title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) eräille rakenneuudistuksen alaisille telakoille myönnettävästä tuesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3094/95 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
State aid
aid for restructuring
control of State aid
industrial restructuring
shipbuilding

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 19. 03. 1997 KOM(97) 132 lopull. 97/0113 (ACC) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) eräille rakenneuudistuksen alaisille telakoille myönnettävästä tuesta ja neuvoston asetuksen (EY) Nro 3094/95 muuttamisista (komission esittämä) EHDOTUS NEUVOSTON ASETUS LAIVANRAKENNUKSELLE MYÖNNETTÄVÄSTÄ TUESTA ANNETUN ASETUKSEN (EY) N:Q 3094/95 MUUTTAMISESTA PERUSTELUT Johdanto Kuten neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1904/96 säädetään, laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun seitsemännen neuvoston direktiivin (90/684/ETY, jäljempänä laivanrakennussopimuksen "direktiivi") asiaan voimaantuloon saakka ja enintään 31 päivään joulukuuta 1997. liittyviä säännöksiä sovelletaan OECD:n Direktiivin mukaan telakoille myönnettävään toimintatukeen, mukaanlukien sopimuskohtainen tuotantotuki (välitön tai välillinen), sovelletaan yhteistä tukikattoa. Ainoita toimintatukia, johon tätä kattoa ei sovelleta, ovat vuoden 1981 OECD:n laivojen vientiluottoja koskevan sopimuksen (4. 6 artikla) mukaiset luottojärjestelyt ja kehitysapuna kehitysmaille myönnetty tuki (4. 7 artikla). osalta direktiivissä Investointitukien liityttävä rakenneuudistussuunnitelmaan, jonka seurauksena telakan laivanrakennuskapasiteetti ei kasva tai joka on suoraan sidoksissa peruuttamattomaan laivanrakennuskapasiteetin vähenemiseen kyseisen jäsenvaltion muilla telakoilla. Sulkemistuen tärkein edellytys on, että siitä seuraava tuotantokyvyn väheneminen on todellista ja peruuttamatonta. vaaditaan, niiden että on Näiden yleisten sääntöjen lisäksi direktiivissä säädetään myös tiettyjä jäsenvaltioita koskevista ajallisesti rajoitetuista poikkeuksista, joiden voimassaolo on nyt päättynyt. Monissa tapauksissa rakenneuudistusohjelmien tavoitteita ei kuitenkaan ole voitu saavuttaa arvioidussa ajassa tai markkinoiden kehitys vaatii muita toimenpiteitä. Juuri tästä syystä eräät jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle suunnitelmista myöntää tukea välttämättömiin lisärakenneuudistuksiin joillakin telakoilla. Tukiohjelmiin sisältyy useita toimenpiteitä, jotka eivät ole voimassaolevien yhteisön sääntöjen mukaisia. Näin ollen komissio voi hyväksyä ne vain, jos neuvosto antaa asetuksen muutoksen, jolla käytännössä pidettäisiin aiemmat poikkeukset edelleen voimassa. Käsiteltävien asioiden tausta ja tekniset yksityiskohdat on kuvailtu tämän asiakirjan liitteissä 1 (Saksa), 2 (Kreikka) ja 3 (Espanja). Ehdotus Edellä esitetyn mukaisesti ja liitteissä 1-3 olevien tietojen perusteella ehdotetaan, että neuvosto antaa Euroopan parlamenttia ja talous-ja sosiaalikomiteaa kuultuaan oheisen neuvoston asetuksen laivanrakennukselle myönnettävästä tuesta annetun asetuksen (EY) N:o 3094/95 muuttamisesta. /ItS Ehdotus: Neuvoston asetus eräille rakenneuudistuksen alaisille telakoille myönnettävästä tuesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3094/95 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 92 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja 113 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon, sekä katsoo, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 3094/95 ' nojalla, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1904/962, sovelletaan neuvoston direktiivin 90/684/ETY3 säännöksiä, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivillä 92/68/ETY4, laivanrakennukselle myönnettävään tavanomaisten kilpailuehtojen noudattamisesta kaupallisessa laivanrakennus- ja muunnosteollisuudessa5 tulee voimaan tai enintään 31 päivään joulukuuta 1997, tukeen, kunnes OECD:n sopimus laivanrakennusteollisuus on useiden yhteisön alueiden rakenteellisten ongelmien lievittämisen kannalta tärkeä, tuen yhteisen enimmäismäärän soveltaminen sellaisenaan ei anna mahdollisuutta eräiden näillä alueilla toimivien telakoiden tarvitsemiin laajoihin rakenneuudistustoimenpiteisiin ja sen vuoksi on otettava käyttöön erityinen siirtymäjärjestely, neuvoston direktiivissä 92/68/ETY tunnustettiin, että entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueen laivanrakennusteollisuus oli välittömän ja laajan rakenneuudistuksen tarpeessa tullakseen tarkoitetussa kilpailukykyiseksi; kaksi telakkaa ei ole saavuttanut tätä tavoitetta täysin rakenneuudistusajassa, mikä on johtunut ennalta arvaamattomista olosuhteista, joihin telakat itse eivät ole voineet vaikuttaa, kahden entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella sijaitsevan telakan kohdalla tarvitaan edelleen siirtymäjärjestelyä, jotta niiden rakenneuudistukset saataisiin päätökseen, mikä antaa niille mahdollisuuden noudattaa myöhemmin koko yhteisön alueella sovellettavia tukisääntöjä, entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueen laivanrakennuskapasiteettia vähennettiin 327 000 tasattuun bruttotonniin 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä ja Saksan hallitus sitoutui varmistamaan, että kyseistä kapasiteetin rajoitusta noudatetaan kaikilta osin ainakin vuoden 2000 loppuun ja että sitä jatketaan vuoden 2005 loppuun, jollei komissio anna lupaa kapasiteetin rajoituksen poistamiseen tätä aiemmin, Saksan laivanrakennuskapasiteetti vähenee edelleen, kun Bremen-Vegesackissa toimiva Bremer Vulkan Werft suljetaan uudisrakentamiselta vuoden 1997 loppuun mennessä, EYVL N:o L 332, 30. 12. 1995, s. 1 EYVL N:o L 251,3. 10. 1996, s. 5 EYVL N:oL 380, 31. 12. 1990, s. 27 EYVL N:o L 219, 4. 8. 1992, s. 54 KOM(94) 460 lopull. , 3. 11. 1994 tf vaikka Kreikan hallitus on pyrkinyt yksityistämään kaikki valtion telakkansa maaliskuuhun 1993 mennessä, Hellenicin telakka myytiin vasta syyskuussa 1995 sen työntekijöiden muodostamalle osuuskunnalle, jolloin valtio piti 51 prosentin enemmistöomistuksen puolustukseen liittyvien etujen vuoksi, jotta rakenneuudistus onnistuisi taloudellisesti, Hellenicin telakka tarvitsee tukea, jolla se voi poistaa ennen sen viivästynyttä yksityistämistä kertyneet velat, Espanjan valtion omistamien telakoiden rakenneuudistuksen jatkaminen on tarpeen niin että kaikki nämä telakat, joista on nyt muodostettu erilliset, kaikista kustannuksistaan vastaavat tulosyksiköt, saavuttavat taloudellisen elinkelpoisuuden 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä, tämän rakenneuudistussuunnitelman mukaan Espanjan valtion telakoiden tuotantokapasiteetti vähenee 240 000 tasatusta bruttorekisteritonnista 210 000 tasattuun bruttorekisteritonniin, mitä täydentävät Astanossa olevan valtion telakan pitäminen suljettuna laivanrakennukselta (135 000 tasatun bruttorekisteritonnin kapasiteetti) ja muualla Espanjassa toteutettavat muut kapasiteetin vähennykset, yhteensä 17 500 tasattua bruttorekisteritonnia, ja tukea muuta rakenneuudistukseen pelastamistuki mukaan lukien) ei myönnetä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville telakoille, (tappion korvaukset, tappiotakaukset tarkoitettua ja ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 3094/95 säännösten soveltamista komissio voi julistaa tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa mainittujen telakoiden rakenneuudistukseen myönnettävän lisätoimintatuen yhteismarkkinoille soveltuvaksi erityistarkoituksia varten ja edellä mainituissa kohdissa määriteltäviin enimmäismääriin saakka. 2. Entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella voidaan 1 päivästä maaliskuuta 1996 31 päivään joulukuuta 1998 MTW-SchifFswerftille myönnettävä yhteensä enintään 333 miljoonan Saksan markan ja Volkswerft Stralsundille myönnettävä yhteensä enintään 395 miljoonan Saksan markan toimintatuki katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Mainittuihin määriin sisältyy telakoiden toiminnan jatkamisen helpottamiseksi myönnettävä tuki, sosiaalituki, sopimuskohtainen Wettbewerbshilfe-järjestelmän yhteydessä myönnettävä tuki sekä takauksien tukiekvivalentti. Näihin telakoihin ei sovelleta rakenneuudistuksen aikana direktiivin 90/684/ETY II lukua sen 4 artiklan 6 ja 7 kohtaa lukuunottamatta, eikä muuta toimintatukea saada maksaa kyseisen ajanjakson töihin. Rakenneuudistusaikana allekirjoitettujen mutta vasta sen jälkeen toteutettujen sopimusten osalta voimassa olevia yhteisön sopimuskohtaista tukea koskevia sääntöjä. sopimuksen allekirjoittamisajankohtana sopimuksiin perustuviin tappioihin eikä sovelletaan 3. Hellenicin telakan velkojen poistona myönnetty enimmäismäärältään 54,525 miljardin Kreikan drakman tuki, joka vastaa telakan siviilitöihin liittyviä velkoja 31 päivänä joulukuuta 1991 ja tammikuuta 1996 mennessä kertyneitä korkoja, voidaan katsoa niille 31 päivään perustamissopimuksen mukaiseksi. Tähän sovelletaan kaikkia direktiivin 90/684/ETY säännöksiä 5 artiklaa lukuunottamatta. telakkaan 4. Espanjan valtion omistamien telakoiden rakenneuudistustuki voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi enintään 135,028 miljardiin Espanjan pesetaan saakka seuraavissa muodoissa: • aiemmin hyväksyttyjen maksamattomien tukien kattamiseksi vuosina 1988 - 1994 otettujen lainojen enintään 62,028 miljardin pesetan korot • vuosien 1995 -1999 verohyvitykset, enintään 58 miljardia pesetaa 2 4* • vuonna 1997 suoritettava enintään 15 miljardin pesetan pääoman korotus. Kaikkia muita direktiivin 90/684/ETY säännöksiä sovelletaan näihin telakoihin. 2 artikla Ilmoitusta on 1 artiklassa tarkoitettujen tukien kohteena olevien rakenneuudistusohjelmien osalta täydennettävä toimintatuen todellisen käytön, rakenneuudistussuunnitelman mukaisuuden ja kapasiteettirajoitusten toimeenpanon valvontaohjelmalla, jonka komissio voi hyväksyä. investointi- ja 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 1998. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä päivänä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja SL Komission tiedonanto neuvostolle LIITE 1 Saksalle myönnettävä kahden itäsaksalaisen telakan rakenneuudistuksen loppuunsaattamiseen myönnettävää tukea koskeva poikkeus I. Tausta 1. Neuvosto 20 1992 antoi päivänä direktiivin 90/684/ETY heinäkuuta (laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annettu seitsemäs direktiivi) muuttamista koskevan direktiivin 92/68/ETY, jonka 10 a artiklassa säädettiin entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella sijaitsevia telakoita koskevasta poikkeuksesta. Uuden 10 a artiklan mukaan Saksan uusissa osavaltioissa sijaitsevat telakat voidaan vapauttaa yhteisön telakoihin sovellettavista laajamittaiset rakenneuudistukset parantaakseen kilpailukykyään. Samanaikaisesti Saksan hallituksen oli varmistettava, ja peruuttamattomasti 40 prosenttia 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä. Näin ollen mainitun alueen laivanrakennuskapasiteetti vuodesta 1996 alkaen on rajoitettu 327 000 tasattuun bruttorekisteritonniin. laivanrakennuskapasiteettia toteuttaa kiireelliset jotta ne voivat tosiasiallisesti säännöksistä, vähennetään että ja 2. Tuolloin mainitulla alueella oli toiminnassa vielä seitsemän telakkaa, joista yksi, Rostockissa toimiva Neptun Werft, oli jo suljettu uudisrakentamisen osalta ja toimii nyt alusten korjaamiseen ja muuntamiseen käytettävänä telakkana, jonka enimmäisvuosikapasiteetti on 300 000 tuntia. Sittemmin on suljettu toinen telakka, Rofilauer Schiffswerft. Näin ollen alueella toimii viisi uusia avomerialuksia valmistavaa telakkaa. Noudattaakseen 10 a artiklassa säädettyä vaatimusta, jonka mukaan kapasiteettia on vähennettävä 40 prosenttia, Saksan hallitus määräsi kunkin telakan toteuttamaan tietynsuuruisen kapasiteetin vähentämisen 31 päivästä joulukuuta 1995. Telakoitten enimmäiskapasiteetit ovat seuraavat: Taulukko (tasattuina bruttotonneina) 1: Laivanrakennuskapasiteetti Mecklenburg- Vorpommernin osavaltiossa Elbewerft Boizenburg Kvaerner Warnow Werft MTW-Schiffswerft Peene-Werft Volkswerft Stralsund 22 000 85 000 100 000 35 000 85 000 3. Elbewerfl Boizenburgin, Kvaerner Warnow Werftin ja Peene-Werftin rakenneuudistukset saatiin päätökseen suunnitellusti vuonna 1995. Nykyisin nämä telakat toimivat yleisten yhteisön sääntöjen mukaisesti. Bremer Vulkan Verbund (jäljempänä ' B W ') osti kaksi muuta telakkaa eli MTW-Schiffswerftin (jäljempänä 