title: The International Fund for Ireland - An evaluation report pursuant to the provisions contained in Council Regulation (EC) No 2687/94

eurovoc_concepts:
EU financing
Ireland
United Kingdom
activity report
cross-border cooperation

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 25. 03. 1997 COM(97) 130 final 97/0116 (CNS) Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) on Community financial contributions to the International Fund for Ireland THE INTERNATIONAL FUND FOR IRELAND An evaluation report pursuant to the provisions contained in Council Regulation (EC) No 2687/94 (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM The International Fund for Ireland was established in 1986 in order to contribute to the work envisaged in Article 10(a) of the Anglo-Irish Agreement of 15 November 1985 which provides that "The two governments shall cooperate to promote the economic and social development of those areas of both parts of Ireland which ha\>e suffered most severely from the consequences of the instability of recent years, and shall consider the possibility of securing international support for this work". The objectives of the Fund are to promote economic and social advance and to encourage contact, dialogue and reconciliation between nationalists and unionists throughout Ireland. The EC, recognizing that the objectives of the Fund were a reflection of those pursued by itself, wished to give practical support to the initiative. From 1989 until 1995, this has taken the form of an annual contribution of ECU 15 million which was written into the budget and implemented by the Commission. The Commission has been represented by an observer at Board meetings since the beginning of 1989 and has thus been able to monitor the progress of the Fund. The Commission has always insisted that the Community's contribution be used as a priority for cross-community projects, thereby encouraging dialogue and reconciliation, and that it have a genuine additional impact in the areas concerned, i. e. that it should not be used as a substitute for other public or private expenditure. The Fund is a particular example of successful Anglo-Irish cooperation in promoting reconciliation between the two communities and their economic and social progress. Since its inception, the Fund has supported some 3 500 projects to the benefit of both communities. The Joint Declaration by the Taoiseach Mr. Reynolds and Prime Minister Major of 14 December 1993 has given new impetus to the reconciliation process. It was welcomed by the Commission in a statement issued on 16 December 1993 indicating that the achievement of peace would bring many social and economic benefits to the region, the Member States concerned and the European Union as a whole, and expressing the wish to give practical support to the process. The Joint Declaration was also welcomed in a statement issued by the General Affairs Council on 20 December 1993. On 31 October 1994 the Council adopted Regulation (EC) No 2687/94 on Community Financial Contributions to the International Fund for Ireland relating to 1995, 1996 and 1997. For each of those years ECU 20 million has been provided as part of the annual budgetary procedure. Pursuant to Article 3 of the above Regulation, an annual survey and list of projects which have received aid has been made, as well as an assessment of the nature and impact of the interventions, with particular regard to the objectives of the Fund and the criteria set out in the first and second paragraphs of Article 2 of the Regulation. Pursuant to Article 5 of the Regulation, an evaluation has been drawn up by the Commission for the European Parliament and the Council assessing the need for continuing contributions beyond 1997. On the basis of those evaluations and the Commission's ongoing monitoring of the Fund's activities, notwithstanding the major Community structural Fund commitment for the whole of the Island of Ireland, and the considerable effort made under the Special Programme for Peace and Reconciliation in Northern Ireland, continuation of financial contributions to the International Fund is recommended as an effective complement to other Community support for the peace process. Since the present arrangement for Community contributions expires on 31 December 1997, it is proposed that the Council adopt the attached Regulation. In view of the funding already provided, and in order to allow for the fact that the still volatile situation in the region must improve, it is suggested to limit the term of the support to two years. In the Commission's view the annual contribution for each of the years 1998, and 1999 should be ECU 17 million. A review of the performance of the Fund and the need for further support will be made by the Commission before 1 April 1999. It is further proposed that the following conditions shall apply in respect of this contribution: priority shall be given to projects which have a strong reconciliation and cross-community element; it shall be ensured that it has a genuine additional impact in the areas concerned and not therefore be used as a substitute for other public or private expenditure. Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) on Community financial contributions to the International Fund for Ireland THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 235 thereof, Having regard to the proposal from the Commission1, Having regard to the opinion of the European Parliament2, Whereas the programmes of the International Fund for Ireland (hereinafter "the Fund") encourage cross-border and cross-community cooperation and thereby promote dialogue and reconciliation between nationalists and unionists; Whereas the Fund is an example of successful Anglo-Irish cooperation in promoting reconciliation between the two communities and their economic and social progress; Whereas ECU 15 million a year has been provided from the Community budget from 1989 until 1995 to support projects of the Fund which have a genuine additional impact in the areas concerned; Whereas pursuant to Council Regulation (EC) No 2687/94 of 31 October 1994 on Community financial contributions to the International Fund for Ireland3, for 1995, 1996 and 1997, the amount established as part of the budgetary procedure for each of these years has been ECU 20 million; Whereas the assessments carried out in accordance with Articles 3 and 5 of Regulation (EC) No 2687/94 have confirmed that the Community's contribution has been used in accordance with the objectives of the Fund and the criteria laid down in the first and second paragraphs of Article 2 of the above Regulation; Whereas Regulation (EC) No 2687/94 expires on 31 December 1997; Whersas the peace process in Northern Ireland requires a continuation of Community support beyond that date; Whereas the Commission adopted on 28 July 1995 a decision granting Structural Funds assistance to the Special Support Programme for Peace and Reconciliation in Northern Ireland and in the Border Counties of Ireland; 1 2 3 OJ No C Opinion delivered on OJNoL286, 5. 11. 1994, p. 5. Whereas the Community contribution should be used by the Fund in priority for projects that are consistent with the activities funded by the Special Support Programme for Peace and Reconciliation; Whereas such support should take the form of financial contributions for a period of two more years; Whereas an assessment reviewing the Fund's performance and the need for further support should be drawn up before 1 April 1999; Whereas the amount deemed necessary for the Community contribution to the Fund is ECU 17 million for each of the years 1998 and 1999, expressed in current values; Whereas this support will contribute to reinforcing the solidarity between the Member States and between their peoples; Whereas the Treaty provides no powers other than those in Article 235 for the adoption of this Regulation, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 An annual contribution shall be made to the International Fund for Ireland (hereinafter called "the Fund") for each of the years 1998 and 1999. The amount of this contribution shall be established as part of the annual budgetary procedure. Article 2 The contribution shall be used by the Fund in priority for projects of a cross-border or cross-community nature, in partiailar those consistent with the objectives of the Special Support Programme for Peace and Reconciliation. The contribution shall be used in such a way that it has a genuine additional impact on the areas concerned and should not therefore be used as a substitute for other public and private expenditure. The Commission shall be represented by an observer at the Board meetings of the Fund. Article 3 The Commission shall administer the contributions. The Commission shall submit, not later than 1 April 1999, a report to the budgetary authority covering inter alia the following matters: a survey of the Fund's activities; a list of projects which have received aid; an assessment of the nature and impact of the interventions, in respect, notably, of the objectives of the Fund and the criteria laid down in the first and second paragraphs of Article 2; an annex containing the results of the verifications and controls carried out by the Commission representative or its agents. The annual contribution shall be paid in two parts as follows: Article 4 (a) an advance of 80% will be paid after the chairman of the Board of the Fund has signed the Commission's standard undertaking relating to grants and has undertaken to use the contribution in accordance with Article 2 and after the Commission has received and accepted the beneficiary's annual activity report and audited accounts in respect of the previous year; (b) the remaining 20% will be paid after the Commission has received and accepted the beneficiary's annual activity report and audited accounts relating to the year for which the Community contribution was made. Article 5 Before 1 April 1999, the Commission shall present an evaluation report to the European Parliament and the Council assessing the need for continuing contributions beyond 1999. Article 6 This Regulation shall enter into force on 1 January 1998. It shall apply until 31 December 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, For the Council The President FINANCIAL STATEMENT 1 TITLE OF OPERATION: COMMUNITY CONTRIBUTIONS TO THE INTERNATIONAL FUND FOR IRELAND. 2. 3. 4. BUDGET HEADING INVOLVED: B2-604 LEGAL BASIS: Draft Proposal for a Council Regulation under Article 235 DESCRIPTION OF OPERATION 4. 1. General objective: to encourage contact, dialogue and reconciliation between nationalists and unionists throughout Ireland by promoting the economic and social advance of the two communities. 4. 2. Period covered and arrangements for renewal or extension: 1998, 1999. 5. CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE 5. 1. Non-compulsory expenditure 5. 2. Differentiated appropriations 6. TYPE OF EXPENDITURE Subsidy for joint financing with other sources in the public and/or private sector. 7. FINANCIAL IMPACT 7. 1. Indicative schedule of appropriations 7. 1. 1. Schedule for proposed new operation ECU million (in current prices) 1998 1999 TOTAL 17 17 17 17 34 34 Commitment appropriations Payment appropriations 8. FRAUD PREVENTION MEASURES: the Commission is represented on the Board of the Fund and the final annual contribution is only paid over after receipt and acceptance of the Fund's annual report and audited accounts. 9. SPECIFIC OBJECTIVE 9. 1. Through economic and social development to promote reconciliation between the two communities in both parts of Ireland which have suffered most severely from the consequences of the instability of recent years. 9. 2. Grounds for the operation The Community, recognizing that the objectives of the Fund are a reflection of those pursued by itseh; has given practical backing (ECU 15 million pa. since 1989; ECU 20 million for each of the years 1995, 1996, 1997). Continuation of this contribution for another two years would provide a clear indication of Community support for the peace process in Northern Ireland, which is at a highly critical juncture. 9. 