrates, wordt Hongarije uitgenodigd voor de aan de gewone vergaderingen van de programmacomités voorafgaande coördinatiebijeenkomsten over alle met de tenuitvoerlegging van dit besluit verband houdende vraagstukken. De Commissie stelt Hongarije op de hoogte van de resultaten van de gewone vergaderingen. Artikel 9 Bij het inschrijven, opstellen van overeenkomsten en verslagen en andere administratieve aangelegenheden in verband met de programma's dient gebruik te worden gemaakt van één van de officiële talen van de Gemeenschap. f Artikel 10 Dit besluit is van toepassing voor de duur van de programma's Leonardo da Vinci, Jeugd voor Europa en Socrates (tot en met 31 december 1999). Artikel 11 Dit besluit treedt in werking op de eerste dag van de maand volgende op de datum van goedkeuring door de Associatieraad. 9 Bijlage Financiële bijdrage van Hongarije aan de programma's Leonardo da Vinci, Jeugd voor Europa en Socrates 1. De financiële bijdrage van Hongarije is bestemd voor: - het verstrekken van subsidies of andere vormen van financiële steun in het kader van de programma's aan Hongaarse deelnemers; - het verstrekken van financiële steun in het kader van de programma's aan de nationale bureaus, voor zover van toepassing; - het dekken van de extra beheerskosten voor de Commissie als gevolg van de deelname van Hongarije. 2. Per begrotingsjaar mag het totaalbedrag aan subsidies en andere financiële steun in het kader van de programma's aan de Hongaarse begunstigden en de nationale bureaus van Hongarije, na aftrek van de extra administratieve kosten, niet meer bedragen dan de door Hongarije betaalde bijdrage. Indien de bijdrage van Hongarije aan de begroting van de Gemeenschap, na aftrek van de extra beheerskosten, hoger blijkt te zijn dan het totaalbedrag aan subsidies en andere financiële steun in het kader van de programma's aan de Hongaarse begunstigden en de nationale bureaus van Hongarije, wordt het resterende bedrag door de Europese Commissie overgeheveld naar het volgende begrotingsjaar. Dit bedrag wordt vervolgens afgetrokken van de bijdrage van Hongarije voor het daaropvolgende jaar. Indien na beëindiging van de programma's een bedrag resteert, wordt dit terugbetaald aan Hongarije. 3. Leonardo da Vinci De jaarlijkse bijdrage van Hongarije bedraagt 2 654 000 ecu vanaf 1997. Daarvan is 175 000 ecu bestemd voor het dekken van de extra beheerskosten voor de Commissie als gevolg van de deelname van Hongarije. 4. Socrates De bijdrage van Hongarije bedraagt: - 3 297 000 ecu in 1997 voor de deelname aan hoofdstuk II [Schoolonderwijs (Comenius)] en hoofdstuk III [Transversale acties]. Daarvan is 214 000 ecu bestemd voor het dekken van de extra beheerskosten voor de Commissie als gevolg van de deelname van Hongarije. - 4 902 000 ecu in 1998 en 1999 voor de deelname aan Sacrales, inclusief hoofdstuk I [Hoger onderwijs (Erasmus)]. Daarvan is 320 000 ecu bestemd voor het dekken van de extra beheerskosten voor de Commissie als gevolg van de deelname van Hongarije. /o 5. Jeugd voor Europa De jaarlijkse bijdrage van Hongarije bedraagt: - 400 000 ecu voor de deelname aan de acties AI en BI; - 600 000 ecu in 1998 en 800 000 ecu in 1999 voor de deelname aan alle acties van het programma, behalve actie D. Daarvan is jaarlijks 40 000 ecu bestemd voor het dekken van de extra beheerskos ten voor de Commissie als gevolg van de deelname van Hongarije. 6. Het Financieel Reglement dat van toepassing is op de algemene begroting van de Gemeenschap, is van toepassing op het beheer van de bijdrage van Hongarije. Na de inwerkingtreding van dit besluit en aan het begin van ieder daaropvolgend jaar doet de Commissie Hongarije een verzoek tot storting toekomen ter hoogte van de bijdrage van Hongarije aan de kosten in het kader van onderhavig besluit. Deze bijdrage wordt uitgedrukt in ecu en dient te worden overgemaakt op de in ecu gestelde bankrekening van de Commissie. De bijdrage van Hongarije aan de jaarlijkse kosten in het kader van onderhavig be sluit stemt overeen met het verzoek tot storting en dient uiterlijk drie maanden na verzending van dit verzoek te worden betaald. Bij vertraging betaalvàfoogdeijbaragtèe- over het op de vervaldag resterende bedrag. De rentetarieven zijn die welke door het Europees Fonds voor Monetaire Samenwerking gedurende de maand van de vervaldag worden toegepast voor transacties in ecu1, verhoogd met 1,5 percentpun- ten. 7. Hongarije betaalt de in de leden 3, 4 en 5 bedoelde extra beheerskosten uit zijn na tionale begroting. 