'MTW') ja Volkswerft Stralsundin (jäljempänä 'VWS'), joiden rakenneuudistus alkoi hieman myöhässä. MTW:n telakka, oli tarkoitus siirtää väliaikaisesti uuteen paikkaan. Tästä suunnitelmasta luovuttiin keväällä 1994, ja varsinainen rakenneuudistus alkoi vasta syksyllä 1994. VWS yksityistettiin vasta vuonna 1993, minkä vuoksi rakenneuudistustoimenpiteitä alettiin toteuttaa vasta kyseisen vuoden lopulla. Näiden kahden telakan laajat rakennustyöt olivat parhaillaan käynnissä, kun BW ajautui vakaviin taloudellisiin vaikeuksiin syksyllä 1995, minkä seurauksena oli epäonnistunut velkojen anteeksiantamiseen täydellinen konkurssi toukokuussa 1996. tähdännyt menettely helmikuussa 1996 ja 4. Yksityistämisen jälkeen kumpikin telakka sai rakenneuudistukseen valtion tukea, jonka komissio hyväksyi useana eränä. MTW:n osalta se hyväksyi yhteensä 597,2 miljoonan Saksan markan suuruiset toimintatuet N/692/B/91 (20 päivänä joulukuuta 1992) ja N/692/1/91 (11 päivänä toukokuuta 1994). Yhteensä 288,8 miljoonaa Saksan markkaa suunnitellusta 382,2 A4 miljoonan Saksan markan investointituesta sekä 18,0 miljoonan Saksan markan sulkemistuki hyväksyttiin 20 päivänä joulukuuta 1992 (N 692/B/91) ja 20 päivänä syyskuuta 1995 (N 572/95). VWS:n osalta komissio hyväksyi 21 päivänä joulukuuta 1993 680,5 miljoonan Saksan markan toimintatuen N 692/F/91. Suunnitellusta 398,7 miljoonan investointituesta 309,6 miljoonan Saksan markan erä ja suunnitellusta 8,5 miljoonan sulkemistuesta 8,1 miljoonan Saksan markan erä hyväksyttiin 21 päivänä joulukuuta 1993 (N 692/F/91), 21 päivänä kesäkuuta 1995 (N 84/95) ja 14 päivänä marraskuuta 1995 (N 801/95). Direktiivin 10 a artiklan ja komission lupapäätösten mukaan tukea maksetaan ainoastaan näiden telakoitten toimintaan. Tukien siirtämistä koskevan kiellon noudattaminen varmistettiin riippumattomien tilintarkastajien kertomuksilla. Kuten MTW-Schiffswefft- ja Volkswerft- telakoitten muille Bremer Vulkan Verbund AG:hen kuuluville yrityksille siirtämiä rakenneuudistustukia koskevassa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisessa komission tiedonannossa jäsenvaltioille ja muille, joiden etua asia koskee1, kerrotaan yksityiskohtaisesti, huomattavaa osaa tuesta käytettiin kuitenkin väärin. Saksalainen yksityistämisvirasto BvS antoi eräälle tilintarkastusyhteisölle tehtäväksi tutkia telakoitten B W- yhtymän käteisvarojen keskittämisjärjestelmään sijoittaniien varojen alkuperää ja myöhempiä vaiheita. Tilintarkastusyhteisön laatiman kertomuksen mukaan tilanne on seuraava (kaikki määrät miljoonia Saksan markkoja): Taulukko 2: MTW:n ja VWS:n rakenneuudistustuen siirrot (miljoonia Saksan markkoja) MTW Volkswerft Käteisvarojen keskittämisjärjestelmään kuuluvan kokonaismäärä 21. 2. 1996) tuen (tilanne ; josta investointitukea toimintatukea sulkemistukea hyväksyttyä tukea yhteensä ilman hyväksyntää myönnettyä tukea kertynyttä korkoa ja tukeen liittymättömiä varojen siirtoja | 577,2 268,9 55,3 268,1 1^5 324,9 120,82 131,7 • 36,8 60,7 0,0 97,5 76,73 94,7 oli määrännyt 5. Näin ollen kyseiset kaksi telakkaa sijoittivat 846,1 miljoonaa Saksan markkaa käteisvarojen keskittämisjärjestelmään samaan aikaan kun BW joutui esittämään velkojen anteeksiantoon tähtäävää menettelyä. BW käteisvarojen keskittämisjärjestelmään. Telakoitten johdolla ei ollut käytännössä lainkaan vaikutusvaltaa varojen sijoittamisen osalta. Konkurssimenettelyn aikana on esitetty vaatimuksia rahojen palauttamiseksi. Lisäksi BW:n entisiä johtajia vastaan on nostettu kanne rikos- ja siviilioikeuden perusteella, ja Saksan liittopäivät ovat käynnistäneet tutkimukset valtavien rahoitusepäselvyyksien selvittämiseksi. Komissio on laajentanut käynnissä olevaa menettelyä saadakseen selville, pitäisikö tehdä päätös väärinkäytettyjen varojen takaisin perimisestä tosiasiallisilta edunsaajilta, siis joko tytäryhtiöiltä tai muuten BVV-yhtymään liittyviltä yrityksiltä. 4 telakat osallistumaan EYVL N:o C 150, 24. 5. 1996; menettelyn laajentamisen osalta vertaa EYVL N:o Määrään sisältyy 112,4 miljoonan Saksan markan investointilaina, joka sisältyi alkuperäiseen tukiohjelmaan mutta joka maksettiin ilman komission hyväksyntää. Määrään sisältyy 70,4 miljoonan Saksan markan investointituki, joka sisältyi alkuperäiseen tukiohjelmaan mutta joka maksettiin lainana ilman komission lupaa. Vertaa alaviitteeseen 1 2 II. MTW-Schiffswerftin ja Volkswerft Stralsundin kehitys helmikuusta 1996 alkaen 6. Kun Bremer Vulkan -yhtymä meni konkurssiin helmikuun 1996 lopulla, kyseisten kahden telakan rakenneuudistus oli kesken ja niiden maksuvalmius lähes olematon. Teknisistä ja taloudellisista syistä tässä vaiheessa ei ollut mahdollista lopettaa suurimittaisia rakennustöitä eikä alusten rakentamista, mikäli telakoille haluttiin antaa eloonjäämisen mahdollisuus. Alusten rakentamiseen tarvittava rahoitus voitiin suurelta osin varmistaa liikepankkien myöntämillä lainoilla, joiden vakuutena käytettiin aluksiin kohdistuvia kiinnityksiä ja osaksi rakentamisen rahoitukseen liittyviä takuita. Komissio antoi helmikuun 1996 lopussa luvan Mecklenburg- Vorpommernin takuujärjestelmän laajentamiseen tämäntyyppisten takuiden mahdollistamiseksi (valtion tuki N 107/96)5. Konkreettisen rakenneuudistuksen jatkamiseen ja touninnallisten tappioiden kattamiseen tarkoitetut varat voitiin ensimmäisen vaiheen aikana varmistaa ainoastaan myymällä tapauksessa osa investoinneista voitiin rahoittaa vapauttamalla MTW:n käyttöön viimeinen erä 48,4 miljoonan Saksan markan rakenneuudistustuesta sulkutililtä (valtion tuki N 207/96)6. tarpeettomaksi käyneitä maa-alueita. MTW:n 7. Telakoiden järjesti toiminnan lyhytaikaisia jatkumisen varmistamiseksi BvS lainoja toukokuusta 1996 alkaen. Saksan hallitus asettui sille kannalle, että kyseisiä lainoja ei voida pitää uutena valtion tukena. Ensinnäkin niiden tarkoituksena oli korvata telakoitten rakenneuudistukseen tarkoitettu hyväksytty tuki, jolla ei ollut väärinkäytön vuoksi vaikutusta markkinoilla, ja toiseksi lainat oli myönnetty markkinaehdoin. Komissio ei ollut samaa mieltä näistä perusteista. Se teki 10 päivänä joulukuuta 1996 päätöksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta7; päätöksessään se esitti, että tuen väärinkäyttöä koskevat tutkimukset osoittavat telakoitten saaneen alkuperäiset maksusuoritukset, jotka ovat selvästi valtion tukea, vaikka niitä olisikin käytetty myöhemmin väärin. Myöskään ei voitu hyväksyä sitä, että lainat olisi myönnetty markkinaehtojen mukaisesti, koska oli ilmeistä, että mikään liikepankki ei olisi myöntänyt kyseisiä lainoja takaisinmaksun epävarmuuden vuoksi. BvS 8. Mecklenburg-Vorpommemin osavaltio ja BvS onnistuivat lopulta irrottamaan telakat BVVstä poliittisesti ja oikeudellisesti monimutkaisen menettelyn jälkeen keväällä ja kesällä 1996. Tämän jälkeen telakat ovat olleet osavaltion8 ja BvS:n omistuksessa, ja uusi yksityistäminen on tämänhetkisten odotettavissa. keskeisen rakenneuudistussuunnitelmien päätelmän mukaan laajoja organisaatiomuutoksia ja monenlaisia kustannuksia säästäviä toimenpiteitä. Alkuperäisten yksityistämissopimusten mukaista työllisyyden jatkumista vuoteen 1996/97 saakka ei voitu enää taata, ja henkilöstön tuntuva vähentäminen oli väistämätön tosiasia. Koska rakennustyöt olivat kuitenkin jo pitkällä, investointiohjelmaan ei voitu tehdä suuria muutoksia. elinkelpoisuuden varmistamiseksi tutkimisen. Konsulttiyrityksen konsulttiyritykselle perusteellisen telakoitten tehtäväksi tarvittiin antoi 9. Rakenneuudistuksen jatkamiseen tarkoitettua valtion tukea koskeva ilmoitus myöhästyi, koska uusilla omistajilla oli vaikeuksia päästä sopimukseen rahoituksesta. Komissio sai ensimmäisen ilmoituksen 3 päivänä syyskuuta 1996. Se oli kuitenkin puutteellinen varsinkin suunniteltua toimintatukea ja suunniteltuja uusia yksityistämisjärjestelyjä koskevien keskeisten tietojen osalta. Lisäksi komissio piti joitakin rakenneuudistussuunnitelman sisältämiä elinkelpoisuutta koskevia oletuksia kyseenalaisina. Tämän vuoksi komissio pyysi 16 päivänä syyskuuta 1996 päivätyllä kirjeellä lisätietoja ja ilmoitti antavansa riippumattomalle konsultille tehtäväksi yritysten rakenneuudistukseen liittyvien tiettyjen näkökohtien tutkimisen. 10. Konsultti vieraili molemmilla lopulla. Hän päätteli kertomuksessaan, että tehdyt investoinnit olivat komission alkuperäisen rakenneuudistuksen osana hyväksymän investointisuunnitelman mukaisia. Kun investoinnit saataisiin päätökseen, lokakuun 1996 telakoilla EYVL N:oC 150, 24. 5. 96 EYVL N:oC 215, 25. 7. 96 Valtion tukea koskevat asiat N:o NN 102/103/96, EYVL N:o (julkaistaan lähiaikoina). Yhteensä MTW:lle myönnettiin 105 miljoonan ja VWS:lle 195 miljoonan Saksan markat lainat. Stralsundin kaupunki omistaa edelleen 11 prosenttia VWS:n osakepääomasta. Kaupunki ei kuitenkaan enää osallistu rakenneuudistuksen rahoittamiseen. 3 niiden avulla olisi saavutettava tavoitteeksi asetettu tuotannon taso edellyttäen, että suunnitellut organisaatiomuutokset pannaan täytäntöön täysimääräisesti. Tarkastaja varoitti kuitenkin, että erityisesti Volkswerftin taloudellinen elinkelpoisuus riippuu pitkälti siitä, pystytäänkö telakoilla rakentamaan pitemmälle kehiteltyjä aluksia kuin konttialukset, joihin niiden on keskityttävä rakenneuudistuksen aikana. Uuden tuotemixin onnistuminen edellytti kuitenkin riittävää markkmoinnin ja teollisen muotoilun kapasiteettia. Tämä voidaan hankkia joko ulkopuolelta yrityksen siirtyessä kokeneen laivanrakentajan haltuun tai telakan sisäisin järjestelyin. Komissio ilmoitti näistä havainnoista Saksan hallitukselle ja pyysi, että niitä sekä eräitä muita seikkoja käsiteltäisiin tarkistetussa ilmoituksessa. Vastauksena komission kysymyksiin ja havaintoihin Saksan hallitus toimitti tammikuun 1997 puolivälissä tarkistetut ilmoitukset, joihin jäljempänä oleva teksti perustuu. III. Uudet rakenneuudistussuunnitelmat ja suunniteltu tukiohjelma 11. BvS antoi alaan erikoistuneille konsulteille ja kansainväliselle yrityspankille tehtäväksi telakoitten uuden yksityistämisen valmistelun. Potentiaalisia kansainvälisiä sijoittajia varten laadittiin yksityiskohtaisia asiakirjoja, joita lähetettiin useille vaatimukset täyttäville sijoittajille. Osa heistä osoitti kiinnostuksensa, ja alustavat neuvottelut aloitettiin. Saksan hallituksen mielestä on hyvät mahdollisuudet löytää telakoille yksi tai useampia ostajia, jotka pystyisivät johtamaan niitä menestyksellisesti. Pahimmassa tapauksessa tilapäistä erillisratkaisua pidetään kuitenkin myös toteuttaa yksityistäminen. Tällä hetkellä Saksan hallitus ei kuitenkaan pidä mahdollisena asettaa yksityistämistoimille ja niiden tulosten loppuun saattamiselle ehdotonta aikataulua varsinkin siitä syystä, että tämä riippuu pitkälti valtion tukeen liittyviä näkökohtia koskevista neuvoston ja lopulta komission päätöksistä. toteuttamiskelpoisena, vaikka vilpittömänä aikomuksena on 12. On ilmeistä, että telakoitten lopullinen tuotanto-ohjelma riippuu pitkälti myös tulevan yksityistämisen tuloksista. Erityisesti jos ostaja on vakiintunut telakkayhtiö, se antaa telakoille sopimuksia ottaen huomioon yhtymänsä kokonaistuotantokapasiteetin. Vuosien 1997-98 tilauskanta painottuu voimakkaasti pieniin konttialuksiin, mikä kuvastaa telakoitten teknisiä rajoituksia rakenneuudistuksen aikana, kun MTW:n laivatelakan ja VWS:n laivahissin rakennustyöt ovat vielä kesken. Tietyssä määrin erityisesti VWS:n tilauskanta on peräisin B W :n kaudelta, jolloin vuonna 1995 tehtiin joukko urakkasopimuksia melko epäedullisin ehdoin. Molemmat telakat pyrkivät aktiivisesti monipuolistamaan tuotanto-ohjelmaansa varsinkin kun konttialusmarkkinat näyttävät heikkenevän. MTW sai keskikokoista risteilyalusta ja kahta jäävahvisteista tankkialusta koskevan urakan ja neuvottelee uusista tämäntyyppisiä aluksia koskevista tilauksista. VWS:n pyrkimykset tuotannon monipuolistamiseen eivät ole ja yhtä pitkällä, mutta ensimmäisiä ruoppausalusta koskevista urakoista sekä useista neuvottelujen alaisista hankkeista. Telakat odottavatkin saavuttavansa lähivuosina paremman markkina-aseman ja tulevansa vähemmän riippuvaisiksi konttialusmarkkinoista. Tästä huolimatta nykyaikaisin laittein varustetut telakat odottavat konttialuksia markkinahinnoilla. tuloksia on saatu kahta yhdistelmärahtialusta rakenneuudistuksen tuottamaan pystyvänsä päätyttyä ohjelmat tarkastajat Investointiohjelmien rahoituksen laajuus ja tärkeimmät tekniset osatekijät pysyvät lähes 13. entisellään. Kun BvS:n perusteellisesti mahdollisten tutkivat kustannussäästöjen osalta, he päättelivät, että oli liian myöhäistä tehdä suuria muutoksia. Suurin osa sopimuksista oli jo tehty, ja tärkeimpiä investointeja koskevat toimenpiteet oli aloitettu. Lisäksi huomattiin, että telakoitten taloudellista elinkelpoisuutta ei voitu saavuttaa ilman kyseisiä investointeja. Tämä perustelu on erityisen tärkeä VWS:lle, joka oli muutettava kalastusaluksia valmistavasta valmistavaksi monikäyttötelakaksi. Tarkistettujen arvioiden mukaan kokonaisinvestointikustannukset kasvavat noin seitsemän prosenttia verrattuna vuosien 1992-93 suunnitelmiin. Molemmilla telakoilla osa kustannusten noususta johtuu B W :n konkurssiin liittyvistä sopimuskumppanien vaateista (esimerkiksi töiden keskeyttämisestä ja myöhästyneistä maksusuorituksista johtuvat vaateet). MTW:n tapauksessa loppuosa aiheutui hankalasta maapohjasta, kun taas VWS:n tapauksessa investointiohjelmaa telakasta nykyaikaiseksi suuraluksia muutettiin hieman telakan joustavuuden parantamiseksi. Seuraavassa taulukossa esitetään katsaus vanhaan ja uuteen talousarvioon. Taulukko 3: MTW:n ja VWS:n investoinnit MTW 1 VWS rakenneuudistusohjelman rakenneuudistusohjelman Alkuperäisen mukaiset kokonaisinvestoinnit (1992-93) kustannusten nousu ja muutokset Tarkistetun mukaiset kokonaisinvestoinnit (1997) ilman varasuunnitelmaa josta maksettu vuoden 1995 loppuun mennessä maksettu vuonna 1996 (arvio) maksetaan vuonna 1997 maksetaan vuonna 1998 maksetaan vuosina 1999-2000 ; Varasuunnitelman muk. kulut 562,2 36,0 598,2. 