3. Monitoring and evaluation of the operation The Commission will monitor the Fund's activities through its continuing presence on the Board as an observer. It is informed of all the Fund's proposed decisions before they are put to the Board. All Fund-supported projects are moreover monitored by staff responsible for Structural Fund policy implementation to avoid overlap. THE INTERNATIONAL FUND FOR IRELAND An evaluation report pursuant to the provisions contained in Council Regulation (EC) No 2687/94 Introduction 1. Background 2. Assessment of the Work of the International Fund for Ireland 2. 1 Leverage of Other Funds 2. 2 The Fund's activities in relation to contact, dialogue and reconciliation 2. 2. 1 Number of Groups and Board Members 2. 2. 2 Beneficiaries of Programmes 2. 3 Independent Evaluations of the Impact of the IFI 2. 3. 1 The KPMG Report 2. 3. 2 The British-Irish Inter-Parliamentary Body 2. 4 Distribution of the Fund's Resources 2. 5 The Fund's Employment Impact to September 1995 3. The Commission's Conclusions H 12 15 15 15 15 16 17 17 19 20 21 21 Annexes: Fund annual reports for 1995 and 1996 N. B. All amounts are quoted in Pounds Sterling rather than ECU. This has been done to facilitate comparison with figures given in the Fund' annual reports. 10 INTRODUCTION The International Fund for Ireland is a body established by treaty between the Governments of the United Kingdom and of Ireland "to promote economic and social advance, and to encourage contact, dialogue and reconciliation between nationalists and unionists throughout Ireland". The International Fund for Ireland (IFI) was established in 1987. It is supported by contributions from the European Union, the United States of America, Canada, New Zealand and Australia. EU contributions commenced in 1989 and are now the largest single annual contribution to the development budget of the International Fund. In the years 1989-1994 the Community contribution amounted to ECU 15 million per annum. Council Regulation No 2687/94 on Community Financial Contributions to the International Fund for Ireland established a continuing framework for EU contributions to the work of the IFI. The annual contribution for 1995, 1996 and 1997 was raised to ECU 20 million. The Regulation provided that the Community contribution should be used "in priority for projects of a cross border or cross- community nature" and "in a way which has a genuine additional impact on the areas concerned and. not. as a substitute for other public and private expenditure,A The Regulation also provided that the Commission should make an annual report on the International Fund's activities5 and, in addition, should draw up an evaluation report for the European Parliament and the Council assessing the need for continuing contributions beyond 19976. For technical reasons it is deemed more practical to merge the two exercises, particularly since the annual reports published by the Fund (and which are examined in detail by the Commission before publication) contain exhaustive information on projects and finance - which it would be inappropriate to duplicate. The Fund's annual report for 1995 has been published. The 1996 report will be available shortly. The present report provides the Commission's evaluation of the activities of the IFI and its assessment of the need for continuing contributions. Section 1 gives a general background and appreciation of how the Fund operates and a broad assessment of the degree to which its modus operandi is in line with its objectives. Section 2 sets out a variety of indicators of the activities undertaken by the IFI and reports the findings of independent evaluations of the work of the Fund. Section 3 sets out the Commission's conclusions on the work of the fund and on the issue of continuing support by the European Union. In preparing this Report, the Commission had access to a number of case studies illustrating aspects of the work of the IFI and reports of interviews with a number of community workers, commentators and public officials in relation to the impact of the IFI and the challenges which it faces in the future. The case studies and the interviews were undertaken independently on Council Regulation (EC) No 2687/94, Article 2. Council Regulation (EC) No 2687/94, Article 3. Council Regulation (EC) No 2687/94, Article 5. 11 behalf of the Commission to assist in the preparation of this Report. They were influential in the conclusions which the Commission has reached on the work of the IFI. 1. BACKGROUND The Fund's twin objectives concern economic and social advance and the promotion of dialogue and reconciliation between the communities in Northern Ireland and between Northern Ireland and the South. It pursues these aims through a clearly defined set of sub-programmes, each of which has its own allocation within the IFI budget. The table below indicates the actual commitments arising from offers of assistance approved by the IFI in relation to approximately 630 projects during the period October 1994 to December 1996. The information in the table reflects the emphasis which the Fund places on supporting community-led initiatives across its various Programmes, particularly in disadvantaged areas and also marks the introduction of new initiatives and schemes, such as the Communities Initiative. Programmes 1-5 are wholly community led in their nature, while Programmes 6 and 7 have significant elements of community led provision. These programmes accounted for 84% of the Fund's commitments over the period. Programme or Initiative Funds committed UKL million 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Community Economic Regeneration & Special Projects Communities Initiative Rural Development Wider Horizons Flagship Projects Business Enterprise Urban Development Tourism Science & Technology 10 416 4 874 5 401 8 720 7 260 11299 9107 8 321 2 734 1 TOTAL | 68 132 In addition, there is a Communities in Action Initiative which addresses the problem of social exclusion in the most disadvantaged communities, as well as a number of investment companies which have been set up in Northern Ireland and in the Border Counties of the South. 12 list the only includes as one Although "Communities Initiative", this does not, in the Commission's view, give a true picture of the scope of the Fund's activities and impact in terms of reconciliation; all the Fund's programmes clearly seek to pursue the same aim of promoting reconciliation through economic and social advance in such a way as to involve representatives from divided communities and enable them to help themselves. programme identified explicitly The fundamental principle underlying the Fund's approach can be roughly summarized as follows: increased contact between members of opposing communities is essential for the removal of prejudice but it is not enough in itself to reconcile or integrate those communities. This requires the joint striving towards common goals and shared interests. The cooperation this involves leads to confidence-building and the emergence of an equal-status-mentality between the representatives of the groups. Cross-Border Aspects The Commission is satisfied that the Fund does effectively apply the principle whereby economic development activities, especially those at local level, are carried through by organizations representing both communities. The effect is being felt in particular at the level of public agencies and departments North and South of the Border. In most cases there had been little previous cooperation on a continuing basis between the two public administrations on the island. The Commission's assessment - based on regular on-the-spot monitoring - is that the Fund has made a major contribution to changing this situation by contributing to the development of networks of working relationships between officials of public agencies and administrations in both parts of the island participating in the management and delivery of Fund-supported projects. The significance of this development for the future of the island of Ireland, and for the relations between the two Member States, is hard to overestimate. Specific examples of innovative cross-border programmes include the following: - - - - the joint marketing of Irish products abroad; joint training programmes within the context of the Enterprise and Wider Horizons programmes; joint marketing of the island of Ireland as a tourist destination; joint research and development projects involving universities from North and South. It must be said, however, that a large proportion of the cross-border projects which the IFI has supported have been projects to support cooperation between government agencies or professional organizations. The number of community-based cross-border projects that has been funded is smaller in relative terms. The problem in finding a satisfactory operational approach for cross-border projects - particularly on a longer term basis - has been encountered by the Structural Funds also in other parts of Europe. 13 Cross-Community Aspects Although numbers do not reflect the essence of reconciliation and bridge-building work, one indicator is the number of cross-community groups set up as a direct result of the existence of the IFI (see table under 2. 2. 1 below). The Commission is satisfied that the Fund pays particular attention to a balanced representation of the communities involved in these groups and that it does not provide funding if it feels that this criterion has not been met. According to a study carried out by independent consultants, well over 7 600 individuals had been involved either directly or indirectly in these activities by the end of 1996. While Protestant communities were initially reluctant to apply to the Fund, which was perceived as pursuing an explicitly political agenda, this situation had clearly changed by 1995. It has indeed been replaced in some areas by a desire on the part of community leaders to "catch up" with communities that had gained from Fund programmes. Often this involves cooperation with communities perceived as essentially nationalist - an outcome which, in the Commission's opinion, clearly demonstrates the extent to which the IFI is succeeding in getting the legitimacy of cross-community cooperation accepted in quarters where this would have been unthinkable only a few years ago. This must rate as one of the EFI's most significant contributions to the reconciliation process: it has succeeded in encouraging the creation of bottom-up cross-community structures where official agencies were no longer able to do so. Disadvantaged areas The Fund operates through Programme Teams which, under the direction of the Board, draw upon the expertise and administrative structures necessary for the effective deployment of its programmes. Regionally-based development consultants act as an interface between the Fund and local groups. They play a particularly significant part in assisting local communities in articulating their case for funding and developing and implementing their plans, and have thus become an important enhancement of the local development capacity of the most disadvantaged communities. The "Disadvantaged Areas Initiative" is the largest single sub-programme of the Fund. However, it would be accurate to say that all IFI programmes are to varying degrees designed to benefit disadvantaged areas. Additionally It is notoriously difficult to give definitive proof of additionality, or the lack of it. There have been cases where the Commission observer on the Board has expressed reservations about spending proposals, where the project in question was deemed to be a matter for the national governments rather than the Fund. By and large, however, it is clear that the IFI has an important pump-primer or leverage function which enables recipients of its support to gain access to other funding (see table under 2. 1. below). 14 2. ASSESSMENT OF THE WORK OF THE INTERNATIONAL FUND FOR IRELAND 2. 