8. Hongarije betaalt 50% van de resterende kosten van de deelname aan de program ma's uit de nationale begroting. Afhankelijk van de normale programmeringsprocedures van Phare, wordt de reste rende 50% betaald uit de jaarlijkse nationale indicatieve Phare-programma's van Hongarije. Koers wordt maandelijks gepubliceerd in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschap- penrezks C tl Financieel memorandum Artikel B7-503: Openstelling van communautaire programma's voor de geassocieerde landen in Midden- en Oost-Europa 1. Benaming van de maatregel B7-50 - Samenwerking met de landen van Midden- en Oost-Europa 2. Begrotingslijn B7-503 - Openstelling van communautaire programma's voor de geassocieerde landen in Midden- en Oost-Europa 3. Juridische grondslag Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid de artikelen 126 en 127 juncto artikel 228, lid 3. Aanvullend Protocol bij de Europa-Overeenkomst met Hongarije (artikelen 228 en 238) van 4 december 1995, betreffende de openstelling van de communautaire pro gramma's (PB nr. L 317/95, blz. 30). Besluit van de Raad (94/819/EG) van 6 december 1994 tot vaststelling van het pro gramma Leonardo da Vinci, inzonderheid artikel 9, lid 1. Besluit van het Europees Parlement en de Raad (818/95/EG) van 14 maart 1995 hou dende aanneming van het programma Jeugd voor Europa, inzonderheid artikel 7, lid 4. Besluit van het Europees Parlement en de Raad (819/95/EG) van 14 maart 1995 tot instelling van het actieprogramma Socrates, inzonderheid artikel 7, lid 3. 4. Omschrijving van de maatregel 4. 1. Algemene doelstelling De deelname van Hongarije, op gelijke voet met de Lid-Staten, aan de betrokken communautaire programma's is een belangrijke stap op de weg naar toetreding tot de Europese Unie. Dat is de doelstelling die is geformuleerd door de Europese Raad van Kopenhagen van juni 1993 en bevestigd op de daaropvolgende bijeenkomsten van de Europese Raad. De deelname van Hongarije is niet alleen van belang in het kader van de tenuitvoerlegging van de in de Europa-Overeenkomst opgenomen bepalingen met betrekking tot de economische en culturele samenwerking, maar biedt Hongarije te vens de gelegenheid vertrouwd te raken met de procedures en methoden in het kader van de communautaire programma's. Het besluitvormingsproces in verband met de openstelling van de programma's omvat een besluit van de Associatieraad tussen de Europese Unie en het geassocieerde land. i jt Dit besluit bevat programma's. tevens praktische regelingen voor het openstellen van de Het Aanvullend Protocol met Hongarije is op 1 februari 1996 in werking getreden en regelt de deelname van Hongarije aan de drie genoemde programma's met ingang van 1997. De bovengenoemde lijst van programma's kan eventueel nog worden aangevuld. Het openstellen van de programma's is pas in gang gezet. Andere communautaire programma's, met name op het gebied van cultuur, gezondheidszorg en sociaal beleid, energie, milieu enz. zijn reeds opengesteld voor de landen in Midden- en Oost-Europa of worden dat binnenkort, waarschijnlijk in de loop van 1997. 4. 2. Looptijd en verlenging Tot het moment waarop het betrokken land toetreedt tot de Europese Unie, maar tevens afhankelijk van besluiten met betrekking tot de begroting na 1999. 5. Indeling van uitgaven/ontvangsten 5. 1. Niet-verplichte uitgaven 5. 2. Gesplitste kredieten 5. 