233,5 148,1 169,6 47j0 Ofi 20,0 637,0 42,0 679,0 286,4 158,7 175,1 47,8 19,8 8,7 Taulukosta 3 käy ilmi, että investoinnit ovat jo hyvin pitkällä ja että ohjelmat saadaan käytännössä päätökseen vuoden 1998 loppuun mennessä. Koska investointiohjelmien muutokset ovat 14. suhteellisen vähäisiä, kustannusten rahoittaminen muuttuu olennaisesti: ensinnäkin valtion on uutena omistajana suoritettava alunperin BVVltä odotettu maksuosuus. Toiseksi valtion on katettava myös investointituen väärinkäytöstä johtuva vajaus. Kokonaisrahoitustanne näyttää siten seuraavalta: Taulukko 4: MTW:n ja VWS:n investointien rahoitus | MTW I VWS Suunnitellut kokonaisinvestoinnit (varasuunnitelman kulut ml. ) alkuperäisen ohjelman mukaisesti vuoden 1995 loppuun mennessä käyttöön asetettu kokonais(käteis)investointituki josta väärin käytettyä tukea alkuperäisten rakenneuudistusohjelmien mukaisesti vuoden 1995 loppuun mennessä tosiasiallisesti saatu ja käytetty investointituki omarahoitus (1995-96) alkuperäisestä ohjelmasta jääneet, huhtikuussa 1996 käyttöön asetetut varat (valtion tuki N 207/96) suunniteltu uusi tuki josta jäljelle BvS. n/osavaltion myöntämiä lainoja (erityisen edullisin ehdoin)10 avustus (investointiavustus) Varasuunnitelma (mahdollinen tuki) 618,2 288,8 -55,3 233,5 10^ 48,4 325,4 ; 129,4 176,0^ 20,0 | , 687. 7 380,0 -107,29 272,8 13,6 401,4 147,0 245,7 8/7 10 Sisältää 70,4 miljoonan Saksan markan investointituen, joka maksettiin lainana ennen kuin komissio oli hyväksynyt tuen (vertaa C7/96) Erityisetuihin kuuluu 2 korotonta vapaavuotta sekä hyvin edulliset takaisinmaksuehdot (7 prosentin korko + 1 prosentin takaisinmaksu vuodesta 2000). Sisältää 3,8 miljoonan Saksan markan arvonlisäveron (Abgrenzung MwSt) 5 15. laskulla. Samanaikaisesti Tarkistettuihin rakenneuudistussuunnitelmiin sisältyy huomattavia työvoimakustannusten leikkauksia, joilla pyritään kilpailukyvyn saavuttamiseen. Tämän vuoksi henkilöstön kanssa tehtiin merkittäviä palkanalennuksia koskeva sopimus. Lisäksi henkilöstöä vähennetään vaiheittain vuoden 1999 loppuun asti VWS:n osalta 2029:stä 1128:aan ja MTW:n osalta 1859:stä 1184:ään. Vähennyksiä perustellaan kapasiteetin tuotannon ja lisääntynyt kilpailu pakottaa telakat rajaamaan voimakkaalla henkilöstön määrän aivan minimiin. Henkilöstön uudet irtisanomiset ovat hyvin tuskallisia työmarkkinoiden nykytilanteessa. Tämän vuoksi toimenpidettä tuetaan VWS:n tapauksessa 50,2 miljoonan Saksan markan ja MTW. n tapauksessa, 26,5 miljoonan Saksan markan sosiaalipaketilla. Paketti on tarkoitettu ainoastaan erorahoihin (joiden suuruus määräytyy sosiaalisin perustein), kunnallisten tilapäistöiden kustannuksiin sekä koulutukseen, jonka avulla irtisanotut voivat saada työtä laivanrakennusalan ulkopuolelta. Tätä tarkoitusta varten on perustettu niin sanottuja työnvälitysyrityksiä (ABS-Gesellschaften) kuten alueella on tehty muissakin vastaavissa tapauksissa. telakoitten 16. Alkuperäisen rakenneuudistusohjelman mukaisesti telakoille myönnetyllä toimintatuella oli periaatteessa kolme tarkoitusta: (a) kattaa vanhan järjestelmän mukaisesti (1. 7. 1990 mennessä) tehtyihin sopimuksiin liittyvät tappiot, (b) kattaa rakenneuudistuskauden aikana käsiteltäviin sopimuksiin liittyvät tappiot (kun rakenneuudistuksen tuomaa tuottavuuden lisäystä ei ole vielä saavutettu ja kun jälleenrakennustyöt haittaavat tuotantoa) ja (c) asettaa telakoitten käyttöön kohtuullinen käyttöpääoma. Ensimmäinen tarkoitus ei ole enää ajankohtainen, mutta kaksi jälkimmäistä ovat. Ilmoitukset osoittavat, että molemmilla telakoilla on edessä huomattava tuotantokustannusten kasvu vuoden 1998 loppuun asti, kunnes laitteiden keskeiset osat (pääasiassa telakka ja laivahissit) on saatu valmiiksi. Lisäksi kummaltakin telakalta vietiin BW:n konkurssin aikana ja varojen väärinkäytön seurauksena kaikki käytettävissä ollut maksuvalmius ja rahoitusomaisuus. Näin ne menettivät koko käyttöpääomansa ja varantonsa, joilla oli tarkoitus kattaa olemassa oleviin sopimuksiin liittyvät tappiot. Kaiken tämän lisäksi telakat menettivät asiakkaiden suorittamia ennakkomaksuja käteisvarojen keskittämisjärjestelmän vuoksi. Koska telakoilla ei ole jäljellä yhtään käyttöpääomaa eikä vakuuksia, ne eivät voi saada pankeilta rahoitusta, mikäli ulkopuolisia takuita ei ole. Valtiontakuita tarvitaan myös takaamaan ennakkomaksut ja suoritustakaukset, sillä nykyisin mikään liikepankki ei ole halukas antamaan tällaisia takuita ilman omistajien käteistalletusta tai vastatakuuta. Ilmoituksen mukaan tämä ongelma pyritään ratkaisemaan ensin järjestämällä lisäksi käyttöpääomalle, valtiontakuut ennakkomaksuille ja suoritustakauksille. Jos tämä osoittautuu riittämättömäksi, ilmoituksen mukaan korotetaan MTW:n pääomaa 50 miljoonalla Saksan markalla ja Volkswerftin pääomaa 60 miljoonalla Saksan markalla. luonteeltaan varasuunnitelmaan liittyviä menoja. rakennerahoitukselle Sen vuoksi nämä summat ovat tavanomaiselle sen ja Muiden saksalaisten telakoitten tavoin MTW ja VWS saavat urakkasopimusten perusteella avustuksia WettbewerbshiIfe-)är}Qste\xn&n mukaisesti. Seuraavissa taulukoissa esitetään katsaus toimintatukeen mukaan sosiaalipaketti: lukien edellä kuvailtu Taulukko 5: Suunniteltu MTW:n toimintatuki 1996 (tosiasiall. ) 1997 1998 1999 2000 1996- 2000 Ylimääräiset A. Rakenneuudistuk seen liittyvä toiminta tuki A. 1 tuotantokustannukset korvaava tuki A. 2 Sosiaalituki A yhteensä B. Takuita vastaava toimintatuki ' ii 1 ' Käyttöpääoman Ennakkomaksu- B. l Rakennusrahoitus B. 2 takaukset B. 3 Suoritustakaukset B. 4 luottoraja B yhteensä C. Wettbewerbshilfe Toimintatuki (ilman varasuunnitelmaa) vertailun helpottamiseksi: liikevaihto13 yhteensä osuus kokonaistuen liikevaihdosta 1996-98 D. Varasuunnitelmaan liittyvät menot käyttöpääoman mahdollinen osakepääomaa korottamalla toimintatuki varasuunnitelma mukaan lukien yhteensä lisäys 65,783 38,233 24,051 0,0 -2,790 125,277 2,817 68,600 5,520 43,573 10,920 34,971 4,500 4,500 2,790 0,0 26,547 151,824 1,061 0,0 0,0 0,0 2,393 3,439 1,669 1,500 £ 9 18 1,187 10,861 0,0 10,482 0,0 31,715 4,626 1,689 1,500 1,176 1,500 0,502 1,500 5,036 6,000 1,061 25,445 95,106 9,001 41,513 94,267 11,294 29,227 75,492 13,537 17,842 35,879 12,484 7,244 19,728 47,377 121,271 320,472 544,322 562,493 485,992 493,479 474,796 2561,08 50,000 370,472 12 Sopimuskohtainen tuki, vuotuinen tukiekvivalentti 10 prosenttia takauksen kohteena olevasta määrästä laivanrakennusalalla sovellettavan "kymmenen prosentin säännön" mukaisesti 13 bruttoliikevaihto +/- keskeneräiset työt, lukuun ottamatta Wettbewerbshilfe-avustusta 7 Taulukko 6: Suunniteltu VWS:n toimintatuki 1996 (tosiasiall. ) 1997 1998 1999 2000 1996- 2000 Ylimääräiset A. Rakenneuudistuk seen liittyvä toiminta tuki A. 1 tuotantokustannukset korvaava tuki A. 2 Sosiaalituki A. 3 Saatavat BvS:ltä14 A yhteensä B. Takuita vastaava toimintatuki B. l Rakennusrahoitus B. 2 takaukset B. 3 Suoritustakaukset B. 4 luottoraja B yhteensä C. Wettbewerbshilfe Toimintatuki yhteensä vertailun helpottamiseksi: liikevaihto16 Ennakkomaksu- Käyttöpääoman kokonaistuen osuus liikevaihdosta (%) 1996- 98 D. Varasuunnitelmaan liittyvät menot käyttöpääoman mahdollinen osakepääomaa korottamalla Toiniintatuki yhteensä varasuunnitelma mukaan lukien lisäys 65,042 57,631 5,365 -0,09 0,0 128,029 5,233 0,0 70,275 35,772 0,0 93,043 9,091 38,407 52,863 0,09 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 50,186 38,407 216,541 1,50015 0,0 13,200 2,589 13,540 1,224 10,950 0,0 0,0 0,0 2,800 1,500 2,800 1,500 2,800 1,500 8,510 0,0 1,400 1,500 46,200 3,813 9,800 6,000 1,500 8,653 80,428 399,512 20,089 31,018 144,510 418,617 19,064 23,854 95,781 400,049 15,250 15,144 30,394 361,581 11,410 6,648 18,058 338,654 65,813 85,317 369,671 1918,413 28 35. 0,2617 * ' J. 19 60,000 429,171 MTW:n tapauksessa rakenneuudistukseen liittyvän uuden toimintatuen kokonaismäärä on 167,5 miljoonaa Saksan markkaa, joka on huomattavasti vähemmän kuin väärin käytetyn vanhan ohjelman mukainen toimintatuki. VWS:n tapauksessa rakenneuudistukseen liittyvän uuden toimintatuen määrä on 236,2 miljoonaa Saksan markkaa verrattuna 60,7 miljoonan Saksan markan väärin käytettyyn tukeen. Edellä olevista taulukoista käy myös ilmi, että uuden BvS tutkii edelleen kyseisten saatavien luonnetta ja oikeutusta; ilmoituksen mukaan saatavat liittyvät vuoden 1995 sosiaalitukeen ja Schiffscommerzin suorittamatta jättäneisiin maksuihin. Alustava arvio Määritelmä alaviitteessä 10 Toisin sanoen kokonaistuki ilman Wettbewerbshilfe-avustusta ja rakennusrahoitustakuita. Mainitut tuen kaksi enimmäismäärään saakka. tukierää poistetaan, koska ne ovat kaikkien Saksan telakoitten saatavilla 8 toimintatuen vuoksi enimmäismäärä yhttyy kaudella 1996-98 mutta nykyistä enimmäismäärää noudatetaan vuosina 1999 ja 2000, paitsi jos varasuunnitelman mukaisia suorituksia joudutaan maksamaan jompanakumpana vuotena. 17. Uuden rakenneuudistusmallin mukaisesti BvS ja Mecklenburg-Vorpommernin osavaltio rahoittavat uusina omistajina rakenneuudistuksen loppuun saattamisen. Tältä osin ne siis omaksuvat Bremer Vulkan Verbundin kaikki konkurssimenettelyyn kuuluvat B W. n saatavat telakoilta (846,1 miljoonaa Saksan markkaa, katso kohta 4 edellä) siirretään BvS:lle, ja BvS luopuu kyseisistä saatavista. Saatavat koskevat seuraavia asioita: Samanaikaisesti tehtävät. ( B W) - Treuhandanstalt-viraston (nykyinen BvS) MTW:lle myöntämä 112,4 miljoonan Saksan markan investointilaina, jota ei käytetty investointeihin vaan siirrettiin B W l le - Volkswerftin alkuperäiseen sisältynyt 70,4 miljoonan Saksan markan mvestointituki ja 0,4 miljoonan Saksan markan sulkemistuki, jotka BvS kuitenkin maksoi lainana ennen kuin komissio oli hyväksynyt sen ja jotka käytettiin väärin käteisvarojen keskittämisjärjestelmässä tukibudjettiin - Saksan yhteiseen ohjelmaan (Gemeinschaftsaufgabe) kuuluva alueellinen kehitystuki, jonka määrä on MTW:n osalta 8,15 miljoonaa Saksan markkaa ja VWS:n osalta 6,3 miljoonaa Saksan markkaa ja joka olisi pitänyt siirtää takaisin BvS:lle mutta joka sijoitettiin B W. n käteisvarojen keskittämisjärjestelmään18. Tämän järjestelyn ansiosta BW:n konkurssimenettelyn loppuvaiheessa mahdollisesti suoritettavat takaisinmaksut, jotka nyt hyödyttävät BvS:ää eikä telakoita, eivät vaikuta telakoitten taloudelliseen tilanteeseen. Samalla vältetään se, että budjetti kasvaisi edellä mainittujen saatavien takaisinmaksuja koskevien varausten vuoksi, jotka saajan eli BvS:n olisi rahoitettava, mikä ei ilmeisestikään olisi kovin järkevää. 18. Saksan hallitus sitoutui siihen, että rakenneuudistustukea, pelastamistukea, tappion korvausta tai yksityistämistukea ei ilmoitettujen summien lisäksi makseta telakoille. Jos lopuksi verrataan keskenään määriä, jotka telakat menettivät käteisvarojen keskittämisjärjestelmään, ja määriä, jotka nyt tarvitaan rakenneuudistuksen loppuun saattamiseksi, tilanne näyttää seuraavalta: 18 Lisäksi investointien rahoitukseen käytettiin 5,65 miljoonaa (MTW) ja 6,0 miljoonaa (VWS) Saksan markkaa alkuvuonna 1996; nämä sisältyvät investointibudjettiin. 