1 Leverage of Other Funds The ability of the IFI to lever other funds in support of its activities varies between Programmes, reflecting the ability of the recipients of IFI support to gain access to other funding. Leverage ratios are lower in community based programmes in which there is limited or no incentive for the attraction of private finance. Programme or Initiative Community Economic Regeneration & Special Projects Communities Initiative Rural Development Wider Horizons Flagship Projects Business Enterprise Urban Development Tourism Science & Technology IFI Commitments UKL million 10416 Other Funds UKL million 8 866 4 874 5 401 8 720 7 260 11 299 9 107 8 321 2 734 3318 8 629 8 721 23 889 15 895 25 309 28 289 2 876 TOTAL 68 132 125 792 Leverage Ratio (l:x) 0. 851 0. 681 1. 598 1. 000 3. 290 1. 407 2. 779 3. 400 1. 052 1. 846 The table indicates that the average leverage ratio obtained by the Fund for its major Programmes and to December 1996 was approximately 1. 8. The Fund's commitment of UKL 68 132 million has produced a total potential investment, much concentrated in the designated disadvantaged areas, of UKL 193 920 million. in the period October 1994 initiatives 2. 2. The Fund's activities in relation to contact, dialogue and reconciliation This Section provides a quantified analysis of the Fund's contribution to contact, dialogue and reconciliation in the period between October 1994 and December 1996, and cumulatively. 2. 2. 1 Number of Groups One indicator of activity is the number of cross-community or cross-border groups which have been stimulated. The table below sets out the number of cross-community groups formed as a result of the Fund's interventions according to the main Programme or Initiative headings. In the case of each group the Fund pays particular attention to a balanced representation of the communities involved and will not provide funding if it does not believe that this criterion has been met. 15 Number of Cross-Community or Cross-Border Groups October 1994 - December 1996 and Cumulatively Programme or Initiative _____ Community Economic Regeneration & Special Projects Wider Horizons Local Enterprise Agencies Other community based development organizations Cross-border Science and Technology groups or projects New Groups in Period 39 Total Number of Groups 171 79 15 58 7 301 52 92 23 Total I 198 1 639 In excess of 7 600 persons are directly and regularly involved in the Boards or Steering Committees of these groups, providing experience of practical working together across traditional community divides in Northern Ireland and across the border. Of this total some 1600 were directly involved in groups which obtained IFI support for the first time between October 1994 and December 1996. 2. 2. 2 Beneficiaries of Programmes As well as those directly involved in the management and direction of these cross- community or cross-border activities, a wider group can be identified as the direct beneficiaries of the activities stimulated. The table below provides some illustrative estimates of the numbers involved according to the main types of groups. 16 Number of Beneficiaries of Initiatives: October 1994 - December 1996 and Cumulatively Type of Group Beneficiaries in New Initiatives first supported in the period Total Number of Beneficiaries - Local Enterprise Agencies (tenants of agencies, etc. ) - Wider Horizons Programme (programme participants) - Community Economic Regeneration Scheme (participants in local actions) - Science & Technology (researchers, etc. ) - Businesses participating in cross- border development and marketing schemes (e. g. Acumen, Plato, CBI/IBEC etc. ) 456 2 165 1 164 53 489 2 956 7 555 2 893 533 1515 Total 4 327 15 452 I J The data shows that the Fund continues to focus on disadvantaged areas and communities in difficulty and fostering cross-community and cross-border contact and dialogue. 2. 3 Independent Evaluations of the Impact of the IFI The Board and observers have been concerned to have independent advice and evaluation of the IFI's impact. A number of evaluations of particular schemes and programmes have been commissioned. The major overall assessment of the impact of the Fund was undertaken by the international accounting and consultancy firm KPMGin 1994 and 1995. 2. 3. 1 The KPMG Report The KPMG Report7 examined the work of the IFI from its inception to September 1994. It undertook a qualitative assessment of the Fund's contribution to contact, dialogue and reconciliation and a quantitative assessment of the Fund's contribution to employment creation, taking employment creation as a proxy for economic and social advance. The International Fund for Ireland, Contribution to Contact, Dialogue and Reconciliation and to the Creation of Employment, KPMG Belfast, May 1995. 17 The report found a strong synergy between the Fund's twin aims - economic and social advance and contact, dialogue and reconciliation - especially as the Fund has chosen to pursue the latter aim primarily through economic regeneration undertaken on a cross-community or cross-border basis. Hence, while the balance of the funding provided by the IFI has been provided to what would broadly be is at the heart of the described as "economic" projects, reconciliation Fund's activities. The report identified the following "simple indicators" of the scale of the Fund's interventions in the period to September 1994: • 16 645 jobs in IFI supported projects in September 1994, together with a further 7 142 jobs indirect and construction jobs arising from IFI supported projects, giving a total jobs impact of the Fund of 23 787 at September 1994; • formation of 37 Local Enterprise Agencies operating from 46 locations in Northern Ireland, each under the direction of a cross-community board; • 441 organizations had been assisted to promote social and economic development, these involved over 5 700 community leaders in their day-to-day direction and management; • • sponsorship of business linkages between the two parts of Ireland which had involved over 1 000 businesses; participation of over 5 000 people in Wider Horizons Programmes which have a particular emphasis on young unemployed people from the most disadvantaged Protestant and Catholic Communities in Northern Ireland and from disadvantaged communities in the South; • allocation of over UKL 263 million of funds since 1987; • leverage of over UKL 450 million of other funds, leading to a total investment of over UKL 700 million, much targeted on the specially disadvantaged areas of the region. It was found, in addition, that the IFI had developed a synergistic relationship with the Structural Funds, enabling the most disadvantaged communities to participate in the benefits of the Structural Funds by contributing to the matching funding required and had been instrumental in building day to day networks of cooperation between the administrations in Belfast and Dublin. (The Commission for its part saw to it that combined IFI/Structural Fund input did not exceed EU funding thresholds). More than 20 in-depth visits and interviews were undertaken to explore the contact, dialogue and reconciliation impacts of a range of Fund assisted projects. Several groups pointed to the importance of IFI funds having been "the first money on the table " enabling them to approach other funding sources with greater confidence. 18 The report found that the IFF s approach to contact, dialogue and reconciliation emphasised working together at local levels to achieve a common end or goal, and that it tends to see such working together both as a pre-condition to support and, in itself as an important outcome of the project assisted, developing contact, trust and understanding between the communities and acting as a springboard for further cooperative cross-community ventures. This model in fact corresponds to best practice in establishing trust and development between communities in general which, at best, are suspicious of each other. The IFI approach is basically an example of what has been called "Track Two Diplomacy" - under which economic development provides both an incentive and a higher goal to building relationships between two communities which have been estranged. The Fund's own estimates of its employment creation impacts have also been reviewed. The actual number of jobs found "on the ground" in September 1994 in Fund-assisted projects was 16 645. Taking account of multiplier effects and the average direct employment in IFI-funded construction projects adds considerably to the total number employed directly in Fund assisted projects. When these effects are taken into account the total employment associated with the Fund rises to 23 787. The cost per job associated with the total jobs created by the IFI was calculated at UKL 8 700. Adjusted to a cost per job year basis on various assumptions about the average duration of IFI-assisted jobs produced estimates of cost per job year for the IFI ranging from UKL 1 200 to UKL 2 900. When deadweight and local displacement effects are taken into account the average cost per IFI-assisted job year was estimated as ranging from UKL 2 700 to UKL 6 200 depending on the assumed average job duration. The IFI has been a distinctive force in supporting contact, dialogue and reconciliation between the communities in Northern Ireland and between Northern Ireland and the South and in the creation of employment. It has had a distinctive status and role which has enabled it to support a wide variety of projects, most having a mixture of community relations and economic objectives. The overall assessment of the Fund was, therefore, highly positive. Significant and distinctive contributions were found to have been made to contact, dialogue and reconciliation, new models of working together had been developed and significant numbers of additional jobs had been created at reasonable costs. The achievements of the Fund in a period of active inter-community tension and cross-border terrorism were regarded as being highly creditable. 2. 3. 2 The British-Irish Inter-Parliamentary Body A Committee of the British-Irish Inter-Parliamentary Body produced a report on the IFI in April 19968. The Committee took written and oral evidence from a wide range of individuals and visited a number of IFI-supported projects. The Committee's Report was in part concerned with a number of political issues British-Irish Inter-Parliamentary Body; Report from Committee C on Economic and Social Affairs on the International Fund for Ireland; No 42, April 1996. 19 reflecting alternative distributions of the IFI resources but the Committee reached a number of substantive conclusions in relation to the impact of the Fund. The following are some of the main points highlighted by the Committee's Report: • the Fund reaches out to and is increasingly availed of by both the Unionist and the Nationalist traditions in Northern Ireland and there is a large degree of cross-community involvement in, and benefit from the various programmes; • North-South business promotion activities sponsored by the IFI have demonstrated their practical benefits to the business communities and the Committee suggested that there remained further potential for larger scale cross-border projects of this type; • while the Fund's resources are not very significant in macro-economic terms (compared, for example, with the expenditures of the two Governments or the EU), it is a significant part of development expenditure and, being mainly targeted at disadvantaged areas, its impact in such areas is of major significance; • based on the evidence presented to it, the Committee considered the IFI performance in the area of job creation to have been very satisfactory and to have provided a higher level of value for money than might have been expected; • the Fund's capacity to lever other funding, to pump prime and to provide seed funding for initiatives is a major advantage of the IFI, reflecting its flexibility and facilitative approach of projects. The Committee called for a even greater emphasis on such projects in the future. The Committee's general conclusion and recommendation was as follows: "The Committee was impressed by the operation and performance of the IFI and the unique and distinctive role it has developed for itself in promoting reconciliation and regeneration in the region. The Committee would encourage the two Governments and the donors to continue their support for the Fund"9. 2. 