title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/9/ES z 3. marca 1997 o systémoch náhrad pre investorov

text: 06/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 311 31997L0009 L 84/22 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 26. 3. 1997 SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 97/9/ES z 3. marca 1997 o systémoch náhrad pre investorov EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 57 ods. 2, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo- ru (2), so zreteľom na stanovisko Európskeho menového inštitútu (3), konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 189b zmlu- vy (4) v zmysle spoločného textu schváleného 18. decembra 1996 Zmierovacím výborom, (1) (2) (3) (4) keďže 10. mája 1993 Rada schválila smernicu 93/22/EHS o investičných službách v oblasti cenných papierov (5); keďže táto smernica je základným nástrojom prístupu investičných spoločností na vnútorný trh; keďže smernica 93/22/EHS ustanovuje obozretné pravidlá, ktoré musia investičné spoločnosti kedykoľvek dodržiavať, vrátane pravidiel, ktorých účelom je čo najväčšia ochrana práv investora v súvislosti s peniazmi alebo s nástrojmi k nim patriacimi; keďže však žiadny kontrolný systém nemôže zabezpečiť úplnú ochranu najmä v súvislosti s podvodmi; keďže ochrana investorov a zachovanie tajnosti vo finanč- nej sústave sú dôležitým aspektom uskutočnenia a riad- neho fungovania vnútorného trhu v tejto oblasti; keďže (1) Ú. v. ES C 321, 27. 11. 1993, s. 15, a Ú. v. ES C 382, 31. 12. 1994, s. 27. (2) Ú. v. ES C 127, 7. 5. 1994, s. 1. (3) Stanovisko doručené 28. júla 1995. (4) Stanovisko Európskeho parlamentu z 19. apríla 1994 (Ú. v. ES C 128, 9. 5. 1994, s. 85), spoločné stanovisko Rady z 23. októbra 1995 (Ú. v. ES C 320, 30. 11. 1995. s. 9) a rozhodnutie Európskeho parla- mentu z 12. marca 1996 (Ú. v. ES C 96, 1. 4. 1996, s. 28). Rozhod- nutie Rady zo 17. februára 1997 a rozhodnutie Európskeho parla- mentu z 19. februára 1997 (Ú. v. ES C 85, 17. 3. 1997). (5) Ú. v. ES L 141, 11. 6. 1993, s. 27. (5) (6) (7) (8) (9) nakoniec je preto nutné, aby každý členský štát mal sys- tém náhrad pre investora, ktorý zaručuje minimálnu úro- veň harmonizácie ochrany, aspoň pre drobných investo- rov v prípade, že investičná spoločnosť nie je schopná plniť svoje záväzky voči svojim investorom — klientom; keďže drobní investori by preto boli schopní kúpiť inves- tičné služby od pobočiek investičných spoločností spolo- čenstva alebo na základe medzinárodných ustanovení o službách takisto utajene aj od domácich investičných spoločností, pri vedomí, že im bude umožnená minimálna úroveň harmonizovanej ochrany v prípade, že investičná spoločnosť nebude schopná plniť svoje záväzky voči svo- jim investorom — klientom; keďže pri absencii takejto minimálnej harmonizácie hosti- teľský členský štát sa môže považovať za oprávnený posú- dením ochrany investora požadovať jeho začlenenie do jeho systémov náhrad, ak investičná spoločnosť spoločen- stva koná prostredníctvom pobočky alebo voľne vykonáva svoju činnosť bez toho, aby podliehala systémom náhrad pre investora vo svojom vlastnom členskom štáte, ani nepodlieha systému, ktorý bol odporučený ako ponúknutá náhradná ochrana; keďže táto požiadavka môže byť v roz- pore s činnosťou na vnútornom trhu; keďže hoci väčšina členských štátov už v súčasnosti má niektoré úpravy náhrad pre investorov, tieto úpravy vo všeobecnosti nepokrývajú všetky investičné spoločnosti, jednotlivých povolení ustanovených ktoré sú držiteľmi v smernici 93/22/EHS; keďže každý členský štát by mal byť povinný mať systém náhrad pre investorov alebo systémy, ktorým by každá takáto spoločnosť podliehala; keďže každý systém musí zahŕňať peniaze a nástroje v rukách investičnej