9 Taulukko 7: Väärinkäytettyjen varojen ja tarvittavan uuden tuen vertailu (miljoonaa Saksan markkaa) MTW VWS 577,2 324,9 449,3 231,8 26,5 141,0 50,0 MTW+VWS yhteensä 268,9 846,1 97,5 590,3 294,1 50,2 186,0 60,0 422,4 1039,6 525,9 76,7 327,0 110,0 uutta tukea käteisvarojen keskittämisj ärjestelmään menetetyt määrät josta hyväksyttyä tukea ilmoitettua yhteensä19 josta investointitukea uutta sosiaalitukea toimintatukea mahdollinen pääoman korotus (varasuunnitelman mukainen toimintatuki) IV. Komission ehdotus 19. Entisen DDR:n alueella telakoitten sijaitsevien rakenneuudistusta koskevista erityissäännöistä annettua neuvoston direktiiviä 92/68/ETY varten laaditun komission ehdotuksen20 perusteluissa, komissio esitti, että on löydettävä tasapaino alueellisen kehityksen ja työllisyyden (jonka vuoksi itäisen Saksan laivanrakennusteollisuutta on nykyaikaistettava) sekä nykyaikaistamiseen myönnetystä tuesta muille yhteisön telakoille mahdollisesti aiheutuvien kielteisten kilpailuvaikutusten välille. Komission ja neuvoston erityisesti kulloisenkin laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin poikkeusta edellyttäviin tärkeisiin rakenneuudistustapauksiin soveltamaa yleisperiaatetta on sovellettava myös MTW:n ja VWS:n uusiin rakenneuudistusohjelmiin. Komissio ei pidä perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohdan soveltamista tarkoituksenmukaisena. Alkuperäisessä ohjelmassa ei viitattu kyseiseen määräykseen. Ei ole tarkoituksenmukaista soveltaa kyseistä määräystä uuteen tapaukseen, koska tuen jatkamisen tarve ei johdu Saksan jaosta vaan edellä kuvailluista epäonnistumisista. Komissio myöntää monien alkuperäisen poikkeuksen perusteiden olevan edelleen päteviä. Asiaa on kuitenkin tutkittava viime vuosina tapahtuneen kehityksen perusteella. 20. Mecklenburg-Vorpommemin osavaltion rakenteelliset ongelmat ovat sitkeitä. Kaikki itäisen Saksan osavaltiot luokitellaan nykyisin 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuiksi alueiksi, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Itse asiassa Mecklenburg-Vorpommern on itäisen Saksan köyhin osavaltio. Maatalouden ja teollisuuden työpaikkojen määrän supistuttua edelleen vuodesta 1992 alkaen työttömyysaste on 18,0 prosenttia eli paljon korkeampi kuin Saksan ja yhteisön keskiarvo, vaikka alueelle on kohdistunut huomattava muuttoliike viime vuosina. Uusimpien ennusteiden mukaan lähivuosien talouskasvu on hyvin vähäistä. Tämä yleiskuva pätee myös MTW:n sijaintipaikkaan Wismariin ja VWS:n sijaintipaikkaan Stralsundiin. Telakat ovat kummankin alueen tärkeimmät työnantajat, ja paikallinen liike-elämä liittyy niinin suurelta osin. Telakoitten sulkeminen olisi tuhoisaa kummallekin kaupungille, koska paikalliset työllisyysnäkymät ovat kaiken kaikkiaan synkät ja telakoitten erikoistuneiden työntekijöiden osalta vieläkin synkemmät. 21. Yhteisön laivanrakennusalan näkymät lähivuosina ovat vähemmän myönteiset kuin vuosina 1991-92. Alaa vaivaa jatkuva ylikapasiteetti, koska uutta kapasiteettia syntyy lähinnä Koreassa 19 20 Komission laskemat tuen määrät ja tukiekvivalentit (vertaa taulukoihin 4, 5 ja 6) SEC(92) 991 lopullinen, päivätty 25. 5. 1992 10 ja Kiinassa, ja uusien alusten hintataso on edelleen alhainen. Tämä on aiheuttanut viime aikoina vakavia vaikeuksia useille yhteisön telakoille, ja monissa tapauksissa ongelmat näyttävät jatkuvan. 22. Toisaalta tässä vaiheessa näyttää siltä, että MTW. n ja VWS:n rakenneuudistuksen loppuunsaattamiseen tarkoitettu uusi tuki ei vaikuta kilpailuun sen enempää kuin alun perin hyväksytty ohjelma. Kapasiteetin rajoittaminen MTW:n osalta 100 000 tasatulla bruttotonnilla ja VWS:n osalta 85 000 tasatulla bruttotonnilla säilyvät entisellään. Ne ovat olleet voimassa 1 päivästä tammikuuta 1996 ja niitä sovelletaan seitsemännen direktiivin 7 artiklassa säädetyn ajan (toisin sanoen vähintään viisi ja enintään kymmenen vuotta). Vuosien 1995 ja 1996 tosiasiallinen tuotanto oli alle 10 prosenttia rajoitettua kapasiteettia pienempi, koska telakat yrittivät tasoittaa rakenneuudistuksen aikana supistunutta teknistä tuotantokapasiteettiaan suuremmalla henkilöstön tuotantopanoksella, joka toteutetaan myöhemmin. Tämän vuoksi on kohtuullista olettaa, että rakenneuudistusten jatkamisen ja loppuun saattamisen vaikutukset markkinoihin ovat hyvin rajalliset. 23. Tässä yhteydessä voidaan ottaa myös huomioon Saksan hallituksen ilmoitus, jonka mukaan Bremen-Vegesackissa toimiva Bremer Vulkan Werft siirtyy kesällä 1997 yksinomaan kauppa- alusten valmistukseen. Ennen yhtymän rahoituskriisin alkua kyseisen telakan palveluksessa oli lähes 2000 työntekijää. Siihen kuuluu kaksi kuivatelakkaa sekä kolme liukutelakkaa. Toinen kuivatelakka on kooltaan 337 kertaa 57 metriä, ja sillä voidaan rakentaa aluksia, joiden kuollut paino on enintään 300 000 tonnia. Toinen kuivatelakka on katettu ja kooltaan 170 kertaa 25 metriä, ja sillä voidaan rakentaa aluksia, joiden kuollut paino on enintään 25 000 tonnia. Kaksi kolmesta liukutelakasta on poistettu käytöstä vuonna 1988. Kolmas liukutelakka soveltuu aluksille, joiden pituus on enintään 250 metriä ja leveys 32 metriä. Telakan ilmoittamien tietojen mukaan sen kokonaiskapasiteetti on 225 000 tasattua bruttotonnia. Koska tämä luku tarkoittanee suurinta saavutettavissa olevaa kapasiteettia eikä todellista toimintakapasiteettia, on selvää, että Bremer Vulkan Werftin sulkeminen supistaa Saksan laivanrakennuskapasiteettia huomattavasti. Lisäksi Saksan laivanrakennuskapasiteettia laskee Bremerhavenissa sijaitsevan Schichau Seebeckwerftin osittainen sulkeminen. Selvitysmies ja Bremenin osavaltio eivät ole kuitenkaan esittäneet lopullista kantaansa tämän konkurssiin menneen telakan tulevaisuudesta. 24. Suurin osa rakenneuudistuksen loppuun saattamiseksi myönnetystä tuesta korvaa tuen, joka oli alun perin hyväksytty mutta joka käytettiin alkuperäisen tarkoituksen sijaan väärin. Itse asiassa tuen siirtoja ja väärinkäyttöä koskevista tutkimuksista21 kävi ilmi, että telakoilla ei ollut osuutta väärinkäyttöön, vaan se perustui entisen emoyhtiön eli BW:n entisen johdon toimenpiteisiin. Lisäksi telakat menettivät omia varojaan niille määrättyjen siirtojen vuoksi. BvS on ilmoittanut nostettujen varojen (ei ainoastaan tukiosuuden) takaisinmaksuun liittyvät saatavansa BW:n konkurssimenettelyn aikana. Komissio tutkii, tukien takaisinperimistä väärin käytetyn tuen saamiseksi takaisin BVVltä ja tarvittaessa yhtymään aikaisemmin kuuluneilta yrityksiltä, jotka tosiasiallisesti hyötyivät suurimmasta osasta väärinkäytettyä tukea. Olisi vaikeaa kieltäytyä myöntämästä uutta rakennetukea, koska telakat eivät olleet vastuussa tuen väärinkäytöstä ja koska niille ja niiden henkilöstölle aiheutui huomattavaa vahinkoa, joka on laajuudeltaan paljon suurempi kuin tuen väärinkäyttö. Tästä huolimatta komissio katsoo, että rakenneuudistuksen loppuun saattamiseksi suunniteltua tukea on pidettävä uutena tukena, joka on hyväksyttävä erikseen. 25. Kuten III luvussa säädetään, seitsemännen direktiivin telakoille myönnettävän rakenneuudistustuen tärkein edellytys on rakenneuudistussuunnitelma, johon ei sisälly laivanrakennuskapasiteetin lisäämistä. Edellä esitettiin, että telakoitten kapasiteetti pysyy ennallaan. Nykyaikaisempi käsitys telakoitten kapasiteetin käsitteestä ja tämän teollisuuden alan uusista käytännöistä johtaa kuitenkin päätelmään, jonka mukaan telakan kapasiteetti ei riipu ainoastaan keskeisten laitteiden koosta vaan sen lisäksi tosiasiallisesta tuotanto-ohjelmasta ja tuotannon organisoinnista. Komissio ja Saksan hallitus ovat sen vuoksi sopineet, että itäisen tuotannon Saksan telakoitten kapasiteettirajoituksen noudattamista korostetaan tiukalla Valtion tuki N:o C7/96, katso edellä alaviitteessä 1 esitetty viite 11 valvonnalla. Komissio hankkii tarkastamiseen. teknistä apua nykyisen valvontajärjestelmän tulosten 26. Toisin kuin vuonna 1992 on nyt, kun työt on saatu puoliväliin, käytettävissä hyvin seikkaperäiset rakenneuudistussuunnitelmat. Rahoituslaskelmien olisi näin ollen oltava hyvin täsmällisiä. Rakenneuudistuksen kustannuksiin liittyvät muut riskit otettiin huomioon tekemällä varasuunnitelma, johon turvaudutaan vain tarvittaessa. Investointien loppuun saattamisen jälkeen kummallakin telakalla on nykyaikaiset ja joustavat laitteet, jotka mahdollistavat suuren tuottavuuden. Rakenneuudistuksen jälkeen telakoitten elinkelpoisuuteen liittyvät pääasialliset riskit eivät kuitenkaan liity niinkään mvestomteihin vaan markkinakehitykseen ja erityisesti VWS:n tapauksessa telakan uudelleenorganisoinnin onnistumiseen, joka on ehdottoman välttämätöntä kilpailukykyisten tuotantokustannusten saavuttamiseksi. Laivanrakennukseen liittyviä tavanomaisia markkinariskejä ei ilmeisesti pystytä poistamaan. Molemmat telakat ovat toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vähentää osittain BW:n kaudelta toteuttaneet periytynyttä riippuvuutta konttialuksista. MTW:ssä tuotannon monipuolistaminen ja uudelleenorganisointi on pidemmällä. Tässä tapauksessa käytettävissä olevat tiedot osoittavat vakuuttavasti, että käteisvarojen keskittämisjärjestelmään sijoitettujen 577 miljoonan markan valtavat tappiot ovat yksi syy lisätuen tarpeelliseen. Sitä paitsi telakalla on kohtalaisen hyvä markkina-asema. VWS:n tilanne on monimutkaisempi. On syytä muistaa, että tämän telakan lähtökohta oli vaikea, koska se oli erikoistunut entisen itäblokin maihin vietäviin kalastusaluksiin. Se yksityistettiin vasta vuonna 1993, ja täydellinen suunnanmuutos on tarpeen. Alusta alkaen oli selvää, että tämä prosessi kestäisi kauan. Itse asiassa yksityistämissuunnitelman mukaan lähinnä valtion tuella rahoitettavan rakenneuudistuksen ensimmäinen vaihe kestäisi vuoden 1997 loppuun ja kokonaan BW:n rahoittama toinen vaihe kestäisi vuoteen 2005. Jälkeenpäin tarkasteltuna tietyt vaiheittaisen rakenneuudistuksen piirteet voidaan kyseenalaistaa. On myös selvää, että BW:n konkurssin aiheuttamien häiriöiden myötä menetettiin sekä rahaa että kallisarvoista aikaa. Esimerkiksi markkmoinnin alalla VWS:llä oli paljon enemmän yhteyksiä BW:hen kuin MTW:llä. Yritysjohdossa tapahtui merkittäviä muutoksia vain joitakin kuukausia sitten. Kuten ilmoituksessa ja johdon käyttämien konsulttien kertomuksissa esitetään, johtoa ja tiukkaa kustannusten valvontaa koskevat toimenpiteet ovat parantaneet telakan tulevaisuuden näkymiä. Monipuolistamiseen liittyy myös omat riskinsä, lähinnä kustannusten ylitysten muodossa, mutta myös siksi, että VWS ei ole vielä vakiinnuttanut asemaansa suunnitelluilla markkinoilla. Näistä riskeistä huolimatta komissio voi hyväksyä tarkistetun rakenneuudistusohjelman, jota se pitää realistisena ja toteuttamiskelpoisena. Pitkälle edenneet rakennustyöt on otettava myös huomioon. Riskit huomioon ottaen komissio pitää kuitenkin BvS:n ylläpitämän tehokkaan seurannan jatkamista välttämättömänä kummankin telakan osalta. Lisäksi komissio ryhtyy toimenpiteisiin mukaan lukien telakoilla suoritettavat vierailut, joiden avulla varmistetaan, että tuen edellytyksiä ja kapasiteetin rajoituksia noudatetaan yhteistoiminnassa jäsenvaltion kanssa. 27. sitä vuoksi ja vaikka voidaan osoittaa, että Komissio katsoo, että koko suunniteltu toimintatuki olisi arvioitava seitsemännen direktiivin II luvun mukaisesti, vaikka tavallisesti sosiaalituki arvioidaankin 7 artiklan perusteella rakenneuudistuskauden ylimääräisten tuotantokustannusten kattamiseen tarkoitettu suunnitellun tuen osa liittyy teknisesti suoraan investointeihin, minkä tarkoitettuna olisi rakenneuudistustukena. Tämä johtuu siitä, että 7 artiklan (sulkemistuki) soveltamiseksi kyseisten telakoitten sulkeminen osittain tai kokonaan on tarpeen. Tämä edellytys ei täyty tässä tapauksessa. Rakenneuudistuskauden ylimääräiset tuotantokustannukset ovat pikemminkin seurannaiskustannuksia kuin 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja investointeihin suoraan liittyviä kustannuksia. Rakenneuudistuksen loppuun saattamiseksi tarvittavan toimintatuen suunniteltu kokonaismäärä on vuosina 1996-98 suurempi kuin nykyinen enimmäismäärä, joka on yhdeksän prosenttia sopimusten arvosta ennen tukea (4 artikla)22 ja liikevaihdosta (5 artikla) seitsemännen direktiivin mukaisesti. Näin ollen poikkeus direktiivin II luvun säännöksistä on tarpeen tänä pidettävä luvussa III 22 Pieniä aluksia ja alusten muuntamista koskeva 4,5 prosentin tukikatto voidaan jättää tässä yhteydessä huomiotta, sillä telakat eivät todennäköisesti tee tämänkaltaisia urakkasopimuksia. 