4 Distribution of the Fund's Resources The IFI has clearly been concerned to ensure that priority is given to projects located in the most disadvantaged areas. This aim is reflected in the operation of the Fund's standard programmes and through a series of special initiatives targeted solely on the most disadvantaged areas. Assessments show that, to date, some 70% of the Fund's commitments go to these areas. Paragraph 7. 14. 20 2. 5 The Fund's Employment Impact to September 1995 Using the same assumptions in relation to the ratio of actual to potential employment generated by previous research (figures up to September 1996 will be available in the course of 1997) direct employment generated by the 405 IFI assisted projects for the year ending September 1995 is estimated at 1331 jobs. Including indirect employment (based on previous multipliers calculated), the total estimated direct and indirect employment generated in 1994/95 by IFI assisted projects is 1 826 jobs. The total cumulative direct employment generated by the Fund from its inception to September 1995 is estimated to be 17 976 over a nine-year period. Including indirect effects, this increases to 25 584 jobs. In total therefore, projects assisted by the IFI since the Fund's inception in 1986/87 to 1994/95 are estimated to have created 25 584 jobs. The Commission will be obtaining a further update of the Fund's employment impact in relation to the 1995/96 financial year in due course. The Fund has continued to have a high level of activity in this period, for example it provided assistance of UKL 33 3 million to 327 projects with a total value of over UKL 90 3 million in the period October 1995 to December 1996. It can, therefore, be expected that the further update on the Fund's employment impact will show significant further employment benefits as a result of the additional projects supported in the period. 3. T HE COMMISSION'S CONCLUSIONS The Commission's conclusions in relation to the impact of the IFI and the need for continuing assistance to the Fund from EU sources are based on: • the activity indicators provided by the IFI, which show that the Fund has a substantial impact on projects of a cross-border and cross-community nature and on economic regeneration in Northern Ireland and in the Border Counties of Ireland; • the independent evaluations undertaken of the Fund's activities; • the synergistic relationship established between the activities supported by the IFI, and the operation of the Structural Funds in Northern Ireland and in the Border Counties of Ireland by which the development capacity established by the IFI can target particularly disadvantaged or otherwise excluded communities and prepare and resource them for participation in Structural Fund supported projects. The IFI has a distinctive role to play in cross-community and cross-border development in Northern Ireland and in the Border Counties. The Fund has shown an ability to target disadvantage and to generate self-sustaining economic activity in the most socially excluded parts of Northern Ireland and the Border Counties. The Fund also achieves a substantial leverage of public and private money with its funding. If the IFI was not able to contribute to projects in these disadvantaged areas, it is likely that they would not be able to draw in private and public contributions. The administration of the Fund has required continuing close cooperation between the administrations in Belfast and in Dublin. This has created a standing 21 network of contacts at a variety of levels which has been of value, for example, in the development of the Interreg II Programme for Northern Ireland and Ireland and in (he Special Support Programme for Peace and Reconciliation in Northern Ireland and in the Border Counties of Ireland. The Fund has been effective in piloting innovative ideas which are then suitable in many cases for support from mainstream public sources. The Fund has been concerned to give priority to the most needy areas and assessments have shown that to date some 70% of Fund resources have been committed to the most disadvantaged areas. The Commission concludes that the International Fund for Ireland has achieved a considerable measure of success in attaining the objectives set out in its own charter and in Council Regulation (EC) No 2687/94. The model which it has pioneered of improving community relations through specifically targeted economic development projects has proved successful in most areas and has inspired procedures now being followed by some of the Structural Fund initiatives in the region. It occupies a distinctive position in the range of support for the regeneration of an area of the Union which has been beset by very particular problems. Last but not least, the work of the IFI has played a major role in underpinning the peace process in Northern Ireland. Consequently, the Commission recommends continuation of support to the work of the IFI for another two years (1998 and 1999). A report similar to this one should then be produced by April 1999, evaluating further impact of the IFI and assessing the need for future funding. 22 ISSN 0254-1475 COM(97) 130 final DOCUMENTS EN 11 01 Catalogue number : CB-CO-97-130-EN-C ISBN 92-78-17813-6 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg 23


title: Regolamento (CE) n. 593/97 della Commissione del 25 marzo 1997 che impone un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di zinco greggio, non legato, originario della Polonia e della Russia

eurovoc_concepts:
Poland
Russia
anti-dumping duty
complaint to the Commission
import
zinc

formats: html pdfa1b print


title: Regulamento (CE) nº 545/97 da Comissão de 25 de Março de 1997 que altera o Regulamento (CE) nº 2368/96 que derroga e altera o Regulamento (CEE) nº 2456/93 relativo às normas de execução do Regulamento (CEE) nº 805/68 do Conselho no que respeita à intervenção pública

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
carcase
derogation from EU law
intervention buying
intervention policy


title: Meddelelse fra Kommissionen - Støtte til strukturtilpasning og gældssanering i stærkt gældsbetyngede AVS-stater - Et EF-respons på HIPC- gældsinitiativet

eurovoc_concepts:
ACP countries
Community loan
EU initiative
European Investment Bank
debt reduction

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 25. 03. 1997 KOM(97) 129 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN STØTTE TIL STRUKTURTILPASNING OG GÆLDSSANERING I STÆRKT GÆLDSBETYNGEDE AVS-STATER ET EF-RESPONS PÅ HIPC-GÆLDSINITIATIVET Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om en ekstraordinær bistand til de stærkt gældsbetyngede AVS-stater (forelagt af Kommissionen) 'm m Hi rtL fir »•ti ' kilt* Ml m. tf 1 i'W mr EUROPA-KOMMISSIONEN MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN STØTTE TIL STRUKTURTILPASNING OG GÆLDSSANERING I STÆRKT GÆLDSBETYNGEDE AVS-STATER ET EF-RESPONS PÅ HIPC-GÆLDSINITIATIVET A& INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Indledning 2. HIPC-gældsinitiativet 3. EF-udeståender hos HlPC'erne og potentielle omkostninger for Fællesskabet Side 2 3 4 4. De vejledende principper for Fællesskabets bidrag til HIPC-initiativet 5 5. Udvidet EF-bistand til HlPC'erne - Foreslået aktion som donor 5. 1 Supplerende tilpasningsstøtte 5. 2 Støtte til nedbringelse af den kommercielle gæld 5. 3 Faglig bistand til gældsforvaltning 6. Støtte til gældssanering - Foreslået aktion som kreditor 6. 1 Retningslinjer for gældssanering a) Eftergivelse eller genfinansiering af gæld b) Koncentrere gældssaneringen på lån på særlige vilkår c) Landebeslutninger 6. 2 Finansieringskilder til Fællesskabets deltagelse a) Finansiering med tilbageførsler b) Praktiske ordninger 7. Konklusion 8 8 H 9 10 10 10 II 12 44 1. Indledning Gælden er fortsat en tung byrde for en gruppe lavindkomstlande, for de flestes vedkommende i Afrika syd for Sahara, til trods for deres bestræbelser for økonomiske reformer og en sund makroøkonomisk politik. I de senere år har kreditorer og donorer truffet en række foranstaltninger til at lette de fattigste landes gældsbyrde, men for en gruppe af stærkt gældsbetyngede fattige lande (HICP) har disse foranstaltninger ikke været nok til at bringe gældsbyrden ned på et bæredygtigt niveau. Debatten i verden er derfor i stigende grad blevet fokuseret på behovet for at finde mere langsigtede og alsidige løsninger på gældsproblemerne i HICP. Et vigtigt skridt i denne henseende var Paris-klubbens beslutning om at tillade gældsbeholdningstransaktioner for at give landene en vej ud af den konstante proces med gældsomlægning. For nylig forelagde Den Internationale Valutafond og Verdensbanken på deres møder i foråret 1996 et omfattende handlingsprogram for lempelse af gældsproblemerne i HI PC - HIPC-gældsinitiativet. Initiativet blev støttet af interimskomitéen og udviklingskomitéen på IMF/Verdensbanks-mødet i efteråret 1996. Det involverer en koordineret indsats fra alle kreditorers side for at nedbringe gældsbyrden til et bæredygtigt niveau, lit nøgleelement i denne tilgang er erkendelsen af behovet for også at angribe problemet med byrden af den multilaterale gæld som en del af et lands generelle gældsbyrde. Det Europæiske Fællesskab er inddraget udviklingspartner for de berørte lande og som kreditor. i dette initiativ både som en større Som donor bevilger det betydelige ressourcer inden for rammerne af Lomé- konventionen, idet den overordnede finansieringsramme for anden finansprotokol udgør 14,6 mia. ECU for de 70 AVS-stater. Fællesskabet leverer særlig betydelige finansielle og faglige ressourcer til AVS-stater, der gennemfører strukturtilpasningsprogrammer. Som kreditor udgør de samlede EF-udeståender hos de 11 AVS-stater, der har størst brug for en indsats under initiativet, omkring 600 mio. ECU i nominelle termer. Gældsspørgsmålet har været et emne af større betydning for AVS-statcrne under forhandlingerne om de successive Lomé-konventioner. Fællesskabet har taget liere skridt til at forhindre en yderligere stigning i AVS-staternes gæld til Fællesskabet. Fra og med Lomé IV har alle EUF-ressourcer, bortset fra risikovillig kapital, taget form af gavebistand, da der ikke længere forekommer lån på særlige vilkår eller noget behov for de lande, der modtager Stabex-overførsler for at bidrage til genopbygning af systemet. Desuden besluttede Rådet i 1991 at opgive pligten til at bidrage til tilbagebetaling af Stabex-ressourcer, der var bevilget under tidligere konventioner, og i forbindelse med midtvejsrevisionen af Lomé IV i 1995 gik Fællesskabet med til at omdanne alle lån på særlige vilkår under de tidligere konventioner, hvorover der endnu ikke var disponeret, til gavebistand. for inden foreslår rammerne Kommissionen af HIPC-initiativet yderligere foranstaltninger til at afhjælpe gældsproblemerne for de mest gældsbetyngede AVS- stater. Det i denne meddelelse forelagte forslag sigter mod at styrke tilpasningsprocessen i disse lande med henblik på at lette en bæredygtig vækst og fattigdomslempelse. Landene vil til realisering af dette mål fortsat få brug for en passende udenlandsk bistand, selv efter at have draget fordel af gældssaneringsforanstaltningerne under HIPC- initiativet. Det skal i denne sammenhæng bemærkes, at Fællesskabet i samkvemmet med disse lande fortsat vil skulle spille en rolle som donor, der bevilger finansiel bistand til støtte af deres refornv og udviklingsbestræbelser. En sådan støtte er og vil fortsat være af vital betydning for HlPC'erne. Det foreslås, at Fællesskabet som donor garanterer og udvider sin fortsatte støtte til de stærkt gældsbetyngede fattige AVS-stater ved: i) ii) iii) at yde supplerende strukturtilpasningsstøtte efter en vurdering fra sag til sag fra sag til sag at overveje støtte til nedbringelse af den kommercielle gæld, og at styrke støtten til gældsforvaltning. Det forslås, at Fællesskabet som kreditor iv) tager skridt til at reducere nutidsværdien af støtteberettigede landes gæld til Fællesskabet. 