3. Aard van de ontvangsten: Overeenkomstig artikel 3 van het Aanvullend Protocol neemt Hongarije de kosten van deelname voor eigen rekening. Hongarije zal worden verzocht een bijdrage te storten ten behoeve van post 6091 van de begrotingsontvangsten van de EU. Aangezien lid 2 van artikel 3 bepaalt dat de Gemeenschap een financiële bijdrage kan leveren ter aanvulling op de bijdrage van Hongarije (maximaal 10% van het nationale indicatieve programma), draagt Hongarije slechts een gedeelte bij uit de nationale begroting. Het resterende gedeelte komt ten laste van artikel B7-503. 6. Aard van de uitgaven/ontvangsten 100% subsidie - subsidie voor cofinanciering met andere openbare en/of particuliere bronnen in terugbetaling van de communautaire bijdrage wordt niet voorzien De kosten van de deelname van Hongarije worden gedekt met de bijdrage van Hongarije aan de ontvangsten (post 6091). De ontvangsten worden gebruikt voor de uitgaven in het kader van de drie programma's en, voor zover nodig, voor de lopende uitgaven. De totale verwachte ontvangsten worden vermeld onder punt 7. 4. /i 7. Financiële gevolgen 7. 1. Berekening van de totale kosten van de maatregel voor 1997, 1998 en 1999 (verhouding individuele/totale kosten) De berekening is gebaseerd op de volgende voorwaarden: • de bijdrage van ieder partnerland aan de financiering van de in het Protocol genoemde activiteiten wordt berekend volgens het beginsel dat het de kosten van deelname zelf draagt. Daartoe is onder begrotingsontvangsten post 6091 gecreëerd. • de Gemeenschap kan per geval besluiten een financiële bijdrage te leveren ter aanvulling op de bijdrage van het partnerland. Deze bijdrage kan een aanvulling zijn op de bijdrage in het kader van het Phare-programma, maar mag niet meer bedragen dan 10% van het nationale indicatieve programma. Gebaseerd op het Aanvullend Protocol met Hongarije zijn de financiële en begrotingsvoorzieningen voor de drie programma's als volgt: de kosten worden berekend op basis van verschillende parameters die inherent zijn aan de drie programma's, d. w. z. BBP, bevolking, aantal leerlingen, afstanden enz. De kosten van de deelname van Hongarije aan Leonardo da Vinci bedragen 2 654 000 ecu per jaar met ingang van 1997. De kosten van de deelname aan Socrates bedragen 3 297 000 ecu in 1997, behalve wanneer Erasmus in dat jaar wordt opengesteld. In 1998 en 1999 bedragen de kosten 4 902 000 ecu per jaar. De kosten van de deelname aan Jeugd voor Europa bedragen 400 000 ecu in 1997, 600 000 ecu in 1998 en 800 000 ecu in 1999. De bovengenoemde cijfers, waarvan de extra beheerskosten moeten worden afgetrokken, die volledig voor rekening van Hongarije komen, worden per jaar en per programma ais volgt verdeeld. 50% van de operationele kosten komen voor rekening van de nationale Hongaarse begroting, terwijl de overige 50%, afhankelijk van de Phare-programmeringsprocedures voor post B7-500, voor rekening komen van de jaarlijkse Phare-begroting voor Hongarije (nationaal indicatief programma). 7. 2. Spreiding van de kosten naar kostenonderdeel: programma 1997 1998 1999 totaal in ECU waarvan Hongarije waarvan Phare Leonardo da Vinci Socrates Jeugd voor Europa totaal 2 479 000 2 479 000 2 479 000 7 437 000 3 718 500 3 718 500 3 083 000 4 582 000 4 582 000 12 247 000 6 123 500 6 123 500 360 000 560 000 760 000 1 680 000 840 000 840 000 5 922 000 7 621 000 7 821 000 21 364 000 10 682 000 10 682 000 lif 7. 3. Huishoudelijke uitgaven voor studies, bijeenkomsten van deskundigen e. d. , opgenomen in deel B: geen 7. 