spoločnos- ti v súvislosti s investíciami investora, ktoré, ak nie je inve- stičná spoločnosť schopná plniť svoje záväzky voči svojim klientom — investorom, nie je možné vrátiť investorovi; keďže je to úplne bez vplyvu na pravidlá a systémy použí- vané v každom z členských štátov, týkajúce sa rozhodnutí v prípade platobnej neschopnosti alebo pri zrušení inves- tičnej spoločnosti; keďže definovanie investičnej spoločnosti zahŕňa úverové inštitúcie, ktoré sú oprávnené vykonávať investičné služby; keďže každá z takýchto úverových inštitúcií musí byť nútená podliehať systémom náhrad pre investora na pokry- tie investičných činností; keďže však nie je nutné vyžado- vať od takejto úverovej inštitúcie podriadenie sa dvom oddeleným systémom, ak jednotný systém spĺňa požia- davky tak tejto smernice, ako aj smernice 94/19/ES Európ- skeho parlamentu a Rady z 30. mája 1994 o systémoch 312 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 2 ochrany vkladov (1);keďže v prípade investičných spoloč- ností, ktoré sú úverovými inštitúciami, môže byť v určitých prípadoch ťažké rozlíšiť medzi vkladmi krytými smernicou 94/19/ES a peniazmi uloženými v súvislosti s investičnou činnosťou; keďže členské štáty sú oprávnené určiť, ktorá smernica sa použije pre takéto pohľadávky; (15) národnými súťaže medzi keďže zachovanie systémov ponúkajúcich vyššie úrovne krytia v rámci spoločenstva, ako je harmonizované mini- mum, môžu v rámci toho istého územia viesť k rozdielnos- tiam pri odškodňovaní a nerovným podmienkam hospo- dárskej investičnými spoločnosťami a pobočkami spoločností iných členských štátov; keďže s cieľom zabrániť takýmto znevýhodneniam pobočky musia byť oprávnené pridať sa k systémom náhrad ich hostiteľských krajín tým, že budú ponúkať svo- jim investorom také isté krytie, aké sa poskytuje v rámci systémov v krajinách, v ktorých sú umiestnené; keďže je vhodné, aby Komisia vo svojej správe o využití tejto smer- nice premietla rozsah pobočiek, ktoré uplatnili túto mož- nosť, a akékoľvek problémy, ktoré spôsobili oni alebo sys- týchto témy náhrad pre ustanovení; keďže možnosť, aby domáce systémy člen- ských štátov ponúkali dodatočné krytie v zmysle podmie- nok, ktoré takéto systémy obsahujú, nie je vylúčená; investorov pri zavádzaní (10) (11) keďže smernica 94/19/ES dovoľuje členským štátom oslo- bodiť úverovú inštitúciu od povinnosti podliehať systé- mom ochrany vkladov, ak takáto úverová inštitúcia pod- lieha systému, ktorý chráni samotnú úverovú inštitúciu, a najmä zabezpečuje jej platobnú schopnosť; keďže ak úve- rová inštitúcia, ktorá podlieha takémuto systému, je záro- veň investičnou spoločnosťou, je členský štát taktiež opráv- nený podľa určitých podmienok oslobodiť túto spoločnosť od povinnosti podliehať systému náhrad pre investora; keďže minimálna úroveň harmonizácie náhrad vo výške 20 000 ECU pre každého investora by mala byť dosta- točná na ochranu záujmov drobných investorov v prípa- de, že investičná spoločnosť nebude schopná plniť svoje záväzky voči svojim investorom — klientom; keďže sa preto zdá vhodné stanoviť minimálnu harmonizovanú úroveň náhrad vo výške 20 000 ECU; keďže v zmysle smernice 94/19/ES obmedzené prechodné ustanovenia sa môžu vyžadovať na umožnenie podliehať systémom náhrad v tejto čiastke, pričom sa to týka rovnako všetkých členských štátov, ktoré v čase schválenia tejto smernice nemajú žiadny takýto systém; (12) keďže tá istá čiastka bola schválená v smernici 94/19/ES; (16) keďže výkyvy na trhoch môžu byť spôsobené pobočkami investičných spoločností, ktoré vznikli v iných členských štátoch, ako sú členské štáty pôvodu, ktoré ponúkajú vyš- šie úrovne krytia ako tie, ktoré ponúkajú oprávnené inves- tičné spoločnosti v ich hostiteľských členských