2. HIPC-gældsinitiativet Hovedformålet med HIPC-gældsinitiativet er at sikre, at de stærkt gældsbetyngede fattige ikke hæmmes af en vedvarende stor landes tilpasnings- og reformbestræbelser gældsbetjeningsbyrde. Det fremgår af analyser foretaget af IMF og Verdensbanken, at selv efter fuldstændig anvendelse af de bestående mekanismer for gældssanering og til trods for landenes indsats med en vækstorienteret politik vil gældsbyrden for en gruppe ligge over et bæredygtigt niveau på mellemlang sigt. HIPC- HIPC'er fortsat gældsinitiativet bygger på et tilsagn fra verdenssamfundet om at ville sætte ind på at nedbringe disse landes gældsbyrde til et bæredygtigt niveau, forudsat at de pågældende lande i en given periode opnår stærke økonomipolitiske resultater. Et nøgleelement i HIPC-initiativet er, at det sigter mod at løse HIPC'ernes gældsproblemer på alle omrader med støtte i en koordineret aktion fra bilaterale, kommercielle og multilaterale kreditorers side. Kl andel centralt element er den nye tilgang til vurdering af gældsbæredygtighed1. Initiativet blev støttet af interims- og udviklingskomitéerne på IMF's og Verdensbankens møder i efteråret 1996, hvor Bretton Woods-institutionernes deltagelse i initiativet blev bekræftet. Interims- og udviklingskomitéerne fremhævede i deres communiquéer særlig betydningen af initiativets alsidige karakter og opfordrede andre kreditorer til at deltage i initiativet på et lige grundlag, og for de kreditorer, som endnu ikke har taget nærmere stilling til deres deltagelse, at gøre dette så snart som muligt. Hvad angår de bilaterale kreditorer, har Paris-klubben oplyst, at den er rede til at gå videre end Napoli-betingelserne og fra sag til sag indrømme en gældsnedsættelse på op til 80% i nutidsværditermer for lande, der kan opnå yderligere lempelser inden for rammerne af HIPC-initiativet. I overensstemmelse med gældende praksis vil lande, der modtager bistand i henhold til initiativet, desuden skulle søge at opnå en lignende behandling af deres gæld til andre bilaterale og kommercielle kreditorer. 1 Bæredygtighed i denne forbindelse defineres fra land til land med en gaffel på 200-250 procent for nutidsværdien af gældsbeholdningen i forhold til eksporten og 20-25 procent for gældsbetjeningen i forhold til eksporten. Initiativet vil være åbent for HIPC'er, der gennemfører strukturtilpasningsprogrammer, som støttes af IMF og Verdensbanken og stadig er udsat for en ubæredygtig gældsbyrde efter komplet anvendelse af de aktuelle gældssaneringsmekanismer. For at kunne komme i betragtning ved gældssaneringsforanstaltningerne ud over de gældende mekanismer skal de berettigede lande være i stand til at bevise, at de har opnået gode policy-resultater på basis af et program for makroøkonomiske, strukturelle og socialpolitiske reformer. Foruden sund makroøkonomisk forvaltning vil HIPC-initiativet lægge særlig vægt på en forbedring af kvaliteten af de offentlige udgifter, en styrkelse af den institutionelle kapacitet og en forbedring af de sociale serviceydelser. Der findes i bilag 5 en beskrivelse af de vigtigste træk ved og faser i HIPC-initiativet. Verdensbanken og IMF har anslået, at 13 lande vil have behov for en indsats ud over de gældende gældssaneringsmekanismer, hvoraf 11 er AVS-stater2. Denne landeliste er vejledende; andre lande vil kunne vise sig at være berettigede på det tidspunkt, hvor der træffes beslutning om dem. Der findes en håndfuld lande, der vil kunne komme i betragtning ved beslutningerne i 1997, når kreditorerne vil skulle enes om aktionens rækkevidde på basis af specielt udarbejdede bæredygtighedsanalyser. Når der træffes en beslutning om de enkelte lande, vil kreditorerne skulle give tilsagn om at sætte ind på at reducere nutidsværdien af deres udeståender hos det pågældende land, efter at det har givet yderligere bevis for gode policy-resultater. Det første land, der sandsynligvis vil komme til at kræve en indsats fra Fællesskabets side er Uganda, for hvilket en beslutning om berettigelse og omfanget af den fornødne gældssanering i øjeblikket forventes at falde i foråret 1997. 3. EF-udeståender hos HlPC'erne og potentielle omkostninger for Fællesskabet Fællesskabets udeståender hos HlPC'erne falder inden for rammerne af Lomé- samarbejder: de HIPC'er, der har udestående gæld til Fællesskabet, er alle AVS-lande, og deres gæld er opstået under de forskellige Lomé-konventioner og før da, under Yaoundé- konventionerne. Fællesskabets engagement over for de potentielt berettigede HIPC'er følger af tre instrumenter: lån på særlige vilkår, risikovillig kapital og EIB-lån af Bankens egne midler. Det Europæiske Fællesskab er en relativ lille kreditor i HIPC-initiativets sammenhæng. Fællesskabets samlede udeståender hos de 11 AVS-lande, der for nærværende anses for at kræve en indsats under initiativet, udgør 595 mio. ECU i nominelle termer3. Af dette beløb tegner lån på særlige vilkår sig for 69%, risikovillig kapital for 30% og EIB-lån af Bankens egne midler for 1% af de samlede EF-udeståender. Kommissionen anslår, at nutidsværdien af disse udeståender udgør omkring 300 mio. ECU. I bilag 2 og 3 gives der en beskrivelse af de tre instrumenter og udeståender hos de enkelte lande fordelt på instrument. Disse 13 lande er Burundi, Etiopien, Guinea-Bissau, Madagascar, Mozambique, Myanmar, Nicaragua, Niger, Rwanda, Sâo Tome og Principe, Uganda, Zaire og Zambia. Fællesskabet har ingen fordringer over for Myanmar og Nicaragua. På linje med rammerne for initiativet refererer data i dette dokument kun til lån, der er ydet eller garanteret af den offentlige sektor og vedrører beløb, som allerede er udbetalt (medmindre andet er angivet). 4 Hvad angår omkostningerne for Fællesskabet ved HIPC-initiativet, skal der fremhæves lo aspekter. For det første er et skøn over de samlede omkostninger behæftet med stor usikkerhed, fordi omkostningerne kun kan ansættes fra land til land, efterhånden som de berettigede lande når det punkt, hvor der træffes en beslutning som led i initiativet. Disse landebeslutninger vil blive spredt over flere år. Det er derfor usikkert, hvilke lande der faktisk kræver en yderligere gældssanering som led i initiativet, hvor stor en nedsættelse i nutidsværdi der vil blive behov for for hvert land for at opnå gældsbæredygtighed, og hvilke lande der bliver berettigede på baggrund af deres økonomipolitiske resultater. Det er for gældssaneringsforanstaltninger, vil være berettiget under initiativet, da nogle potentielt berettigede lande eventuelt ikke vedtager tilpasningsprogrammer eller ikke kan opvise gode resultater. Tilsvarende kan det ikke udelukkes på dette stadium, at andre lande bliver støtteberettigede. For det andet vil de faktiske omkostninger ved kreditorernes aktion, eftersom beslutningerne og indfrielsen af gældssaneringstilsagnene spredes over flere år, også blive spredt over flere år (se bilag 6, der giver den sandsynlige tidsplan for, hvornår der træffes beslutning for de forskellige lande). sikkert, at alle 11 for at have behov lande, der anses ikke Sammenfattende skal det anføres, at det er vanskeligt at give et pålideligt skøn over de samlede omkostninger for Fællesskabet ved HIPC-initiativet, og alle skøn på dette stadium er at betragte som vejledende. Ifølge Verdensbankens/IMF's skøn kunne de samlede omkostninger for Fællesskabet andrage 150 mio. ECU i 1996-nutidsværdi, hvis man antager, at de 11 ovenfor nævnte AVS-stater deltager i initiativet4. Det svarer til omkring 5% af de samlede omkostninger for de multilaterale kreditorer. De årlige omkostninger forventes ikke at overstige en snes millioner ECU om året i gennemsnit. I betragtning af usikkerheden omkring dette skøn skal det fremhæves, at de faktiske omkostninger kan afvige fra de her nævnte beløb. 4. De vejledende principper for Fællesskabets bidrag til HIPC-initiativet Der foreslås følgende principper for Kommissionens aktion inden for HIPC-initiativet: i) formålet med Fællesskabets deltagelse initiativ er at styrke tilpasningsprocessen i de berørte lande ved at anspore til vedvarende reformer og gøre tilpasningsprocessen levedygtig på lang sigt ved at støtte programmer på et bredt grundlag for makroøkonomiske og strukturelle reformer og socialpolitiske reformer i dette Der skal gøres to bemærkninger her: for det første er omkostningsskønnene baseret på forudsætninger vedrørende økonomisk udvikling i de berørte lande. De faktiske omkostninger for en given gruppe lande vil afvige fra skønnene, hvis de til grund liggende forudsætninger ændrer sig, f. eks. hvis eksporten vokser eller bistandsstrømmen til de berørte lande bliver mindre end antaget. For det andet er omkostningsskønnet baseret på data, der er indberettet til Verdensbanken som led i Debtor Reporting System, og ikke direkte på data fra Fællesskabet. Der kan derfor forekomme nogle fejl i de benyttede data. Der er i øjeblikket en sammenholdning af disse data i gang, og af det indledende arbejde fremgår det, at de foreløbige Verdensbanks/IMF-skøn over de potentielle omkostninger for Fællesskabet er for højt sat. 5 ii) iii) iv) v) vi) vii) Fællesskabet bør fortsætte med at spille en nøglerolle i bistanden til HlPC'erne med strukturtilpasning og fattigdomslempelse faglig bistand finansiel og støtte af til Fællesskabet bør besegle sit tilsagn om at ville deltage i HIPC-gældsinitiativet, hvad angår EF-fordringerne, ved at tage skridt til, hvor det er nødvendigt, at reducere nutidsværdien af EF's udeståender hos de berørte lande side om side med andre kreditorers indgreb Fællesskabets indsats skal være på linje med HIPC-initiativet og ske fra sag til sag inden for generelle rammer enhver indsats i forbindelse med EF-fordringer skal ske på en sådan måde, at de deltagende fællesskabsinstitutioners præferencestatus ikke påvirkes i negativ retning det støtteberettigede ikke befinde sig udviklingssamarbejdet med Fællesskabet er suspenderet land må i en situation, hvor Fællesskabets gældssaneringsforanstaltninger må ikke vedrøre behandling af betalingsrestancer. Betalingsrestancer skal i princippet være afviklet, for del berettigede land kan drage fordel af gældssaneringsforanstaltninger. 5. Udvidet EF-bistand til HlPC'erne - Foreslået aktion som donor Det foreslås, at Fællesskabet i sin egenskab af større donor, træffer tre foranstaltninger inden for rammerne af de bestående EUF-ressourcer til bedre at hjælpe de stærkt gældsbetyngede fattige AVS-stater. 5. 1 Supplerende tilpasningsstøtte Skønt HlPC'erne vedvarende har modtaget positive nettooverførsler, gør deres afhængighed af eksterne bistandsstrømme på favorable vilkår dem særlig sårbare. Kommissionen har altid som en større donor af strukturtilpasningsstøtte peget på betydningen af, at tilpasningsprocessen i stærkt gældsbetyngede lande finansieres på passende måde. For de lande, der er berettiget supplerende gældssanering under IIIPC- initiativet, vil et passende niveau for den eksterne bistandsstrøm fortsat være af kritisk betydning initiativet. i en række andre stærkt Finansieringsbehovene vil også fortsat være store gældsbetyngede fattige lande, særlig sådanne lande, hvis gældsbyrder ligger lige under de kritiske gældsbæredygtighedstærskler som defineret i HIPC-initiativet, og som derfor ikke er berettiget til supplerende gældssanering. Det er vigtigt, at disse lande også modtager ekstern bistand i passende omfang til at støtte deres tilpasningsbestræbelser. for deres udvikling, selv efter at de har deltaget i Det er Kommissionens opfattelse, at det er nødvendigt at sikre, at HlPC'erne modtager passende finansiel bistand. Kommissionen foreslår derfor, at Fællesskabet inden for de disponible ressourcer under strukturtilpasningsfaciliteten bevilger supplerende bistand til HlPC'erne fra sag til sag og i overensstemmelse med finansieringsbehovene og de økonomiske resultater. 5. 2 Støtte til nedbringelse af den kommercielle gæld For størstedelen af de fattigste landes vedkommende er gælden til kommercielle kreditorer relativ lille. Men selvom den kommercielle gæld i gennemsnit er relativ beskeden for denne gruppe lande, kan en afvikling heraf være forbundet med håndgribelige fordele. I enhver alsidig behandling af HIPC'ernes gældsproblem er det til at nedbringe byrden af den derfor nødvendigt at medtage foranstaltninger kommercielle gæld. Dette sker på basis af indgreb til at hjælpe disse lande med at tilbagekøbe deres kommercielle gæld på det sekundære marked med en stor rabat. Flere af de HIPC'er, der potentielt er berettigede under HIPC-gældsinitiativet, har allerede foretaget et sådant tilbagekøb med finansiel støtte fra IDA og bilaterale donorer, og der er planer om flere sådanne. Det forventes derfor, at der fortsat vil blive behov for sådan støtte, skønt den vil blive mindre, efterhånden som antallet af lande, der stadig foretager sådanne tilbagekøbsoperationer, falder. Fællesskabet kan sammen med andre donorer bidrage til denne indsats. Kommissionen foreslår, at Fællesskabet fra sag til sag og hvor modtagerlandet anmoder om en sådan støtte, sætter sig i stand til at bidrage til internationalt koordinerede og støttede gældstiIbagekøbsoperationer i de stærkt gældsbetyngede AVS-stater. Sådanne bidrag vil kunne finansieres via det nationale vejledende program for det pågældende land5. 