12 ajanjaksona. Oikeudellisen selkeyden vuoksi komissio ehdottaa lisäksi, että poikkeustekstissä määrätään kunkin rakenneuudistuksen loppuun saattamiseksi sallittavat tuen enimmäismäärät ja että tuen enimmäismäärää ei ilmaista prosenttiosuutena tulevasta liikevaihdosta. Vaikka yksittäisten tukisummien uudelleenkohdentamiseen tarvitaan tiettyä joustavuutta sopimuksiin tehtävien muutosten varalta, sosiaalituen tai investointituen kohdentaminen muihin tarkoituksiin ei ole mahdollista. Ilmoituksia arvioidessaan komissio kiinnittää huomiota maksettavan toimintatuen erityisesti varasuunnitelmaan sisältyvien erien käyttöön. todellisten määrien perusteluihin ja välttämättömyyteen ja 28. Rakenneuudistuksen loppuun saattamiseen tarkoitettu mvestomtituki on arvioitava seitsemännen direktiivin 6 artiklan mukaisesti. Kuten edellä esitettiin, kyseisessä säännöksessä liittyy rakenneuudistussuunnitelmaan, johon ei kuulu telakoitten edellytetään, että tuki kapasiteetin lisäämistä. Lisäksi 6 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että tuen määrä perustuu rakenneuudistuksen laajuuteen ja että tuella on tarkoitus kattaa ainoastaan suoraan mvestomteihin liittyviä menoja. Tässä vaiheessa voidaan todeta, että investointituki ja myönnettäväksi aiotut lainat kattavat telakoitten konkreettisen nykyaikaistamisen välittömät kustannukset, mvestointisuunnitelmat ovat hyvin yksityiskohtaisia, suurinta osa urakkasopimuksista ollaan jo toteuttamassa. Tämän vuoksi lopullisiin kustannuksiin liittyvät epäselvyydet ovat hyvin vähäisiä. Osana arviointiaan komissio edellyttää todisteita menojen luonteesta ja määrästä ennen investointituen käyttöön asettamista. Tuen alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ja se kasvaa edelleen, koska valtion on nyt vastattava alkuperäiseen suunnitelmaan sisältyneestä yksityisen sijoittajan rahoitusosuudesta. Koska telakoilla on jäljellä tuskin ollenkaan pääomaa ja koska investointien taloudelliset tuotot ovat rajoitettuja ja vaihtelevia suurten toimialakohtaisten riskien vuoksi, investointien rahoittaminen lainoin on vain osittain mahdollista. Tästä lainaosasta telakat maksavat korkoa vuodesta 2000 alkaen. Ottaen huomioon hankkeiden aikaisemmat vaiheet komissio on tässä vaiheessa sitä mieltä, että se voi hyväksyä seitsemännen direktiivin 6 artiklan mukaisen investointituen neuvoston hyväksyttyä suunniteltua toimintatukea koskevan poikkeuksen. poikkeuksellisen rahoituksesta osuus suuri oli jo ja 29. Komissio ottaa huomioon MTW:lle ja VWS:lle myönnettyihin aikaisempiin lainoihin tai Saksan yhteiseen ohjelmaan kuuluviin väärinkäytettyihin varoihin liittyvistä vaateista luopumisen ja käteisvarojen keskittämisjärjestelmään sijoitettuihin telakoitten varoihin liittyvien vaateiden siirtämisen BVVltä BvS:lle. 14. 3. 97 13 UITE2 Kreikalle myönnettävä poikkeus tuen myöntämiseksi Hellenic -telakan rakenneuudistukseen ja yksityistämiseen I. Tausta Neuvoston direktiivin 90/648/ETY 5 artiklassa säädetään toimintatuen myöntämisestä laivanrakennustelakoille komission vuosittain vahvistamaan sopimuskohtaisen tuotantotuen enimmäismäärään saakka. Tämä enimmäismäärä on pysynyt laivojen muuntamisen ja sopimusarvoltaan alle 10 miljoonan ecun uusien alusten rakentamisen osalta 4,5 prosenttina ja sopimusarvoltaan yli 10 miljoonan ecun hintaisten uusien alusten osalta 9 prosenttina. Direktiivin 10 artiklassa säädetään, että enimmäismäärä ei koske Kreikkaa ja Kreikalle annettiin lupa myöntää toimintatukea valtion telakoille niitä yksityistettäessä 31 päivään joulukuuta 1991 asti. IL Kreikan valtion telakoiden yksityistäminen - direktiivin 90/684/ETY 10 artikla Koska Kreikan hallitus oli sitoutunut yksityistämään valtion telakat 31 päivään maaliskuuta 1993 mennessä, komissio hyväksyi 23 päivänä joulukuuta 19921 10 artiklan kanssa yhdenmukaiseksi sen, että niiden neljän telakan velat, joita direktiivin 10 artikla koski, voitiin poistaa komissiolle ilmoitetun suuruisina. Elefeisin telakka myytiin heinäkuussa 19922 ja Nafein telakka vuonna 19933. Koska Kreikan valtio ei noudattanut sitoumuksiaan ajoissa ja huomattavia viivästyksiä sattui, komissio kieltäytyi pidentämästä määräaikaa ja aloitti 16 päivänä helmikuuta 19944 perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn Kreikan kahdelle jäljellä olleelle telakalle myöntämän tuen osalta, koska Hellenic ja Neorion olivat siihen aikaan vielä valtion omistuksessa. Kesällä 1994 Kreikan hallitus onnistui myymään Neorionin telakan ja ilmoitti siitä komissiolle 19 päivänä lokakuuta 1994 päivätyllä kirjeellä. Komissio yritti osoittaa joustavuutta niihin toistuviin yrityksiin nähden, joita Kreikan hallitus oli tehnyt löytääkseen ratkaisun Hellenicin yksityistämiseksi, mutta harkitsi samaan aikaan kaikkia oikeudellisia mahdollisuuksia direktiivin täytäntöönpanon varmistamiseksi. Tästä syystä komissio päätti 26 päivänä heinäkuuta 19955 lopettaa perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn tekemällä myönteisen päätöksen Neorionin tuesta ja kielteisen päätöksen Hellenicin tuesta. Kun Kreikan hallitus ilmoitti, että telakan myynti oli tapahtumassa välittömästi, komissio päätti kuitenkin viivyttää päätöksestä ilmoittamista. Syyskuun kokouksissaan komissio lykkäsi kahteen kertaan heinäkuun 1995 päätöksen täytäntöönpanoa. EYVLN:oC 88, 30. 3. 1993 Myynti on jo hyväksytty komission päätöksellä 23. 12. 1992 Kuten Kreikan hallitus ilmoitti 2. 6. 1993 päivätyllä kirjeellä EYVLN:oC 138,20. 5. 1994 PV(95) 1258, 26. 7. 1995, SEC(95) 1322/2, 24. 7. 1995 Ak Syyskuussa 1995 Kreikan hallitus ilmoitti komissiolle, että 49 prosenttia Hellenicin telakan osakkeista oli myyty telakan työntekijöiden muodostamalla osuuskunnalle. Näin tehdessään Kreikka käytti hyväksi direktiivin 10 artiklan 3 kohtaa, jonka mukaan Kreikalla on lupa pitää hallussaan 51 prosentin enemmistöosakkuus yhteen telakkaan, jos päätöksen perustelu on maanpuolustusedun mukainen. Yksityistäminen saatettiin päätökseen 31 päivänä tammikuuta 1996, kun Ateenan hovioikeus ratifioi telakan velkojien välisen sopimuksen ja määräsi ne summat ja edellytykset, joilla telakan velat voitiin poistaa. Telakan myynnin jälkeen on laadittu liiketoimintasuunnitelma telakan rakenneuudistusta ja Työntekijöitä vähennetään 2966:sta 2000:een, ja kun uudenaikaistamista varten. suunnitellut modernisointi-investoinnit on tehty, telakan odotetaan muuttuvan kannattavaksi vuonna 1998. Yksityistämisen ja rakenneuudistuksen osana telakan johto annettiin syyskuussa 1996 avoimen tarjouskilpailun jälkeen riippumattoman, yksityisen yrityksen Tämä yksityinen yhtiö on sittemmin johtanut telakkaa päätehtävänään hoitoon. liiketoimintasuunnitelman toteuttaminen. Näyttää siltä, että komission asettamat edellytykset Hellenicin telakan velkojen poistoon myönnettävälle tuelle on täytetty. Poistettavien velkojen määrä on kuitenkin Kreikan hallituksen antamien tietojen mukaan kasvanut niiden korkojen verran, joita 31. 12. 1991 olleille veloille (44 miljardia Kreikan drakmaa) on 31. 1. 1996 mennessä kertynyt. Telakan velat ovat nykyisin 112,6 miljardia drakmaa. Tästä määrästä 11,765 miljardia drakmaa koskee liiketoimintaa ja pysyy sen kirjanpidossa. Sotilasalusten rakentamisesta syntyneitä velkoja on 46,355 miljardia drakmaa, eikä tämä toiminta kuulu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan. Jäljelle jää 54,525 miljardia drakmaa, joita Kreikan hallitus ei voi poistaa ilman komission etukäteen myöntämää lupaa. Tämä määrä ylittää 10,525 miljardilla drakmalla komission vuonna 1992 hyväksymän tuen. telakan nykyistä Uudet kertyneet velat (10,525 miljardia drakmaa) ovat osa telakan velkavastuita. Vaikka ne liittyvät alun perin hyväksyttyyn määrään, komissio katsoo, että hyväksytyn mutta vielä maksamattoman tuen korkojen maksamiseen myönnettävä tuki on uutta tukea, niin kauan kuin tuen mahdollinen saaja ei ole vapautunut alkuperäisistä veloistaan. Komissio katsoo, että uuden tuen maksaminen vastaisi toimintatukea. Direktiivissä ei ole oikeusperustaa sellaisen tuen hyväksymiselle, ja 10 artiklassa annetaan mahdollisuus tällaiseen tukeen vain vuoden 1991 loppuun. Toisaalta uutta tukea ei voida hyväksyä direktiivin 5 artiklankaan nojalla, koska tuki on sovellettavaa enimmäismäärää suurempi. Kreikan hallitus katsoo, että tuki on elintärkeä telakan henkiinjäämiselle ja Kreikan laivanrakennusalan täydellisen rakenneuudistuksen toteuttamisen vaatimien ponnistusten jatkamiselle. luotettavien että laivankorjausyksiköiden toiminta Välimeren itäosissa, joilla on huomattavat tämän alan markkinat eikä riittävästi tarjontaa. varmistaa korostaa, Hallitus tärkeää on Liiketoimintasuunnitelma, joka valmisteltiin yrityksen elinkelpoisuuden saavuttamiseksi, on jo pantu toimeen, mutta sen onnistuminen riippuu siitä, toteutetaanko kaikki toimenpiteet tehokkaasti ja ajallaan. Se perustuu olettamukseen, että telakan velat poistetaan siten kuin Ateenan hovioikeuden päätöksessä määrättiin. Aikomus on toteuttaa lähiaikoina merkittävä investointisuunnitelma telakan uudenaikaistamiseksi. ir On myös huomattava, että telakan velkojen selvittämiseen liittyvä epävarmuus saa pankkilaitokset haluttomiksi myöntämään lisäluottoja telakalle, mikä vaarantaa koko rakenneuudistuksen. ITTT Komission arvio Laivanrakennusteollisuuden merkitys Kreikalle on strateginen, koska alalla on paljon työvoimaa (lähes 9000 henkeä) ja Kreikan maantieteellisen sijainnin vuoksi useimmat liikenneyhteydet saarten välillä ovat merikuljetusten varassa. Komissio tunnustaa, että Kreikka on tehnyt merkittäviä ponnistuksia yrittäessään löytää ratkaisun kaikkien telakoidensa yksityistämiseksi direktiivin mukaisesti. Tästä syystä komissio on hyväksynyt viivästykset, joita telakoiden myymisessä on esiintynyt, mutta katsoo, että direktiivissä ei ole oikeusperustaa sellaisen tuen hyväksymiseen, joka ylittää vuonna 1992 hyväksytyt määrät, jotka vastaavat 31. 12. 1991 telakoilla olleita velkoja. Ottaen kuitenkin huomioon, että on täytetty ne edellytykset, joilla telakka voi saavuttaa elinkelpoisuuden ja että telakka on alueelle ja koko maalle yhteiskunnallisesti ja strategisesti tärkeä, komissio katsoo, että on kohtuullista tarjota perusta niiden velkojen poistoon tähtäävän tuen julistamiselle direktiivin mukaiseksi, joilla katetaan ne velat, jotka olivat olemassa yksityistämisen tapahtuessa ja joiden määrät kreikkalainen tuomioistuin on ratifioinut. ^ Espanjalle myönnettävä poikkeus tuen myöntämiseksi valtion telakoiden rakenneuudistukseen LIITE 3 1. Tausta 1. 1 1. 2 OECD:n sopimusta tavanomaisten kilpailuehtojen noudattamisesta laivanrakennus- loppuvaiheessa Espanja ja korjausteollisuudessa koskeneiden neuvottelujen rakennemuutoksen hahmotteli suunnitelmat oman tuotantokyvyn lisävaiheista, jotka merkitsivät alentamista 30 000 tasatulla bruttorekisteritonnilla (400 000:sta 370 000 bruttorekisteritonniin). laivanrakennusteollisuutensa työvoiman lisävähennyksiä ja Sopimus ei ole vielä tullut voimaan, mutta sen II liitteen huomautuksessa l1 määrätään eräitä jäsenmaita, mukaanlukien Espanjaa, koskevasta poikkeuksesta. Poikkeuksen perusteella Espanja voi maksaa rakenneuudistustukea enintään 180 miljardia pesetaa 31 päivään joulukuuta 1998 asti seuraavasti: (a) tuki sosiaalisiin toimenpiteisiin, (b) (c) tuki rakenneuudistuskustannuksiin, jotka ovat syntyneet ennen sopimuksen allekirjoittamista ja joihin Espanjan hallitus on sitoutunut ja jotka komissio on hyväksynyt ennen tuota päivämäärää, mutta joita ei vielä ole talousarviovaikeuksien vuoksi maksettu, muu sellainen tuki, johon on sitouduttu ja joka on maksettu ennen 1 päivää tammikuuta 1996 syntyneistä kustannuksista, tai investointituki, joka on maksettu 1 päivän tammikuuta 1996 jälkeen (enimmäismäärä 10 miljardia pesetaa). 1. 3 Marraskuussa 1995 Espanjan viranomaiset ilmoittivat komissiolle suunnitelmistaan myöntää poikkeuksen rakenneuudistuksen tukea valtion tukemiseen; nämä telakat kuuluvat Division de Construcciön Navaliin (DCN), joka 31 päivään heinäkuuta 1995 oli osa Instituto Nacional de Industriaa (INI), mutta on nyt osa valtion omistamaa holdingyhtiötä Agencia Industrial del Estadoa (AIE). telakoiden turvin 1. 