4. Tijdschema meerjaarlijkse maatregelen Ten laste van B7-503 1997 1998 1999 volgende jaren totaal 2 961 000 3 810 500 3 910 500 0 10 682 000 vastleggings- kredieten betalings kredieten (*) 1997 1998 1999 2 412 562 469 403 3 185 210 63 405 538 570 3 260 210 2 412 562 3 654 613 3 862 185 752 640 volgende jaren 15 630 86 720 650 290 totaal (*) Tijdschema gebaseerd op de betalingsmethode die thans op deze programma's van 10 682 000 2 961 000 3 810 500 3 910 500 toepassing is Verwachte jaarlijkse ontvangsten. begrotingspost 6091 1997 1998 1999 volgende jaren totaal operationeel 2 961 000 3 810 500 3 910 500 0 10 682 000 administratief 429 000 535 000 535 000 totaal 3 390 000 4 345 500 4 445 500 1 499 000 12 181 000 8. Maatregelen ter bestrijding van fraude (en resultaten daarvan) Alle contracten, overeenkomsten en juridische verbintenissen van de Commissie voorzien in controle ter plaatse door de Commissie en de Rekenkamer. Voor de begunstigden gelden onder meer verplichtingen inzake rapportage en financiële verrekening, die zowel qua inhoud als qua financierbaarheid van de uitgaven worden geanalyseerd, overeenkomstig het doel van de communautaire financiering. De anti-fraudebepalingen van de basisartikels van de begroting zijn ook op deze rubriek van toepassing, voor zover zij worden aangepast voor de landen van Midden- en Oost-Europa. f 9. Gegevens kosten-batenanalyse 9. 1. Specifieke en gekwantificeerde doelstellingen; doelgroep Doel van de openstelling van de programma's Leonardo da Vinci, Jeugd voor Europa en Socrates voor Hongarije is dit land dezelfde voordelen te bieden van de drie programma's als de Lid-Staten van de Europese Unie. De essentiële doelstelling van de communautaire acties op het gebied van onderwijs en opleiding is alle Europese burgers gelijke kansen te bieden op zelfontplooiing en hen in staat te stellen initiatieven te nemen en hun creativiteit verder te ontwikkelen, zodat zij volwaardig deel kunnen nemen aan de samenleving en de opbouw van Europa. Deze doelstelling is gebaseerd op de geleidelijke totstandbrenging van een open Europese ruimte voor onderwijs en opleiding. Op het gebied van onderwijs is de specifieke doelstelling van Socrates bij te dragen tot de ontwikkeling van kwaliteitsonderwijs door de bevordering van de samenwerking tussen de Lid-Staten. De specifieke doelstellingen van het programma zijn: a) b) c) d) e) f) g) h) i) de Europese dimensie ontwikkelen in studies op alle niveaus ter consolidering van de zin voor Europees burgerschap, steunend op het culturele erfgoed van de Lid-Staten; een kwantitatieve en kwalitatieve verbetering van de kennis van de talen van de Europese Unie bevorderen, met name van de minst verbreide en minst onderwezen talen, teneinde het begrip en de solidariteit tussen de volkeren van de Europese Unie te versterken en de interculturele dimensie van het onderwijs te bevorderen; in de Lid-Staten een intensieve samenwerking op brede basis bevorderen tussen onderwijsinstellingen van elk niveau, recht doende aan hun intellectuele en opvoedkundige mogelijkheden; de mobiliteit van docenten aanmoedigen, teneinde de studies een Europese dimensie te geven, en bijdragen tot een kwalitatieve verbetering van hun bekwaamheden; de mobiliteit van studenten bevorderen door hen in staat te stellen een deel van hun studie in een andere Lid-Staat te volgen, teneinde de Europese dimensie van hun opleiding te consolideren; betrekkingen tussen leerlingen op het niveau van de Europese Unie stimuleren en de Europese dimensie van hun opleiding bevorderen; de academische erkenning van diploma's, studieperioden en andere kwalificaties aanmoedigen, teneinde de ontwikkeling van een open Europese ruimte voor samenwerking op onderwijsgebied te vergemakkelijken; het open en afstandsonderwijs in het kader van de activiteiten van dit programma bevorderen; de uitwisseling van informatie en ervaringen bevorderen, zodat de diversiteit en specificiteit van de onderwijsstelsels in de Lid-Staten een bron kan vormen van verrijking en wederzijdse stimulering. IC Op het gebied van de beroepsopleiding is de hoofddoelstelling van Leonardo da Vinci de tenuitvoerlegging van een beroepsopleidingsbeleid dat de actie van de Lid-Staten ondersteunt en aanvult De voornaamste doelstellingen van het programma zijn: • steun aan de verbetering van de beroepsopleidingsstelsels en -voorzieningen in de Lid-Staten door de verbetering van de kwaliteit van de initiële beroepsopleiding en de overgang van jongeren naar het actieve leven, de verbetering van de kwaliteit van de voorzieningen voor voortgezette opleiding