5. 3 Faglig bistand til gældsforvaltning Svagheder ved debitorlandenes gældsforvaltningsevne har ofte gjort gældsbetjening mere bekostelig og ressourcekrævende. En forbedring af forvaltningen af udlandsgælden kan derfor få mærkbare fordele i form af en indskrænkning af de administrative byrder for debitorlandet og til tider også af omkostningerne ved gældsbetjeningen. Mange HIPC'er har igangsat uddannelsesprogrammer for gældsforvaltning støttet med donorbistand. indført edb-styrede gældsforvaltningssystemer og i de seneste år I overensstemmelse med Lomé-konventionens artikel 240 kan Fællesskabet på en AVS- stats anmodning bistå med at undersøge og finde konkrete løsninger på gældsproblemet og vanskelighederne i forbindelse med gældsbetjeningen, yde hjælp til uddannelse i forvaltning af udlandsgælden og i internationale finansforhandlinger samt yde bistand til AVS-staterne med henblik på udarbejdelse af smidige teknikker og instrumenter til forvaltning af gælden. Kommissionen skønner, at der er mulighed for at styrke en sådan støtte, og foreslår, at Fællesskabet fra sag til sag udforsker, hvordan det kan forbedre sin støtte til gældsforvaltning i koordination med andre donorers og organisationers bistand. 5 Det skal bemærkes, at donorbidrag til gældstilbagekøbsoperationer ikke frigør de kommercielle kreditorer for deres andel af byrderne ved HIPC-gældsinitiativet. De kommercielle kreditorer skal fortsat indrømme gældssanering på mindst samme vilkår som dem, der er vedtaget i Paris-klubben. 7 6. Støtte til gældssanering - Foreslået aktion som kreditor HIPC-initiativet er baseret på, at alle kreditorer deltager - bilaterale, multilaterale og kommercielle - og de opfordres til at bevilge en ekstraordinær bistand og gældssanering ud over de gældende mekanismer i det omfang, de deltagende lande har behov for det for at opnå gældsbæredygtighed. Kommissionen foreslår, at Fællesskabet som kreditor slutter op om dette tillag og tager skridt til at nedbringe nutidsværdien af sine fordringer hos de pågældende lande. 6. 1 Retningslinjer for gældssanering a) Eftergivelse eller genfinansiering af gæld HIPC-inititativet giver hver kreditor næste ubegrænsede muligheder for selv at udforme sine egne mekanismer for deltagelse i initiativet. Det forventes, at de forskellige internationale linansieringsinstitutioner vil deltage i initiativet på forskellige måder, som er afpasset efter deres vedtægter og finanspolitik. Hvad angår Fællesskabets aktion, skal behandlingen af EF-fordringcr være forenelig med målene for HIPC-initiativet og de principper, der foreslås ovenfor i punkt 4. Behandlingen af EF-fordringerne rejser viglige principspørgsmål vedrørende de deltagende EF-institutioners status som privilegerede kreditorer. Der er med hensyn til de mulige retningslinjer for Fællesskabets deltagelse i initiativet i princippet to muligheder for gældssanering: i) en direkte eftergivelse af gæld (afskrivning) eller ii) genfinansiering på gavebistands vilkår af udestående fordringer. I sidste tilfælde kunne gavebistanden bevilges til at hjælpe det pågældende land med enten at tilbagebetale eller betale forfaldne renter og afdrag på gælden eller en del af deres gæld til Fællesskabet. Afskrivning af gælden kunne betragtes som den mest direkte måde til at indfri kravene i initiativet. Denne løsning må dog udelukkes for EIB-lån af egne midler og risikovillig kapital, hvis EIB fod med andre multilaterale linansieringsinstitutioner, som har afvist muligheden af en direkte eftergivelse af deres fordringer med den begrundelse, at det risikerer at skade deres stilling som privilegerede kreditorer6. skal behandles på lige Situationen kan være anderledes for lån på særlige vilkår, hvor man kunne argumentere for, at de særlige kendetegn ved denne gæld betyder, at direkte eftergivelse ville være hensigtsmæssig. Det er værd at bemærke i denne sammenhæng, at instrumentet med lån på særlige vilkår ikke blev medtaget i Lomé IV, da man skønnede, at gavebistand ville være en mere hensigtsmæssig bistandsform. En afskrivning af denne gæld ville svare til en retroaktiv tilpasning af betingelserne for denne bistand, og det vil kunne matche lignende gældssaneringsinitiativer fra medlemsstaternes side vedrørende deres bilaterale bistandslån. Det kan anføres, at en afskrivning ville have fordele i henseende til administrativ forenkling og gøre Fællesskabets aktion mere synlig. Endelig kan der argumenteres for, at en afskrivning af lån på særlige vilkår ikke vil få nogen negativ indflydelse på Fællesskabets status som privilegeret kreditor mere generelt, eftersom dets 6 Da EIB-lån af egne midler og risikovillig kapital begge underskrives af EIB, vil en afskrivning kunne påvirke EIB's status som privilegeret kreditor i negativ retning. 8 indgreb gøres inden for rammerne af et ekstraordinært initiativ fra verdenssamfundets side til at hjælpe en begrænset gruppe lande. Disse argumenter skal dog ses i forhold til den eventuelle risiko for, at et sådant indgreb i forbindelse med lån på særlige vilkår vil kunne påvirke Fællesskabets status som de facto privilegeret kreditor i negativ retning. Kommissionen er klar over, hvilke vanskeligheder en direkte eftergivelse af gælden til Fællesskabet vil kunne skabe, og i betragtning af, al andre privilegerede kreditorer har afvist denne valgmulighed, foreslår Kommissionen, at Fællesskabet tager skridt til at genfinansiere gældende på gavebistandsvilkår. Delle vil være på linje med, hvad andre privilegerede kreditorer foretrækker. Som nævnt ovenfor kunne genfinansiering ved hjælp af gavebistand sætte modtagerlandet i stand til enten at tilbagebetale sin gæld eller betale renter og afdrag på denne gæld, når de forfalder (helt eller delvis). Genfinansieringen forekommer at give de største fordele, hvis den bevilges i en enkelt rate til tilbagebetaling af gælden snarere end til gældsbetjening, når renter og afdrag forfalder til betaling. Tilbagebetaling har den fordel, at man undgår, at gældssaneringsforanstaltningerne for hvert land spredes over en årrække og for Fællesskabet og debitorlandene vil være enklere at administrere. Desuden vil tilbagebetaling være helt på linje med de muligheder, som Verdensbanken har præsenteret i forbindelse med den IDA-administrerede Multilateral Trust Fund. b) Koncentrere gældssaneringen på lån på særlige vilkår Som beskrevet ovenfor følger Fællesskabets udeståender af tre instrumenter: lån på særlige vilkår, risikovillig kapital og omend i meget begrænset målestok EIB-lån af Bankens egne midler. Alle tre typer lån falder ind under initiativet. Fællesskabet forvenles at tage skridt til at reducere nutidsværdien af alle sine udeståender hos hvert enkelt land, der kan komme i betragtning under initiativet. Men Fællesskabet behøver ikke at træffe foranstaltninger for hvert instrument særskilt, men kan vælge at betragte EF-fordringerne under ét og behandle disse generelle udeståender hos hvert land. Det betyder med andre ord, at gældssaneringsforanstaltningerne kan koncentreres på et af de tre EF-instrumenter, sålænge Fællesskabet med disse foranstaltninger foretager den aftalte reducering af nutidsværdien for hvert land. Kommissionen foreslår, at gældssaneringsforanstaltningerne koncentreres om lånene på særlige vilkår. For det første vil det administrativt være det simpleste at rette Fællesskabets aktion på et enkelt instrument. For det andet vil en fokusering af gældssaneringsforanstaltningerne på lån på særlige vilkår, som omtalt i det foregående afsnit, være hensigtsmæssig i betragtning af de særlige kendetegn ved instrumentet. Det vil desuden være på linje med foranstaltninger, der allerede er truffet i forbindelse med dette instrument (dvs. ikke-fornyelse af lån på særlige vilkår i fjerde Lomé-konvention og omdannelse af lån på særlige vilkår, hvorover der endnu ikke var disponeret, til gavcbistand). Kommissionen mener, at Fællesskabet bør sætte ind på at afvikle udestående lån på særlige vilkår for de berettigede lande. For de lande, der forventes at blive omfattet af initiativet, varierer deres andel af lån på særlige vilkår i deres gæld som helhed til Fællesskabet fra det ene til det andet. De mest potentielt berettigede lande har en relativ stor andel lån på særlige vilkår i deres gæld til Fællesskabet. Det forventes derfor i de fleste tilfælde, at det vil være tilstrækkeligt for Fællesskabet at sætte ind på lånene på særlige vilkår til at opnå den krævede nedsættelse af nutidsværdien af gælden. I nogle tilfælde vil Fællesskabet dog eventuelt ikke være i stand til at nå det aftalte gældssaneringsniveau alene på basis af lån på særlige vilkår. Del kan forekomme i forbindelse med lande, for hvilke de særlige lån kun udgør en lille del af deres udestående gæld til Fællesskabet, og det vil indlysende også være tilfældet for lande, der ikke har udestående lån på særlige vilkår. I dette tilfælde foreslås det, al de berørte lande modtager gavebistand til at indfri deres forpligtelser med hensyn til risikovillig kapital i det omfang, det er nødvendigt til at opnå gældsbæredygtighed. Som nævnt i punkt 3 ovenfor har de lande, som i øjeblikket forventes at kræve en indsats under initiativet, praktisk taget ingen udestående EIB-lån, som Banken har ydet med egne midler. Det er dog muligt, at andre lande, som har betydelige udeståender i for af EIB- lån, som Banken har ydet med egne midler, bliver berettigede under initiativet. I så fald kunne man argumentere, at disse udeståender vil skulle behandles med et EIB-bidrag til initiativet inden for rammerne af Fællesskabets generelle deltagelse i initiativet (se nærmere nedenfor). c) Landebeslutninger Når et HI PC kan opvise gode økonomipolitiske resultater og dermed har nået det punkt, hvor der under initiativet kan træffes en beslutning, træffes der en sådan beslutning om landets berettigelse til supplerende støtte under initiativet og om omfanget af den nødvendige gældssanering til at opnå en bæredygtig gældsbyrde. Når et land er blevet vurderet som støtteberettiget, bestemmer Kommissionen omfanget af den gældssanering, som Fællesskabet vil kunne yde og udarbejder i samarbejde med EIB et specifikt forslag til, hvordan Fællesskabet vil kunne hjælpe det pågældende land. Landeforslagene skal udarbejdes fra sag til sag under hensyntagen til fire faktorer: strukturen i og omfanget af landets gæld til Fællesskabet, kravet om administrativ enkelhed, målet med afvikling af udestående lån på særlige vilkår og behovet for at sikre en lige og redelig behandling landene imellem. Når der er udarbejdet et sådant specifikt forslag med sigte på disse mål, forelægger Kommissionen det for EUF-Udvalget og indhenter medlemsstaternes synspunkter på linje med de bestående høringsordninger for EUF-operationer. 6. 2 Finansieringskilder til Fællesskabets deltagelse a) Finansiering med tilbageførsler Kommissionen foreslår, at omkostningerne ved Fællesskabets aktion dækkes med tildeling af tilbageførslerne fra EUF-finansierede lån (lån på særlige vilkår og risikovillig kapital). Det ville være i overensstemmelse med artikel 9 i den interne aftale om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand inden for fjerde Lomé-konvention, at Rådet med enstemmighed og på forslag af Kommissionen traf beslutning om at anvende tilbageførslerne til dette formål fremfor at returnere dem til medlemsstaterne. Som nævnt i punkt 3 har IMF og Verdensbanken indledningsvis anslået de samlede omkostninger for Fællesskabet til omkring 150 mio. ECU i 1996 i nutidsværdi, der skal spredes over mindst seks år. Kommissionen foreslår, at et begrænset beløb af tilbageførslerne de til gældssaneringsforanstaltninger, der er beskrevet i punkt 6. 