4 Ilmoitettu tuki koostui seuraavista osista: mrd. pesetaa Jäljellä oleva aiemmin hyväksytty tappionkorvaus- tuki, jota ei ole maksettu talousarviorajoitusten vuoksi, 31. 12. 1994 (pääoma+korot) Sosiaalituet Investointituki 89,104 80 10 l EYVL N:o C 375, 30. 12. 1994, s. 3 4h- 1. 5 Joulukuussa 1995 komissio päätti2 89,104 miljardin Espanjan pesetan tappionkorvaustuen hyväksyä yhdenmukaiseksi tuesta annetun laivanrakennukselle myönnettävästä direktiivin (90/684/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 94/73/EY3), 5 A artiklan kanssa, aloittaa perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn ehdotettujen tulevaisuudessa myönnettävien vuosina 1995-1998 noin 48 miljardiin pesetaan nousevien verohyvitysten suhteen, jotka voivat olla lisätukea, ja jatkaa asian edelleen avoimina olevien kohtien alustavaa tutkimista (80 miljardin pesetan sosiaalituki ja 10 miljardin pesetan investointituki sekä ne 62 miljardin pesetan lisämaksut, jotka ilmeisesti on jo suoritettu vuosina 1988 sopimuskohtaisen tuotantotuen ja rakenneuudistustuen korkojen kattamiseksi). - 1994 maksamattoman tappionkorvaustuen, 1. 6 1. 7 1. 8 1. 9 Komissio päätti 8 päivänä tammikuuta 1997 laajentaa 93 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä4 tutkiakseen virallisesti yllä mainitut jäljellä olevat kohdat sekä vuosien 1991 ja 1993 7,355 miljardin pesetan lisämaksut, jotka olivat mahdollisesti tukea, koska oli ilmoitettu suunnitelmasta, jolla telakoille annettaisiin mahdollisuus jatkaa toimintaansa tappioiden kasvamisesta huolimatta, sekä Astanon telakan toiminnan yhteensopivuutta sen vuonna 1991 myönnettyyn tukilupaan5 liitetyn edellytyksen kanssa, että telakan laivanrakennustoiminta piti lopettaa. Näiden seikkojen selvittämiseksi Espanjan hallitus on helmikuun ja maaliskuun aikana toimittanut lisätietoja, joihin sisältyy tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma sekä liittyvästä valtion tasalle saatettuja yksityiskohtia asiaan rahoitusavusta. lisää ajan Koska näihin toimenpiteisiin sisältyy tukea, joka ei sovellu laivanrakennukselle myönnettävästä tuesta annettuun direktiiviin, tarvitaan poikkeus direktiivistä, ennen kuin komissio voi hyväksyä nämä toimenpiteet. tiedonannossa määritellään komission Tässä ehdotukset, mukaanlukien poikkeukseen liitettävät edellytykset. sellaista poikkeusta koskevat 2. Espanjan valtion telakat 2. 1 Espanjan viranomaisten OECD:n poikkeusta koskevan pyynnön esittämisen aikaan toimittamien tietojen mukaan valtion telakoiden kokonaistuotantokyky oli 240 000 tasattua bruttorekisteritonnia ja valtion omistuksessa oli kolme suurta telakkaa (Puerto Real, Sevilla ja Sestao), joiden yhteinen tuotantokyky oli 195 00 tasattua bruttorekisteritonnia, ja kolme keskikokoista telakkaa (Juliana, Barreras ja Astander), joiden tuotantokyky oli yhteensä 45 00 tasattua bruttorekisteritonnia. Yksityisiä telakoita on 21, ja niiden tuotantokyky on yhteensä 160 000 tasattua EYVLN:oC75, 15. 3. 1996, s. 2 EYVLNroL 351, 31. 12. 1994, s. 10 EYVL N:o C 53, 22. 2. 1997, s. 3 Asia C 26/89, EYVL N:o C 66, 14. 3. 1991, s. 10 a bruttorekisteritonnia, joten Espanjan laivanrakermuskapasiteetti on yhteensä 400 000 tasattua bruttorekisteritonnia. 2. 2 Valtion telakoita oli 31 päivänä joulukuuta 1994 toiminnassa seuraavasti: AESA Puerto Real AESA Cadiz AESA Sevilla AESA Sestao Astander Juliana Astano Barreras Uudisrakentaminen Korjaus- ja muunnostyöt Uudisrakentaminen Uudisrakentaminen Korjaus- ja muunnostyöt Uudisrakentaminen Avomerityöt ja korjaukset Uudisrakentaminen 2. 3 2. 4 Astanon tuotantokyky oli 135 000 tasattua bruttorekisteritonnia, ja sen on oltava suljettuna uudisrakentamisen osalta maaliskuuhun 1997; tämä oli vuonna 1991 myönnetyn tappionkorvaustuen myöntämisen edellytyksenä. Juuri ennen Espanjan liittymistä Euroopan yhteisöön oli käynnistetty ponnistukset laivanrakennusteollisuuden rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Vuodesta 1984 tuotantokyky on laskenut 1 miljoonasta tasatusta bruttorekisteritonnista 400 000 tasattuun bruttorekisteritonniin (katso kohta 2. 1 edellä). Samana aikana työvoima on vähentynyt 40 000 hengestä 14 750 henkeen (31. 12. 1993). Rakenneuudistuksen helpottamiseksi Espanjalle myörinettiin laivanrakennukselle myönnettävästä tuesta annettujen kuudennen ja seitsemännen direktiivin mukainen poikkeus 1 päivään tammikuuta 1992 direktiivin yleistä toimintatukea koskevista säännöistä, edellyttäen että rakenneuudistus jatkui ja että tukitaso aleni jatkuvasti. Näiden tukien luvan (asia C 26/89) tappionkorvaustuen maksamiseen valtion telakoille vuosina 1987 - 1992; tuki oli yhteensä 126,779 miljardia pesetaa. lisäksi komissio antoi vuonna 1991 2. 5 Lukuisista toteutetuista toimenpiteistä huolimatta valtion telakat olivat edelleen vakavissa rahoitusvaikeuksissa. Tähän oli useita syitä, kuten vaikeana pysynyt markkinatilanne (jolle oli luonteenomaista telakoiden huomattava alityöllisyys) ja tukimaksujen viivästyminen talousarviorajoitteiden vuoksi. Valtion telakat ovat siksi tehneet edelleen huomattavia tappioita, kuten seuraavasta ilmenee: Liikevaihto Nettotappio verojen jälk. 1990 91,478 9,179 1991 98,283 6,654 1992 106,137 15,843 1993 95,593 32,525 1994 85,983 27,221 2. 6 Tänä aikana tappiot verojen jälkeen olivat noin 28 prosenttia alhaisemmat kuin tappiot ennen veroja, koska INI pystyi käyttämään DCN:n tappioita tasaamaan muualla yhtymässä syntyneitä voittoja, jolloin DCN sai hyväkseen tästä koituvat verohyvitykset. (Liikevaihtolukuihin sisältyvät sopimuskohtaisina toimintatukina ja rakenneuudistustukina saadut tuet, mutta eivät tappionkorvaustuet. ) 2. 7 Vuoden 1995 toiminnallinen tappio oli 40 miljardin pesetan ja vuoden 19% tappio 37 miljardin pesetan luokkaa. 17 2. 8 2. 9 telakoiden Tämän vuoksi laadittiin vuoden 1995 aikana uusi valtion rakenneuudistussuunnitelma. Osia tästä suunnitelmasta, erityisesti työvoiman vähentämistä koskevia, on jo toteutettu 1 päivän tammikuuta 19% jälkeen. Eräitä muita alkuperäisen suunnitelman osia on vahvistettu lisätoimenpitein. Rakenneuudistussuunnitelman tavoite on päästä nollatulokseen vuoteen 1998 mennessä sekä yksittäisillä telakoilla että koko DCN:n tasolla. Suunnitelman keskeiset osat voidaan tiivistää seuraavasti: yhtymän rakenteen uudistaminen niin että kutakin telakkaa kohdellaan erillisenä yksikkönä materiaalien ostokustannusten alentaminen 8 prosentilla työvoiman vähentäminen vuoden 1994 lopun 10 017 hengestä (vuonna 1984 määrä oli 25 000 henkeä) 6 100:aan vuoden 1998 lopussa (näistä vain 3 789 työskentelisi uudisrakentamisessa) palkkojen jäädyttäminen vuosiksi 1997 ja 1998 joustavuuden lisääminen työskentelytavoissa ja työntekijöiden liikkuvuuden parantaminen telakoiden välillä käytettävissä olevan kapasiteetin optimaalinen käyttö nykyisen tilauskannan ja allekirjoitettujen ja neuvotteluvaiheessa olevien sopimusten perusteella investoiminen tekniikan parantamiseen 35 prosentin lisäys uudisrakennuskapasiteetissa (nykyisin noin 36 tasattua bruttorekisteritonnia henkeä kohden vuodessa; vuonna 1988 16 tasattua bruttorekisteritonnia henkeä kohden vuodessa) rahoituskulujen alentaminen 4 prosenttiin liikevaihdosta. 3. Ehdotettu rahoitustuki 3. 1. Näitä rakennemuutoksen lisätoimenpiteitä ehdotetaan tuettavaksi yhteensä 179 194 miljardin Espanjan pesetan julkisella rahoitusavulla, joka koostuu seuraavista osista: miljardia pesetaa Sosiaalituet Investointituet (i) (ii) (iii) Aikaisempien tappioiden korvaus 80 10 89,104 Sosiaalituet: 3. 2 Sosiaalituet jakaantuvat seuraavasti: Työvoiman vähennykset ennen 31 päivää joulukuuta 1995 Tulevien työvoiman vähennysten arvioidut kustannukset Satunnaiset kulut miljardia pesetaa 5,229 65,777 8,994 3. 3 Suuri osa työvoiman vähennyksistä on jo toteutettu, ja nykyisin telakoilla työskentelee noin 7000 henkeä. Tukea oli maksettu 31 päivään joulukuuta 19% mennessä jo yhteensä 66,816 miljardia pesetaa, ja 13,184 miljardin pesetan loppuerä on tarkoitus maksaa vuonna 1997. 3. 4 Telakoittani työvoiman vähennykset jakaantuvat seuraavasti: 4. to Telakka Puerto Real Sestao Sevilla Juliana Barreras Astano Cadiz Astander Yrityspalvelut yms. Työvoima v:n 1994 lopussa 2031 2458 679 720 454 1971 615 433 656 Työvoima v. n 1998 lopussa 1390 1230 364 450 355 1180 390 292 449 Vähennys 641 1228 315 270 99 791 225 141 207 Yhteensä 10017 6100 3 917 Investointituet 3. 5 Yhteensä 10 miljardin pesetan investointituet on tarkoitus maksaa vuoden 1997 tehtäviä loppuun mennessä ja ne koskevat monenlaisia kaikilla ja investointeja, mm. ja tuotevirtojen kehityskeskuksen perustamista, ympäristötoimenpiteitä jakaantuvat seuraavasti: telakoilla tuotantoprosessien (mukaanlukien CAD/CAM), parantamista järjestelmiä, integroituja tutkimus- jne. Ne teknisiä miljoonaa pesetaa Tekninen tieto Tuotevirtojen parantamiseen liittyvät tehtaan muutokset Työtilojen asennusten ja tehokkuuden parantaminen Muutokset uusia tuotteita varten Nostotelakoiden ja altaiden parannukset Uuden tekniikan käyttöönotto Juottolaitteet Ympäristöhaittojen vähentäminen Aputoimintojen parantaminen Toimipaikan huollon parantaminen Varastojen mukauttaminen Huolto ja laitteiden uusiminen Turvallisuuden parantaminen Laadunvalvonta Tietojärjestelmien parantaminen Korjauspajojen ja -laitteiden parantaminen Konetyöpajojen parannukset Konetyöstö Sekalaiset YHTEENSÄ 476 2511 1327 900 1034 660 120 1080 116 516 77 277 237 26 36 170 227 85 125 10000 U Nämä investoinnit jakaantuvat telakoittain seuraavasti: Telakka Puerto Real Sestao Sevilla Juliana Barreras Astano Cadiz Astander Yrityspalvelut yms. Mrd. pesetaa 1,75 3,3 0,33 0,35 0,3 1,85 0,35 0,25 1,5 Yhteensä 10,5 Tappion korvaus 3. 7 Edellä mainittu 89,104 miljardin pesetan tappion korvaus sisältää 64,1% miljardia 31 päivänä pesetaa, joilla katetaan maksamatta oleva loppuvelka, joka oli joulukuuta 1994 126,779 miljardia'pesetaa vuonna 1991 hyväksyttyä vuosien 1987- 92 tappion korvausta, mutta jonka maksaminen talousarviorajoitusten vuoksi viivästyi, sekä 24,908 miljardia pesetaa, joilla katetaan maksuviivästymistä johtuvat korot. Nämä maksamattomat erät jakaantuvat eri telakoille seuraavasti: Miljardia pesetaa AESA Barreras Astano Juliana Astander Yhteensä 1995 1996 1997 1998 24,706 30,194 12,244 3,476 Yht. 70,610 0,381 0,104 0,210 0 0,695 5,924 1,579 3,025 1,180 11,708 2,04$ 1,580 0,719 0,153 4,497 0,59 0,468 0,461 0,075 1,594 33,646 33,925 16,659 4,884 89,104 3. 8 Espanjan viranomaisten mukaan vain 39,376 miljardia pesetaa oli maksettu 31 päivään joulukuuta 19% mennessä. Tänä vuonna on tarkoitus maksaa 47,047 miljardia pesetaa, ja loput 2,681 miljardia pesetaa vuonna 1998. Mmx toimenpiteet 3. 9 Edellä esitettyjen toimenpiteiden lisäksi Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että koska vuoden 1997 tappioennusteet ovat korkeammat kuin suunnitelmassa oletetut, tarvitaan 15 miljardin pesetan ylimääräinen pääoman lisäys. Lisäksi telakat hyötyvät myös verohyvityksistä, jotka nyt arvioidaan 58 miljardiksi pesetaksi vuoden 1998 loppuun mennessä (93 artiklan 2 kohdan mukaisessa menettelyssä summa oli 48 miljardia pesetaa). (Kuten edellä kohdassa 2. 6 todettiin, DCN:n verojenjälkeisiä tappioita alensi valtion omistama INI, joka Espanjassa osakeomistusten osalta vallitsevan käytännön mukaan tasasi tappiot ennen veroja muualla yhtymässä saatujen voittojen avulla. DCN:n DCN rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan tällaisten hyvitysten olevan edelleen verohyvityksistä. seuranneista tästä osan sai <ZV mahdollisia, vaikka DCN on 1 päivästä elokuuta 1995 ollut osa tappiollista valtion holdingyhtiötä AIE:tä. ) 3. 10 Näiden tappionkorvausten lisäksi telakat näyttävät saaneen lisämaksuina yhteensä 62,068 miljardia pesetaa vuosina 1988-94 maksamatta jääneiden tukien korkojen kattamiseksi. Tämä summa sisältää 24,325 miljardia pesetaa, jotka liittyvät maksamattomaan sopimuskohtaiseen ja rakenneuudistustukeen ja 37,703 miljardia pesetaa maksamattoman tappion korvauksen kattamiseen. Telakat saivat myös ylimääräisiä maksuja INLltä yhteensä 7,355 miljardia pesetaa vuonna 1991 ja vuonna 1993 noina vuosina toteutettujen työvoiman vähennysten kustannuksiin sekä Amoco Câdizin (yhteensä 3,980 miljardia pesetaa/300 ' onnettomuudesta vuonna 1978 maksettavaksi tulleiden yhteensä 3,375 miljardin työntekijää) pesetan vahingonkorvausten kustannuksiin. 4. Tuotantokyvyn vähennykset 4. 