štátoch; keďže nie je vhodné, aby sa hladina výšky krytia v rámci systémov náhrad stala nástrojom hospodárskej súťaže; keďže je preto potrebné prinajmenšom v prvotnom štádiu stanoviť, aby ani hladina, ani rozsah ponúkaných systémov krytia v domácich členských štátoch smerom k investorom pobočiek situovaných v inom členskom štáte neprekročili maximálnu úroveň alebo rozsah ponúkaný zodpovedajú- cim systémom v hostiteľskom členskom štáte; keďže aké- koľvek výkyvy na trhu by mali byť prešetrené čím skôr, na základe získaných skúseností a v súlade s vývo- jom finančného sektora; (13) keďže na povzbudenie investorov, aby boli opatrní pri výbere investičných spoločností, je odôvodnené povoliť členským štátom požadovať od investorov znášať časť akej- koľvek straty; keďže však investor musí byť krytý najme- nej na 90 % akejkoľvek straty, pokiaľ je vyplatená náhrada nižšia ako minimum spoločenstva; (17) keďže členský štát musí byť schopný vylúčiť určité kategó- rie zvláštne spísaných investícií alebo investorov z krytia predpísaného systémami náhrad pre investorov, ak nepo- važuje za potrebné ich zvlášť ochraňovať; (14) keďže určité systémy členských štátov ponúkajú úrovne krytia vyššie, ako je harmonizovaná minimálna úroveň ochrany v rámci tejto smernice; keďže však sa nezdá byť žiaduce požadovať akékoľvek zmeny v týchto systémoch v tomto ohľade; (1) Ú. v. ES L 135, 31. 5. 1994, s. 5. (18) keďže systémy náhrad pre investorov v niektorých člen- ských štátoch patria do pôsobnosti odborných organizá- cií; keďže v ostatných členských štátoch existujú systémy stanovené a riadené na štátnej báze; keďže táto rôznosť 06/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 313 postavenia predstavuje problém len v súvislosti s povin- ným členstvom a výnimkou zo systémov; keďže je preto potrebné urobiť opatrenia na ohraničenie právomocí sys- témov v tejto oblasti; systémov musia principiálne znášať samotné investičné spoločnosti a na strane druhej finančné možnosti takýchto systémov musia byť pomerné k ich pasívam; keďže to však nemusí ohroziť stabilitu finančného systému príslušného členského štátu; keďže investorovi musí byť škoda nahradená bez zbytoč- ného odkladu, ak bola potvrdená platnosť jeho pohľa- dávky; keďže systém náhrad ako taký musí byť schopný stanoviť primeranú dobu na uplatnenie pohľadávok; keďže však fakt, že táto doba nebola dodržaná, nesmie byť po- užitý proti investorovi, ktorý z dobrého dôvodu nebol schopný uplatniť svoju pohľadávku v rámci stanovenej doby; (24) keďže cieľom tejto smernice nie je, aby členské štáty alebo ich príslušné orgány boli zodpovedné voči investorom, ak zabezpečili, aby jeden alebo viacero systémov náhrad alebo ochrany investorov v rámci podmienok predpísaných v tejto smernici bolo zavedených a úradne uznaných; (19) (20) keďže informovanie investorov o úpravách náhrad je základným prvkom ochrany investora; keďže článok 12 smernice 93/22/EHS vyžaduje od investičných spoločno- stí informovať investorov o možnom uplatnení systému náhrad pred realizáciou obchodu s nimi; keďže vzhľa- dom na to musí táto smernica stanoviť pravidlá o informo- vaní takýchto potenciálnych investorov o systémoch náhrad pokrývajúcich ich investičnú činnosť; (25) keďže na záver je potrebný minimálny stupeň harmonizá- cie úprav náhrad pre investorov na doplnenie vnútorného trhu investičnými spoločnosťami, aby bolo pre investorov možné realizovať obchody s takýmito spoločnosťami s väč- šou mierou dôvery, najmä so spoločnosťami z ostatných členských štátov, a aby bolo možné zabrániť akýmkoľvek problémom spôsobeným hostiteľskými členskými štátmi pri uplatňovaní vnútroštátnych pravidiel ochrany investo- rov, ktoré nie sú zosúladené s úrovňou spoločenstva; keďže záväzná