1. En tildeling på 25 mio. ECU finansiering sættes hvert side til år af 10 om året over de fire år 1997-2000 (i alt 100 mio. ECU) forventes at være tilstrækkeligt til at dække behovene under initiativet i denne periode. Derefter eller tidligere, hvis det bliver nødvendigt, kan det overvejes, om der bliver behov for yderligere ressourcer7. En sådan løsning vil skaffe supplerende ressourcer til Fællesskabets deltagelse i HIPC- gældsinitiativet. Kommissionen mener, at det er en forudsætning for, at initiativet kan nå sine mål, at gældssaneringsforanstaltningerne skal supplere den bestående ressourcestrøm til disse lande. Desuden ville det være ønskeligt, at HIPC-initiativet ikke bevirker en omdirigering af ressourcer, der var bestemt til andre udviklingslande, navnlig fra HIPC'er, der bestræber sig på at gennemføre økonomiske reformer og at forbedre deres vækstudsigter. Flertallet af de 41 HIPC'er vil ikke opfylde gældsbæredygtigheds- kriterierne for supplerende gældssanering under initiativet, skønt der ikke er nogen tvivl om, at deres gældsniveau og finansieringsbehov fortsat vil være stort. Det skal i denne sammenhæng bemærkes, at Rådet en gang tidligere har besluttet at anvende tilbageførsler til et lignende formål, nemlig til delvis finansiering af det forste EF-bidrag til et særligt program for bistand til Afrika, SPA. Ved denne lejlighed besluttede Rådet at tildele et beløb på 60 mio. ECU til at finansiere generelle importprogrammer for SPA-lande. Fællesskabet kunne med disse tilbageførsler yde et større finansielt bidrag til SPA, end det ellers ville have været i stand til, og blive en større bidragsyder til dette program helt fra begyndelse af. Foruden den foreslåede finansiering på basis af tilbageførsler opstår spørgsmålet, om der bør søges et direkte EIB-bidrag. Selvom EIB's egne udeståender er dækket af medlemsstaternes sikkerhedsstillelse, ville det være på linje med initiativet som en engangsindsats fra verdenssamfundets side, om EIB bidrog med sine egne midler til tilfælde, hvor EIB har store udestående af sine egne midler. Et EIB-bidrag til finansiering af EF-gældssanering er derfor ikke udelukket på dette stadium; det er et anliggende, der skal drøftes med EIB's aktionærer. b) Praktiske ordninger 11 vis Rådet går med til al tildele tilbageførslerne til Fællesskabets bidrag til initiativet, kan man overveje en enkel ordning for kanalisering af Fællesskabets bistand til gældssanering. Der vil kunne indsættes et beløb af tilbageførslerne fra lån på særlige vilkår/risikovillig kapital på et årligt grundlag på en enkelt konto, som forvaltes af EIB. Hvis modtagerlandet skal tilbagebetale sin gæld til Fællesskabet, kunne man som en engangsoperation bevilge det pågældende land en gavebistand fra denne konto, således at det kan tilbagebetale sin gæld efter nutidsværdien. Kommissionen ser ingen grund til at gøre brug af den IDA-administrerede Multilateral Trust Fund (MTF). Fællesskabet er en lille kreditor i denne henseende og burde selv være i stand til at finansiere den nødvendige gældssanering. MFT er særlig nyttig for kreditorer, som har brug for at supplere deres egne bidrag med bidrag fra bilaterale donorer, og for kreditorer, som ønsker, at MTF forvalter deres bidrag. 7 De samlede tilbageførsler i forbindelse med lån på særlige vilkår og risikovillig kapital udgør omkring 100 mio. ECU om året. 11 7. Konklusion Som en større donor til de fleste HIPC'er vil Fællesskabet skulle sikre sig, at deres tilpasnings- og udviklingsbestræbelser ikke hæmmes på grund af en ubæredyglig gældsbyrde. HIPC-gældsinitiativet fra verdenssamfundets side til at løse gældsproblemerne i HlPC'erne og udgør en passende ramme, inden for hvilken Fællesskabet kan bidrage til at lempe på de stærkt gældsbetyngede fattige AVS-staters gældsbyrde. en koordineret repræsenterer indsals De her foreslåede foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den strammere tilpasningsproces i de berørte lande. Det foreslås, at Fællesskabet som donor tager skridt til at forbedre sin bistand til HlPC'erne inden for rammerne af de eksisterende EUF- ressourcer. Bistanden skal bestå af supplerende tilpasningsstøtte fra sag til sag, en mulighed for at bidrage til gældstilbagekøb af kommerciel gæld og udvidet stølte til gældsforvaltning. Som kreditor for de lande, der er berettigede under HIPC-initiativet, foreslås det, al Fællesskabet træffer foranstaltninger over for disse landes gæld til Fællesskabet. Kommissionen foreslår, at Fællesskabet gør dette ved så vidt muligt at afsætte gavebistand til tilbagebetaling af lån på særlige vilkår til Fællesskabet. Det ville være på linje med, hvad andre privilegerede kreditorer gør. HIPC-initiativet er en enestående mulighed for Fællesskabet til at give et politisk respons på gældsspørgsmålet, som har været anledning til stor bekymring for AVS-staterne. De politiske konsekvenser af det forelåede fællesskabstiltag er potentielt store og synes i overvejende grad at opveje de relativ små omkostninger derved. 12 BILAG Bilag 1 Beskrivelse af Fællesskabets långivningsinstrumenter Bilag 2 Fællesskabets udeståender, der potentielt kræver en indsat under initiativet Bilag 3 Status over betalingsrestancer i forbindelse med fællesskabsinstrumenter Bilag 4 Hovedtrækkene ved HIPC-gældsinitiativet Bilag 5 Gældsklassifikation af de 41 HIPC'er Bilag 6 Mulig tidsplan for beslutninger om de potentielt berettigede lande 13 Lån på særlige vilkår BILAG 1 Lån på særlige vilkår, der finansieres via EUF, blev ydet under de to Yaoundé- konventioner og de første tre Lomé-konventioner. Instrumentet blev ikke fornyet med Lomé IV, da man skønnede, at det var mere hensigtsmæssigt at bevilge denne bistand i form af gavebistand. Lånene på særlige vilkår er IDA-lignende lån, som bærer en rente på 0,5 til 1% med en løbetid på 40 år og en afdragsfri periode på 10 år. Yaoundé-lånene blev underskrevet af både Kommissionen og EIB, medens Lomé-lånene blev underskrevet af Kommissionen alene. Lånene forvaltes af EIB. Tilbagebetalingerne på disse lån tilbageføres til medlemsstaterne via EIB i forhold til disses bidrag til EUF, som finansierede lånene. De udestående lån på særlige vilkår8 til 9 af de 11 lande, der i øjeblikket anses for at have behov for en indsats under initiativet, udgør 410 mio. ECU9. Risikovillig kapital Transaktioner med risikovillig kapital, der finansieres via EUF, underskrives og administreres af EIB på Den Europæiske Unions vegne. De kan tage form af direkte erhvervelse af kapitalandele, eller, hvilket er hyppigst forekommende, betingede lån eller ansvarlig lånekapital, hvis tilbagebetaling er forbundet med projektets resultater. Lånebetingelserne afhænger af projekternes art og bærer en rente på op til 3% med en løbetid på op til 25 år. Tilbagebetalingerne tilgår medlemsstaterne som det er tilfældet med lånene på særlige vilkår. Da tilbagebetalingerne afhænger af projektets succes, er omfanget af tilbagebetalingerne mindre forudseelige end for lån på særlige vilkår. Under dette instrument andrager Fællesskabets udeståender hos alle 11 AVS-stater, som i øjeblikket anses for at kræve et indgreb under initiativet, 179 mio. ECU. EIB-lån af Bankens egne midler EIB yder også lån til AVS-staterne af sine egne midler efter anmodning fra medlemsstaterne. EIB's lån af egne midler ydes på markedsvilkår men er ledsaget af en rentegodtgørelse på op periode og fastsættes på baggrund af projektes kendetegn. Den tilbagebetalingsperioderne Europæiske Union stiller sikkerhed for EIB-lånene af egne midler i forhold til medlemsstaternes andel af EIB's kapital. fra EUF. Den afdragsfri til 4% Der er udeståender under dette instrument hos kun en af de 11 AVS-stater, som i øjeblikket anses for at kræve et indgreb under initiativet, til et beløb på 6 mio. ECU10. x Beløbene vedrører udbetalte lån. Lån til den private sektor er ikke medtaget. Alle data er uden eventuelle betalingsrestancer. 9 Udestående lån på særlige vilkår til 41 HIPC'er udgør 1,2 mia. ECU og 1,5 mia. ECU for alle AVS- staterne. 10 Det er dog muligt, at andre lande, hos hvilke EIB har betydelige udeståender, bliver berettigede til deltagelse i initiativet. 14 BILAG 2 EF-udeståender hos lande, for hvilke der potentielt kræves en indsats under HIPC-initiativet (udbetalte beløb i mio. ECU pr. 15/12/96) Land Lån på særlige vilkår Risiko- EIB-lån af villig kapital egne midler I alt (a) Lande, for hvilke der sandsynligvis kræves en indsats under initiativet Burundi Ethiopien Guinea-Bissau Madagascar Mozambique Niger Rwanda Sao Tome og Principe Uganda Zaire Zambia 40. 72 30. 05 0. 00 27. 34 0. 73 22. 84 19. 29 0. 00 8. 57 132. 93 127. 53 12. 38 31. 49 3. 36 20. 73 23. 53 12. 89 9. 70 1. 33 29. 54 17. 90 15. 77 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 6. 25 0. 00 53. 10 61. 54 3. 36 48. 07 24. 26 35. 73 28. 99 1. 33 38. 11 157. 08 143. 30 lait 410. 00 178. 62 6. 25 594. 87 "" (b) Andre eventuelt belastede lande Cameroun Côte d'Ivoire Congo Guyana Tanzania 79. 83 69. 06 40. 02 37. 65 35. 27 0. 85 0. 09 13. 09 9. 83 16. 45 36. 07 92. 72 3. 10 0. 00 0. 00 116. 75 161. 87 56. 21 47. 48 51. 72 lait 261. 83 40. 31 131. 89 434. 03 (c) Andre lande i en ubæredygtig situation Sudan 15. 00 26. 87 0. 00 41. 87 Lån til den private sektor uden offentlig sikkerhedsstillelse er ikke medtaget, da sådanne lån ikke falder ind under initiativet. Ifolge de aktuelle IMF/Verdensbanks-forudsætninger kræves der for landene i punkl b) i denne label ingen indsats under initiativet. 15 BILAG 3 Betalingsrestancer for lande, for hvilke der sandsynligvis kræves en indsats under initiativet (i mio. ECU pr. 17/01/97) Land Betalingsre- stancer på EIB-lån af egne midler Betalingsre- stancer på risikovillig kapital Betalingsre- stancer på lån på særlige vilkår I alt a) Lande, for hvilke der sandsynligvis kræves en indsats under initiativet Burundi Guinea-Bissau Madagascar Niger Rwanda Zaire Zambia Subtotal 0. 43 1. 30 2. 52 2. 57 1. 55 10. 41 1. 12 19. 90 0. 91 - 0. 75 0. 76 2. 48 20. 46 - 25. 36 1. 34 1. 30 3. 27 3. 33 4. 03 38. 18 1. 12 52. 57 7. 31 7. 31 b) Andre lande med en ubæredygtig gældsbyrde Sudan 11. 56 3. 95 15. 51 e) Andre eventuelt belastede lande Cameroun Congo Subtotal Tilsammen 5. 27 6A4 1L71 19. 02 0. 35 528 5J63 4. 32 ^42 9^74 37. 09 39. 05 9. 94 17. 14 27. 08 95. 16 16 BILAG 4 Hovedtrækkene ved HIPC-gældsinitiativet Berettigelse Initiativet er åbent for HIPC'er, som gennemfører eller vedtager strukturtilpasnings programmer med støtte fra IMF og Verdensbanken i de to år efter vedtagelsen af initiativet i 1996, hvorefter initiativet vil blive taget op til fornyet behandling, og der vil blive taget beslutning om, hvorvidt det skal videreføres. For at være berettiget til ekstraordinær bistand under initiativet, skal landene være IDA-støttede alene, være udsat for en ubæredygtig gældssituation efter fuldstændig anvendelse af de aktuelle gældssaneringsmekanismer og vil skulle opvise gode resultater med hensyn til sund økonomisk politik og økonomiske reformer. Efter foreløbige gældsbæredygtighedsvurderinger er landene blevet klassificeret som havende en bæredygtig, eventuelt belastet eller en ubæredygtig gældsbyrde (se nærmere om klassifikationen i bilag 6). De forskellige faser For hvert land gennemføres initiativet i to faser: Første fase I første fase skal landet kunne opvise gode økonomipolitiske resultater i tre år for at blive berettiget til en nedsættelse af gældsbeholdningen hos Paris-klubben på Napoli-vilkår. 1 denne periode sker der følgende: foretager gældsomlægning på Napoli-vilkår Paris-klubben gældsnedsættelse) andre bilaterale og kommercielle kreditorer yder mindst samme behandling multilaterale institutioner og donorer fortsætter med at yde tilpasningsstøtte inden for rammerne af et Verdensbanks/IMF-støttet tilpasningsprogram landet opviser sine første treårige resultater. til 67% (op Beslutningspunktet Første stadium fører til beslutningspunktet. På dette punkt afgøres det på basis af en gældsbæredygtighedsanalyse, om en gældsbeholdningstransaktion foretaget af Paris klubben sammen med en mindst tilsvarende aktion fra andre ikke-multilaterale kreditorers side vil være tilstrækkeligt for landet til at nå gældsbæredygtighed, efter al landet har gennemgået endnu tre år med gode økonomiske resultater. Man kan forestille sig tre forskellige landesituationer: Lande, i hvilke de bestående mekanismer (Paris-klubbens gældsbeholdnings transaktion sammen med en tilsvarende behandling fra andre bilaterale og kommercielle kreditorers side) vil være tilstrækkelig til at nå gældsbæredygtighed inden for tre år, vil ikke være berettigede til supplerende støtte under initiativet. 