1 Rakenneuudistussuunmtelmassa ehdotetaan, että valtion telakoiden tuotantokykyä alennettaisiin välittömästi 30 000 seuraavin toimenpitein: tasattua bruttorekisteritonnia lopettaminen Astanderin uudisrakentamisen valmistui 1990); telakka keskittyy yksinomaan muunnos-ja korjaustöihin kuivatelakan (146,6 m x 21,8 m) sulkeminen Sestaossa kuivatelakan (148,7 m x 22,5 m) käytön lopettaminen Sevillassa nostotelakan (60 m x 15 m) sulkeminen Sevillassa nostotelakan (67 m x 14 m) sulkeminen Barrerasissa. telakalla (viimeinen alus 4. 2 Tämän seurauksena valtion telakoiden yhteiskapasiteetti laskisi 240 000 tasatusta bruttorekisteritonnista 210 000 tasattuun bruttorekisteritonniin; vähennys jakaantuisi seuraavasti: Puerto Real Sestao Sevilla Barreras Juliana Astander tasattua bruttorekisteritonnia Nykyinen 80 000 85 000 30 000 18500 18 500 8000 240000 Ehdotettu 75 000 75 000 23 000 18 500 18 500 Q 210000* Vähennys 5 000 10 000 7 000 0 0 8 000 30000 (* tätä yhteiskapasiteettitasoa noudatettaisiin, vaikka yksittäisten telakoiden tasolla voisi tapailtua muutoksia yhteismäärän rajoissa) 4. 3 Espanjan viranomaiset ovat sitoutuneet siihen, että Astanon telakka (tuotantokyky 135 000 tasattua bruttorekisteritonnia), joka kohdassa 2. 2 tarkoitetun vuonna 1991 myönnetyn tukiluvan mukaisesti voitaisiin avata laivanrakennukselle maaliskuun lopussa 1997, pysyy suljettuna tällaiselta toiminnalta. 4. 4 Lisäksi alennettaisiin yksityisillä tuotantokykyä 17 500 bruttorekisteritonnia sulkemalla kapasiteettia ja/tai muuttamalla toimintaa. telakoilla tasattua <M 4. 5 Yksityisten telakoiden tuotantokykyä alennettaisiin seuraavasti: Telakka Tuotantokyky (tasattua bruttorek. tn) Sulkernisvuosi (uudisrak. ) Uusi toiminta 1 Atlântico 10 000 Ardeag 2 000 Luzuriaga 2 5006 1990 1993 1995 Suljettu kokonaan (laitteet purettu) Suljettu kokonaan (laitteet purettu) Omistaja vaihtunut; nyt pääosin muunnos- ja korjaustöitä sekä pienten alusten rakentamista Mallorca 3 000 1995 Korjaustyöt 5. Komission kanta 5. 1 5. 2 OECD:n sopimuksessa ennakoitiin tarvetta jatkaa Espanjan valtion telakoiden rakenneuudistusta. Neuvoston asetuksen 3094/95 tarkoituksena on panna täytäntöön sopimuksen valtion tukea koskevat määräykset. Koska OECD:n sopimus ei kuitenkaan ole vielä tullut voimaan, neuvoston asetuksessa 1904/96 säädetään, että laivanrakennukselle myönnettävästä tuesta annetun seitsemännen direktiivin (90/684/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/73/EY) soveltamista jatketaan, kunnes sopimus tulee voimaan ja enintään 31 päivään joulukuuta 1997. 5. 3 Tästä seuraa, että tätä asiaa arvioidessaan komission on pidettävä mielessä OECD:n sopimuksen määräysten tausta ja otettava lähtökohdakseen direktiivin määräykset. Komission on asiaa käsitellessään erityisesti selvitettävä tuotantokyvyn ovatko julkiset rahoitustoimet ja missä määrin valtion tukea, ja jos ne ovat, ovatko ne yhteensopivia laivanrakennusdirektiivin kanssa, riittävätkö ja määrältään luonteeltaan korvaamaan kilpailun vääristymät yleensä ja erityisesti täyttämään direktiivin määräykset (kun otetaan huomioon myös OECD:n poikkeuksen tausta), ja johtavatko suunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet siihen, että telakoiden elinkelpoisuus palautuu (eikä lisätukia enää tulevaisuudessa tarvita). vähennykset Elinkelpoisuus 5. 4 Espanjan viranomaisten mukaan telakoiden elinkelpoisuus saavutettaisiin hyvin pian, vuoden 1998 loppuun mennessä, jos kaikki suunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet toteutetaan kokonaan. Jos jokin telakka ei saavuta elinkelpoisuutta tuohon määräaikaan mennessä, lukuunottamatta sulkemistukea ja tulevaisuudessa tehtäviin sopimuksiin liittyvää laivanrakennusalalla voimassa olevien sääntöjen mukaista sopimuskohtaista tukea. Komissio katsoo tässä ja varmistaa vaiheessa, että se on riittävä sille ei enää makseta tutkia elinkelpoisuutta, lisätukea, tapa Alennettu 5 000 tasatusta bruttorekisteritonnista 8 2£ elinkelpoisuuden saavuttamisen tekemällä siitä tuen hyväksymisen edellytyksen. Tämä hyväksyminen riippuisi myös komission jossa tarvittaessa avustaisivat riippumattomat asiantuntijat; täten varmistettaisiin, että riittävä elinkelpoisuus (eli nollatulos) saavutettaisiin. tarkasta valvonnasta, Tuotantokyvyn vähennykset 5. 5 5. 6 5. 7 5. 8 5. 9 Kapasiteetin vähennyksen osalta on todettava, että valtion telakat toimivat viime vuonna Espanjan viranomaisten mukaan lähes 100 prosentin käyttöasteella tuottaen noin 230 000 bruttorekisteritonnia. Sen vuoksi ehdotettuja vähennyksiä voidaan pitää todellisen kapasiteetin todellisena vähennyksenä. Espanjan viranomaiset ovat sitoutuneet myös siihen, että telakoiden tuotanto ei ylitä 210 000 tasattuun bruttorekisteritonniin vähennettyä tuotantokykyä. Komissio sitoutuu riippumattomien asiantuntijoiden avulla valvomaan tarkasti todellisia tuotantotasoja varmistaakseen, että tätä tuotantotasoa ei ylitetä. Direktiivin 7 artiklan 1 kohdan periaatteiden mukaisesti näin menetettäisiin kymmenen vuotta alkaen siitä, kun komissio on lopullisesti hyväksynyt tukipaketin. Komissio kiinnittää huomiota myös Espanjan viranomaisten sitoumukseen, että Astanon olemassaolevaa 135 000 tasatun bruttorekisteritonnin kapasiteettia ei aseteta laivanrakennuskäyttöön. Tämä on hyvin merkittävää, koska muutoin, ilman ehdotettuja tuotantokyvyn vähennyksiä, DCN:n kokonaiskapasiteetti kasvaisi huomattavasti. Jäljellä on kuitenkin kysymys Astanon toiminnasta kelluvien tuotanto-, varastointi- ja purkualusten (FPSO) alalla, jolla se on tehnyt sekä uudisrakennus- että muunnostöitä. Espanjan viranomaiset katsovat, että FPSO-alukset eivät kuulu direktiivissä määriteltyyn laivanrakennukseen. He väittävät, että tällaisilla aluksilla on liikkumis- ja ohjauskykyä vain sen verran, että ne voivat pysyä paikallaan ja liikkua tuotantoalueella, ja että ne pitemmillä matkoilla tarvitsevat hinausapua. Komissiolla on tässä vaiheessa asiasta kuitenkin edelleen epäilyjä. Sen mielestä FPSO-alukset ovat metallirunkoisia merenkulkualuksia, jotka kuuluvat direktiivin soveltamisalaan, paitsi jos valmis alus ei pysty liikkumaan ohjatusti ilman ulkopuolista apua tai vintturin ja ankkurin kaltaisia apuvälineitä. 5. 10 Näistä seikoista johtuen komissio aikoo tässä vaiheessa käyttää riippumattomia teknisiä neuvonantajia, jotta FPSO-aluksia koskevaa kysymystä voidaan tutkia edelleen tämän vuoden syksyllä käytävää laivanrakennusalan tulevaa tukipolitiikkaa koskeva keskustelua silmälläpitäen. Valtion rahoitustuki 5. 11 Kuten edellä kohdassa 3. 1 todettiin, ilmoitettuihin tukitoimiin kuului komission direktiivin 5 A artiklan mukaan hyväksymän 89,104 miljardin pesetan tappionkorvaustuen lisäksi 80 miljardin pesetan sosiaalituki ja 10 miljardin pesetan investointituki. 5. 12 todetaan muun muassa, että Sosiaalitukien osalta direktiivin 7 artiklassa sosiaalitukea, tai tavalliset tarkoitettu kattamaan korjaustelakoiden osittaisesta tai täydestä sulkemisesta aiheutuvat kulut, voidaan laivanrakennus- joka on 9 ?r jos sulkemisesta pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, johtuva kapasiteetin väheneminen on todellista ja peruuttamatonta. Nykyvaiheessa tämä edellytys näyttää täyttyvän tässä tapauksessa. Samoin voidaan ilmoittamaton vuosina 1991 ja 1993 maksettu 3,980 miljardin pesetan sosiaalituki katsoa tässä vaiheessa kuuluvaksi telakoiden yleiseen rakenneuudistukseen, ja näin ollen sekin näyttää olevan direktiivin 7 artiklan mukaista. rakenneuudistussuunnitelmaan, 5. 13 Kymmenen miljardin pesetan investointituen osalta taas on todettava, että direktiivin 6 artiklan mukaan investointitukea ei voida myöntää laivanrakennukseen, ellei se telakan kuulu laivanrakennustuotantokyky ei kasva tai, jos se kasvaa, ole suoraan sidoksissa peruuttamattomaan laivanrakennustuotantokyvyn vähenemiseen jäsenvaltion muilla telakoilla kyseisenä ajanjaksona. Investointitukea ei voida myöntää korjaustelakoille, ellei se ole sidoksissa rakenneuudistussuunnitelmaan, joka johtaa kyseisen jäsenvaltion yleisen laivankorjauskapasiteetin vähenemiseen. seurauksena jonka 5. 14 Koska kyseisten telakoiden laivanrakennuskapasiteettiin ei ehdoteta lisäystä ja laivankorjauskapasiteetti vähenee (työvoiman vähennysten vuoksi), näyttää tässä vaiheessa siltä, että 6 artiklassa olevia edellytyksiä noudatetaan. 5. 15 Tästä syystä komissio päättelee, että on todennäköistä, että kaikki OECD:n tuet voidaan hyväksyä poikkeuksen mukaan yhteensopiviksi direktiivin kanssa, kuten myös vanhat sosiaalituet. jäljellä olevat ilmoitetut 5. 16 Jäljellä on kuitenkin useita muita rakenneuudistukseen liittyviä toimenpiteitä. tukien korkojen kattamiseen 5. 17 Vuosina 1988 - 1994 maksamatta jääneiden tarkoitettuihin 62,028 miljardin pesetan lisämaksuihin sisältyy komission käytettävissä olevien tietojen mukaan 24,325 miljardia pesetaa niiden korkojen kattamiseen, hyväksytystä, maksamattomasta aiemmin sopimuskohtaisesta tuotantotuesta ja rakenneuudistustuesta sekä 37,703 miljardia pesetaa niiden korkojen kattamiseen, jotka syntyivät aiemmin hyväksytystä, maksamattomasta tappionkorvaustuesta. aiheutuvat jotka 5. 18 Espanjan viranomaiset väittävät, että maksut ovat yleinen toimenpide, jota voidaan soveltaa mihin taliansa yritykseen vastaavassa tilanteessa ja että valtiolla oli tuolloin DCN:n osakkaana olleen INI:n kautta laillinen velvollisuus suorittaa maksut. Komissio epäilee edelleenkin, oliko tällaista velvoitetta olemassa. Maksamispäätös näyttää olleen yksipuolinen ja harkinnanvarainen toimenpide. lisäraha oli telakoille, koska 5. 19 Vaikka komissio myöntää, että maksut eivät todennäköisesti merkinneet taloudellista tarkoitettu vain DCN:lle aiheutuneiden etua rahoituskulujen kattamiseen sen jouduttua ottamaan lainaa tukien viivästymisen vuoksi, on tässä vaiheessa pääteltävä, että korkojen maksu merkitsee uutta tukea. Tämä vastaa sitä menettelytapaa, jota noudatettiin OECD:n poikkeuksen mukaisen ja direktiivin 5A artiklan mukaisesti hyväksytyn 89,104 miljardin pesetan tappionkorvaustuen suhteen, johon myös sisältyy korkoja. 5. 20 Direktiivissä ei ole oikeusperustaa sellaisten tukien hyväksymiselle, jotka muodostavat tukikaton ylittävän lisätoimintatuen. 5. 21 Verohyvitysten (58 miljardia pesetaa) osalta taas näyttää siltä, että menneisyydessä INI vähensi verojen jälkeisen tappiot Espanjan tavanomaisen holdingyhtiöitä 10 2é koskevan käytännön mukaisesti tasaten tappiot ennen veroja muualla yhtymässä syntyneiden voittojen kanssa. Suunnitelmaan sisältyvissä rahoituskaavailuissa oletetaan samanlaisten verohyvitysten olevan mahdollisia vuoden 1998 loppuun. ne kuin olisivat 5. 22 Espanjan viranomaiset ovat saattaneet voimaan yleisen lain, jota sovelletaan kaikkiin yrityksiin, jotka ovat sellaisessa asemassa, että ne voivat saada valtiolta saman summan verojen olleet konsolidointijärjestelmässä. On ehdotettu, että näitä järjestelyjä sovellettaisiin 31 päivään joulukuuta 1999. Espanjan viranomaisten mukaan tällainen yleistoimenpide ei ole valtion tukea. Koska ei kuitenkaan ole mitään tietoa siitä, mitä mahdolliset edunsaajat voisivat telakoiden lisäksi olla, komissio katsoo tässä vaiheessa, että toimenpide on DCN:lle suunnattu erityistoimenpide, joka ei ole laivanrakennukselle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin mukainen. oikeutettuja saamaan 5. 23 Odotettua suurempien tappioiden korvaamiseen ehdotettu 15 miljardin pesetan pääomansiirron vuonna 1997 katsotaan tässä vaiheessa olevan direktiivin kanssa ristiriitaista valtion tukea. 5. 24 INI:n Amoco Câdizin onnettomuuden synnyttämien velvoitteiden kattamiseksi suorittaman poikkeuksellisen 3,375 miljardin pesetan maksun osalta komissio tunnustaa, että velvoitteet ovat peräisin vuodelta 1978 eli ajalta ennen Espanjan liittymistä yhteisöön, eikä niiden maksamista siksi tässä vaiheessa tule pitää perustamissopimuksessa tarkoitettuna valtion tukena. 5. 25 Edellä esitetystä seuraa, että useista asiaan liittyvistä toista, joiden yhteissumma on 318,112 miljardia pesetaa, 183,084 miljardia pesetaa on hyväksytty tai voitaisiin hyväksyä laivanrakennukselle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin mukaisiksi, jolloin poikkeus tarvitaan 135,028 miljardin pesetan tuelle, joka koostuu seuraavista osista: Miljardia Espanjan pesetaa Korkojen maksut 1988 - 94 Verohyvitykset 1995 -1999 Vuoden 1997 pääoman lisäys Yhteensä 62,028 58,00 15. 00 135,028 H ?> ISSN 1024-4492 KOM(97) 132 lopullinen X J LÖ JLTJL J \ JL J V tf JLJL JL FI 07 Luettelonumero : CB-C0-97-U9-F1-C ISBN 92-78-17486-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1015/97 von Anne ANDRÉ-LÉONARD an die Kommission. Programm Med-Media