in de Lid-Staten, beroepsvoorlichting en beroepskeuzevoorlichting, de bevordering van gelijke kansen voor mannen en vrouwen in de beroepsopleiding, de verbetering van de kwaliteit van de beroepsopleidingsvoorzieningen voor personen die bijvoorbeeld door sociaal-economische, geografische of etnische factoren of door lichamelijke of geestelijke handicaps of door het ontbreken van kwalificaties of door gebrekkige kwalificaties met sociale uitsluiting worden bedreigd; • steun aan de verbetering van beroepsopleidingsacties, mede door samenwerking tussen universiteiten en bedrijven, ten behoeve van ondernemingen en werknemers: innovatie in de beroepsopleiding teneinde rekening te houden met technologische veranderingen en hun invloed op het werk en de vereiste kwalificaties en vaardigheden, investering in de voortgezette opleiding van werknemers, de overdracht van technologische innovaties, in het kader van samenwerking tussen het bedrijfsleven en de universiteiten op het gebied van de opleiding, de bevordering van gelijke kansen voor mannen en vrouwen; • steun aan de ontwikkeling van de talenkennis en de kennis en verspreiding van innovaties op het gebied van de beroepsopleiding. De algemene doelstelling van Jeugd voor Europa is een bijdrage te leveren aan het onderwijsproces van alle jongeren door activiteiten die een aanvulling vormen op de activiteiten in de Lid-Staten of op het niveau van de Gemeenschap op het gebied van onderwijs en opleiding. De specifieke doelstellingen van het programma zijn: • de bevordering van de uitwisseling van groepen jongeren van 15 tot 25 jaar uit een of meerdere Lid-Staten; de ondersteuning van door jongeren voor jongeren ontwikkelde initiatieven en innovatieve projecten van communautair belang of met een transnationaal karakter, die hen in staat stellen een actieve en achtbare rol te spelen in de samenleving en hun persoonlijke capaciteiten, creativiteit, solidariteit en onafhankelijkheid verder te ontwikkelen; het creëren van gunstige omstandigheden voor bijeenkomsten van hoog niveau en het zorgen voor een optimale kwaliteit van alle maatregelen die in het kader van dit programma worden genomen; de ondersteuning van de opleiding van jeugdwerkers, teneinde jongeren in staat te stellen profijt te trekken van gemeenschappelijke maatregelen van hoog niveau in het kader van de algemene doelstellingen van het programma; A de verbetering van de samenwerking tussen de Lid-Staten onderling en tussen de Commissie en de Lid-Staten door de uitwisseling van ervaring en gemeenschappelijke initiatieven op het niveau van de Gemeenschap, zulks ter ondersteuning van de inspanningen van de Lid-Staten met het oog op de verbetering van de kwaliteit van de diensten en maatregelen ten behoeve van jongeren, met name door middel van activiteiten met betrekking tot het voorlichten van jongeren over de doelstellingen van het programma; • de bevordering van jongerenuitwisselingsactiviteiten met derde landen waarmee de Gemeenschap samenwerkingsovereenkomsten heeft gesloten. 9. 2. Motivering van de maatregel • Noodzaak van de financiële steun van de Gemeenschap Gezien de hoge kosten van de deelname aan de programma's en de precaire begrotingssituatie van Hongarije, is bijstand in het kader van het Phare-programma, zoals bedoeld in artikel 3, lid 2, van het Aanvullend Protocol, van essentieel belang. • Wijze van steunverlening Met een bijdrage in het kader van Phare, aangevuld met een bijdrage uit de nationale begroting, verwerft Hongarije wat de deelname aan de genoemde programma's betreft dezelfde positie als de huidige Lid-Staten van de EU. Het integreren van de Hongaren in de netwerken van de Gemeenschap levert een belangrijke bijdrage aan de voorbereiding van Hongarije op het lidmaatschap van de EU. • Voornaamste onzekere factoren die gevolgen kunnen hebben voor de specifieke resultaten van de maatregel Aangezien de projecten worden geselecteerd op basis van kwalitatieve criteria, kan de reële impact slechts worden gemeten aan de hand van de capaciteit van het Hongaarse bedrijfsleven adequaat te reageren op de door de Commissie in het kader van de drie programma's te publiceren oproepen tot het indienen van inschrijvingen. 