17 For lande, i hvilke der ikke kan nås gældsbæredygtighed via de eksisterende mekanismer inden for tre år, vil kreditorerne tage beslutning om det fornødne beløb af supplerende gældssanering og give et fast tilsagn om at ville foretage den nødvendige gældssanering efter en anden periode med vedvarende gode økonomiske resultater. For grænseti I fældende, som er lande, med hensyn til hvilke der består tvivl om, hvorvidt de eksisterende mekanismer for gældssanering vil kunne fore til en bæredygtig gældssituation, står muligheden for at modtage en udvidet bistand under til supplerende gældssanering på afslutningstidspunktet, hvis det er nødvendigt for at nå gældsbæredygtighed. lande vil være berettiget initiativet åben. Disse Anden fase De berettigede lande går ind i en anden fase på tre år, hvorefter de vil modtage supplerende gældssanering, hvis de kan opvise vedvarende gode økonomiske resultater: I anden fase sker der følgende: Paris-klubben går ud over Napoli-vilkårene og bevilger en 80% gældssanering i nutidsværdi andre bilaterale og kommercielle kreditorer yder mindst samme behandling donorer og multilaterale institutioner yder udvidet støtte på basis af interimsforanstaltninger, og landet skal i en anden periode opvise gode økonomipolitiske resultater under et Verdensbanks-/!MF-støttet tilpasnings program. Afslutningspunktet På afslutningspunktet, dvs. ved slutningen af anden fase, leverer kreditorerne den på beslutningspunktet lovede gældssanering. For grænsetilfældenes vedkommende tages der beslutning om, hvorvidt de har behov for en supplerende indsats. På afslutningspunktet sker der følgende: Paris-klubben yder en gældsbcholdningsnedsættelse på op til 80% i nutidsværdi af den støtteberettigede gæld andre bilaterale og kommercielle kreditorer yder mindst samme behandling af gældsbeholdningen multilaterale kreditorer træffer foranstaltning til at nedsætte nutidsværdien af deres udeståender. fra overslaget på Hvis beløbet af den nødvendige gældssanering afviger beslutningspunktet, vil kreditorerne skulle tage stilling til, om de vil yde større eller mindre gældssanering til at nå gældsbæredygtighedsmålet for det pågældende land. 18 Resultater Perioderne for opnåelse af gode økonomiske resultater vil komme til at forløbe på en smidig måde fra sag til sag under hensyntagen til landenes økonomipolitiske resultater under indtil beslutningspunktet. Det betyder, at den pågældende periode kan betydeligt afkortes for lande, som har opvist gode økonomiske resultater. tilpasningsprogrammerne Gældsbæredygtighed Gældsbæredygtighedsniveauerne på afslutningspunktet fastlægges fra land til land inden for en gaffel på 200-225% for gælds-/eksportforholdet og 20-25% for gældsbetjenings- /eksportforholdet under hensyntagen til særlige sårbarhedsfaktorer for landet, som f. eks. koncentration af eksporten eller udsving heri, og tillige den fiskale byrde ved gældsbetjeningen. HJPC Trust Fund Som redskab for sin egen deltagelse i HIPC-initiativet har Verdensbanken oprettet HI PC Debt Initiative Trust Fund, via hvilken den vil tage skridt til at nedbringe nutidsværdien af sine egne fordringer under initiativet. Andre multilaterale udviklingsbanker (MBD) er blevet opfordret til også at benytte denne trust fund. Det er tanken, at både de MDB'er, som benytter trust fund'en, og de bilaterale donorer skal bidrage finansielt til trust fund'en for at sikre, at der er tilstrækkelige midler til at dække de relevante MDB'ers aktion. Medens det ser ud til, at flere MDB'er vil gøre brug af denne Irust fund, planlægger andre centrale multilaterale kreditorer som f. eks. IMF at intervenere side om side hermed. Samlede omkostninger ved HIPC-initiativer De samlede potentielle omkostninger ved HIPC-initiativet er blevet anslået til 5,6 mia. USD i 1996-nutidsværdi, fordelt på kreditorerne som følger11: Bilaterale og kommercielle kreditorer 2,4 Paris-klubbens kreditorer Andre offentlige kreditorer Kommercielle kreditorer Multilaterale kreditorer Verdensbanken IMF A ndre multilaterale kreditorer I alt 1,9 0,4 0,1 1,1 0,8 1,3 3,2 5,6 1 ' Kilde: IMF's og Verdensbankens skøn. 19 BILAG 5 LANDE I GÆLDSINITIATIVET lande, der er klassificeret som stærkt gældsbetyngede 41 gældsbæredygtighed er blevet analyseret under initiativet12: lande, hvis Angola, Benin, Bolivia, Burkina Faso, Burundi, Den Centralafrikanske Republik, Cameroun, Tchad, Congo, Côte d'Ivoire, Ækvatorialguinea, Etiopien, Ghana, Guinea- Bissau, Guyana, Honduras, Kenya, Laos, Liberia, Madagascar, Mali, Mauritanien, Mozambique, Myanmar, Nicaragua, Niger, Nigeria, Rwanda, Sao Tomé-Principe, Senegal, Sierra Leone, Somalia, Sudan, Tanzania, Togo, Uganda, Vietnam, Yemen, Zaire, Zambia * hvoraf 20 er klassificeret som ubæredygtige eller eventuelt belastede: Eventuelt belastede: Bolivia, Cameroun, Congo, Côte d'Ivoire, Etiopien, Guyana, Madagascar, Myanmar, Niger, Rwanda, Tanzania, Uganda (12 lande) eller ubæredygtige: Burundi, Guinea-Bissau, Mozambique, Nicaragua, Sao Tomé- Principe, Sudan, Zaire, Zambia (8 lande) JJ % hvoraf 13 / øjeblikket efter IMF/Verdensbanksskøn kræver en indsats under HIPC- gældsinitiativet13: Burundi, Etiopien, Guinea-Bissau, Madagascar, Mozambique, Myanmar, Nicaragua, Niger, Rwanda, Sao Tomé-Principe, Uganda, Zaire, Zambia $ hvoraf Fællesskabet har udeståender hos 11 lande: Burundi, Etiopien, Guinea-Bissau, Madagascar, Mozambique, Niger, Rwanda, Sao Tomé-Principe, Zaire, Zambia, Uganda 12 Der er dog ikke tilstrækkelige data til rådighed i øjeblikket til at analysere Liberia, Nigeria og Somalia. 13 Sudan kræver også ifølge vurderingen en indsats under initiativet, men er ikke blevet yderligere taget i betragtning af IMF/Verdensbanken på dette stadium. Samme holdning gør sig gældende i dette dokument. 20 BILAG 6 HIPC-gældsinitiativet: mulig tidsplan for beslutningspunkter om ubæredygtige eller eventuelt belastede lande 14 15 1997 Bolivia Guyana Uganda Côte dT voire Mozambique Burkina Faso 1998 Etiopien Cameroun Guinea-Bissau Nicaragua 1999 Congo Madagascar Niger Tanzania Zambia Efter 1999 Burundi Myanmar Rwanda Sao Tome og Principe Zaire 14 Oplysningerne i dette bilag er vejledende og gives kun som en illustration. Der vil også blive truffet beslutning om lande, der i øjeblikket er klassificeret som bæredygtige, hvilket ikke fremgår af listen, undtagen for Burkina Fasos vedkommende. Nogle af de lande, der indledningsvis er blevet analyseret som havende en bæredygtig gældsbyrde, vil eventuelt kunne blive berettigede under initiativet. 15 Sudan er ikke medtaget, men vil sandsynligvis falde i kategorien "efter 1999"; i så fald vil det gå i gang med et ESAF-støttet tilpasningsprogram. 21 FORSLAG TDL RÅDETS AFGØRELSE af EFNR 1997 om en ekstraordinær bistand til de stærkt gældsbetyngede AVS-stater RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR- under henvisning til den interne aftale om finansiering af forvaltning af Fællesskabets bistand inden for fjerde AVS/EØF-konvention, undertegnet den 16. juli 1990, i det følgende benævnt "den interne aftale", særlig artikel 9, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: Artikel 9, stk. 1, i den interne aftale fastsætter, at indbetalinger til Banken i forbindelse med lån på særlige vilkår samt provenuer og indtægter af transaktioner med risikovillig kapital tilfalder medlemsstaterne i forhold til deres bidrag til fonden, medmindre Rådet på forslag af Kommissionen enstemmigt beslutter at henlægge dem som reserve eller anvende dem til andre transaktioner, og det er hensigtsmæssigt at benytte denne lejlighed til at afsætte disse indbetalinger til støtte af strukturtilpasning og gældssanering i stærkt gældsbetyngede AVS-stater; Den Internationale Valutafond og Verdensbanken fremlagde på deres møder i april 1996 et gældsinitiativ for de stærkt gældsbetyngede fattige lande, i det følgende benævnt "HIPC-initiativet", og udviklingskomtéerne på Den Internationale Valutafonds og Verdensbankens møder i efteråret 1996; efterfølgende godkendt interims- blev som af Rådet anerkender betydningen af HIPC-initiativet som et middel til at sikre, at gældsbyrden i HIPC'er, der gennemfører økonomiske reformprogrammer, nedbringes til et bæredygtigt niveau med støtte i en koordineret og alsidig indsats fra alle kreditorers side; Rådet erkender behovet for en vedvarende passende ekstern bistand til HlPC'erne og Fællesskabets rolle som en større udviklingspartner for de berørte lande - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Det Europæiske Fællesskab deltager i HIPC-initiativet med en ekstraordinær bistand til at nedbringe nutidsværdien af Fællesskabets udeståender hos de AVS-stater, der er defineret som støtteberettigede under initiativet. Til dette formål stiller Fællesskabet gavebistand til rådighed til at indfri gældsbetjeningsforpligtelser vedrørende udestående EF-fordringer. Modtagerne anvender i første række disse gavebistandsressourcer til at indfri gældsbetjeningsforpligtelser vedrørende lån på særlige vilkår, herunder mulighed for forudbetaling på basis af nutidsværdien. Hvis dette ikke er tilstrækkeligt til at nå det aftalte gældssaneringsniveau, anvender modtagerlandet de tildelte gavebistandsressourcer til at indfri forpligtelser over for Fællesskabet vedrørende udenstående risikovillig kapital. Artikel 2 Kommissionen træffer fra sag til sag specifikke beslutninger for hver støtteberettiget AVS-stat og bevilger bistandsbeløbet i overensstemmelse med de regler og procedurer, der er fastsat i kapitel IV i den interne aftale. Kommissionens beslutninger om det bistandsbeløb, der skal bevilges i hvert tilfælde, afpasses efter omfanget af de ressourcer, der er nødvendige til at nedbringe nutidsværdien af det pågældende lands gæld til Fællesskabet. Denne bistand skal sammen med de ressourcer, der stilles til rådighed af til at nå alle multilaterale kreditorer, sætte det støtteberettigede gældsbæredygtighedsmålene under hensyntagen til den gældssanering, som Paris klubbens kreditorer yder og mindst en tilsvarende aktion fra andre officielle bilaterale og kommercielle kreditorers side under initiativet. I de specifikke beslutninger vedrørende de enkelte lande tages der desuden hensyn til strukturen i gælden til Fællesskabet, kravet om administrativ enkelhed i de specifikke udvalgte forslag, målet med at sikre fuldstændig tilbagebetaling af udestående lån på særlige vilkår og behovet for at sikre en redelig og lige behandling landene imellem. Det Monetære Udvalg vil blive holdt underrettet med regelmæssige mellemrum om gennemførelsen af denne bistand. i stand land Artikel 3 De AVS-stater, der er berettigede til at modtage denne ekstraordinære bistand, er lande, der er identificeret i overensstemmelse med procedurerne i kapitel IV i den interne aftale. Den i stk. 1 omhandlede gavebistand bevilges fra en rentebærende enkelt konto, der åbnes til dette formål i Den Europæiske Investeringsbank, i det følgende benævnt "gældssaneringskontoen". Artikel 4 Af de indbetalinger, provenuer og indtægter, der er omhandlet i artikel 9, stk. I, i den interne aftale, afsættes der hvert af årene 1997, 1998, 1999 og 2000 25 mio. ECU til finansiering af den i artikel 1 nævnte gavebistand. Disse beløb overføres til den i artikel 3 nævnte gældssaneringskonto. Artikel 5 1. Kommissionen aflægger med regelmæssige mellemrum beretning til Rådet og informerer Europa-Parlamentet om gennemførelsen af denne afgørelse inden for rammerne af HIPC-initiativet. Ved udløbet af den i artikel 4 nævnte firearsperiode, eller inden da, hvis Kommissionen skønner det hensigtsmæssigt, forelægger Kommissionen en rapport for Rådet med et overblik over de eventuelle behov for supplerende finansiering. Hvis der ved udløbet af den i artikel 4 nævnte firearsperiode ikke er truffet nogen afgørelse om at fortsætte den finansiering, der er genstand for denne afgørelse, i en længere periode, kan Kommissionen beslutte at lukke den i artikel 4 nævnte konto. Eventuelle resterende beløb på kontoen fordeles mellem medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand *> ISSN 0254-1459 KOM(97) 129 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 01 Katalognummer : CB-CO-97-129-DA-C ISBN 92-78-17799-7 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Olficielle Publikationer L-2985 Luxembourg