eurovoc_concepts:
EU programme
European cooperation
Mediterranean region (EU)
administrative transparency
decentralisation
film production
fund (EU)
management

formats: html print


title: Relatório especial nº 3/97 relativo ao sistema descentralizado de execução do programa PHARE (período 1990 - 1995), acompanhado pelas respostas da Comissão (Apresentado nos termos do nº 4, segundo parágrafo, do artigo 188º -C do Tratado CE)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU financing
EU programme
accession to the European Union
appointment of staff
decentralisation

formats: html pdfa1b print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1048/97 dos Deputados Jesús CABEZÓN ALONSO , Manuela FRUTOS GAMA à Comissão. Produção de tabaco e emprego

eurovoc_concepts:
European Commission
Extremadura
common organisation of markets
job cuts
less-favoured region
production improvement
tobacco


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1120/97 do Deputado Doeke EISMA à Comissão. Projectos de construção no Ijmeer (Países Baixos)

eurovoc_concepts:
North Holland
application of EU law
building plot
environmental impact
environmental protection
housing policy
impact study
protected area
protection of animal life


title: RÈGLEMENT (CE) N° 507/97 DE LA COMMISSION du 19 mars 1997 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a Council Directive on the approximation of the laws of the Member States relating to collective redundancies'

eurovoc_concepts:
codification of EU law
collective dismissal
consolidation of EU law
job cuts
worker consultation


title: Avis du Comité économique et social sur les «Relations entre l'Union européenne et la Chine»

eurovoc_concepts:
China
EU relations
economic reform
human rights
support policy


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1056/97 van Jesús CABEZÓN ALONSO aan de Commissie. Wijzigingen van de steun voor olijfolie

eurovoc_concepts:
EU control
aid per hectare
aid system
aid to agriculture
information system
olive oil
olive-growing
production aid


title: WRITTEN QUESTION No. 1007/97 by Pierre BERNARD-REYMOND to the Commission. Establishment of a European volunteer service for young people in the field of humanitarian aid

eurovoc_concepts:
developing countries
humanitarian aid
international voluntary worker
third country
voluntary military service
voluntary organisation
voluntary work
youth exchange scheme


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 507/97 af 19. marts 1997 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager


title: 97/195/CE: Décision de la Commission du 19 mars 1997 relative au marquage et à l'utilisation de viandes porcines en application de l'article 9 de la directive 80/217/CEE du Conseil concernant les Pays-Bas (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
Netherlands
health certificate
health control
slaughter of animals
swine
veterinary inspection


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over: - de "Mededeling van de Commissie aan de Raad, het Europees Parlement en het Economisch en Sociaal Comité 'Doorzichtigheid van de wetgeving binnen de interne markt voor de diensten van de Informatiemaatschappij'", en - het "Voorstel voor een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad voor een derde wijziging van Richtlijn 83/189/EEG betreffende een informatieprocedure op het gebied van normen en technische voorschriften"

eurovoc_concepts:
European standard
information
single market
standardisation
technical regulations


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1050/97 af Jesús CABEZÓN ALONSO , Manuela FRUTOS GAMA til Kommissionen. Tobaksimport

eurovoc_concepts:
import
production aid
third country
tobacco
tobacco industry


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di direttiva del Consiglio concernente il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri in materia di licenziamenti collettivi»