9. 3. Follow-up en evaluatie van de maatregel De procedures voor follow-up en evaluatie, die zijn opgenomen in de programma's Leonardo da Vinci, Jeugd voor Europa en Socrates (vooral evaluatie, zoals bedoeld in de besluiten tot vaststelling van de drie programma's) zijn ook van toepassing op ten behoeve van Hongaarse begunstigden gefinancierde activiteiten. 10. Administratieve uitgaven De vereiste administratieve middelen worden verkregen op basis van het jaarlijkse besluit van de Commissie inzake de toewijzing van de benodigde middelen, waarbij met name rekening wordt gehouden met het personeel en de extra bedragen die door de begrotingsautoriteit worden toegewezen. De extra behoeften zijn in geen geval van invloed op het besluit van de Commissie betreffende: a) het verzoek om nieuwe begrotingsposten in het kader van het voorontwerp van begroting, b) de toewijzing van middelen. ir 10. 1. Gevolgen voor het aantal posten type post personeel i. v. m. het beheer van deze maatregel permanent tijdelijk ambtenaren of A tijdelijk personeel C overige middelen totaal IA IB IC 3 10. 2. Financiële gevolgen extra personeel totaal ambtenaren 240 000 tijdelijk personeel andere middelen (begrotingslijn) bestaande middelen betrokken diensten IA IC 2 inclusief duur extra middelen 1995-19 99 IB 1 /// ecu m. i. v. 1997 berekeningswijze (totale kosten van de maatregel in de periode 1997-1999) 80 000 ecu per jaar = 240 000 ecu (titel Al, A2, A3, A4 en A5) totaal De met de bestaande middelen te financieren personeelsuitgaven worden geschat op: 2 ambtenaren (IA, IC) = 165 000 ecu per jaar = 495 000 ecu (titel Al, A2, A3, A4 en A5) 240 000 i°t 10. 3 Stijging van andere huishoudelijke uitgaven i. v. m. de/e maatregel begrotingslijn (nr. en titel) A1178/A238- technische bijstand A1300- dienstreizen A2500 - vergaderingen /// ecu totaal berekeningsmethode (totale kosten van de maatregel voor de periode 1997-1999) 298 00 6% van de extra middelen wordt beheerd door de bureaus die de Commissie bijstaan bij de uitvoering van de 3 programma's 30 000 3 dienstreizen per jaar per programma 30 000 deelname van een vertegenwoordiger van Hongarije aan 3 vergaderingen per jaar per programma A2510-verplichte vergaderingen 141 000 op basis van de begroting voor 1996, kosten van de extra verplaatsingen van vertegenwoordigers van Hongarije totaal 499 00 De bovengenoemde uitgaven worden gefinancierd met de bijdrage (artikel 4, lid 2, derde streepje, van het Financieel Reglement) van 1 longanje aan de communautaire programma's (zie punt 5. 3 van het Financieel Memorandum). oifo ISSN 0254-1513 COM(97) 12 def. DOCUMENTEN NL 11 16 Catalogusnummer : CB-CO-97-008-NL-C ISBN 92-78-15001-0 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg <S. i


title: Quarterly accounts : Third quarter 1996.

eurovoc_concepts:
EU Member State
economic growth
economic statistics
third country


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 905/97 του Edouard des PLACES προς την Επ τροπή. Προσκλήσεις υποβολής προσφορών: χρήση των γλωσσών

eurovoc_concepts:
access to information
administrative formalities
form
invitation to tender
linguistic discrimination
official language


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 905/97 af Edouard des PLACES til Kommissionen. Anvendelse af sprog i indkaldelser af forslag


title: PREGUNTA ESCRITA n. 902/97 del Maria COLOMBO SVEVO a la Comisión. Participación de organizaciones del tercer sistema en proyectos comunitarios

eurovoc_concepts:
EU action
EU financing
EU initiative
EU programme
Structural Funds
aid in kind
association
co-financing
cooperative
social economy


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 902/97 af Maria COLOMBO SVEVO til Kommissionen. Deltagelse af organisationer fra det tredje system i fællesskabsprojekter