smernica spoločenstva je jediným vhodným nástrojom na dosiahnutie vytýčeného cieľa pri všeobecnej absencii úprav náhrad pre investora, zodpovedajúcich pokrytiu smernicou 93/22/EHS; keďže táto smernica pre- sadzuje len minimálnu požadovanú harmonizáciu, dovo- ľuje členským štátom predpísanie širšieho alebo vyššieho krytia, ak tak chcú, a dáva členským štátom potrebnú voľ- nosť, čo sa týka organizácie a financovania systémov náhrad pre investora, (21) keďže však neriadené používanie pri odvolávaní sa na refe- rencie čiastky a rozsahu systému náhrad by moh1o poško- diť stabilitu finančného systému alebo anonymitu inve- stora; keďže by preto mali členské štáty predložiť pravidlá ohraničenia takýchto referencií; (22) keďže táto smernica v podstate vyžaduje od každej inves- tičnej spoločnosti pripojiť sa k systémom náhrad pre inves- torov; keďže smernice, ktoré upravujú prijatie akýchkoľvek investičných spoločností, ktorých ústredie je mimo člen- ských štátov, a najmä smernica 93/22/EHS dovoľuje člen- ským štátom rozhodovať, či a za akých podmienok budú pripustené pobočky takýchto investičných spoločností vykonávať činnosť na ich území; keďže takéto pobočky nemôžu voľne poskytovať svoje služby v rámci druhého odseku článku 59 zmluvy alebo nemajú právo založenia v členských štátoch, okrem tých, kde sú založené; keďže preto členské štáty povoľujúce takéto pobočky musia roz- hodnúť, ako budú tieto pobočky využívať princípy tejto smernice v súlade s článkom 5 smernice 93/22/EHS a vzhľadom na potrebu ochrany investorov a zachovania celistvosti finančného systému; keďže je podstatné, aby si investori takýchto pobočiek boli plne vedomí pre nich použiteľných úprav náhrad; PRIJALI TÚTO SMERNICU: Článok 1 Na účely tejto smernice: (23) keďže je nepostrádateľné touto smernicou harmonizovať spôsoby, akými sú systémy náhrad pre investorov finan- cované, na jednej strane náklady na financovanie takýchto 1. „investičná spoločnosť“ je investičná spoločnosť, ako je defi- novaná v článku 1 ods. 2 smernice 93/22/EHS — povolená v súlade s článkom 3 smernice 93/22/EHS, 314 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 2 — povolená ako úverová inštitúcia v súlade so smernicou Rady 77/780/EHS (1) a smernicou Rady 89/646/EHS (2), ktorých oprávnenie obsahuje jednu alebo viac investič- ných služieb vymenovaných v oddiele A prílohy k smer- nici 93/22/EHS; pre investorov. Okrem okolností predpokladaných v druhom pododseku a v článku 5 ods. 3 nemôže žiadna investičná spoloč- nosť vykonávať v tomto členskom štáte investičnú činnosť bez toho, aby sa podriadila takémuto systému. 2. „investičná činnosť“ je každá investičná služba v zmysle defi- nície v článku 1 ods. 1 smernice 93/22/EHS a služba uvedená v bode 1 oddielu C prílohy uvedenej smernice; 3. „nástroje“ sú nástroje vymenované v oddiele B prílohy k smer- nici 92/22/EHS; Členský štát môže však oslobodiť úverovú inštitúciu, ktorej sa táto smernica týka, od povinnosti podliehať systémom náhrad pre investorov, ak je takáto úverová inštitúcia už oslobodená podľa článku 3 ods. 1 smernice 94/19/ES od povinného členstva v sys- téme ochrany vkladov, za podmienky, že ochrana a informácie poskytnuté vkladateľom sú poskytnuté aj investorom za tých istých podmienok a že investori využívajú najmenej rovnakú ochranu, akú požaduje systém náhrad pre investorov. 4. „investor“ je každá osoba, ktorá investičnej spoločnosti v súvi- slosti s investičnou činnosťou zverila peniaze alebo nástroje; 5. „pobočka“ je miesto činnosti, ktoré je súčasťou investičnej spo- ločnosti, ktoré nie je právne samostatné a ktoré ponúka inves- tičné služby, na ktoré má investičná spoločnosť oprávnenie; všetky obchodné miesta vytvorené v tom istom členskom štáte investičnou spoločnosťou s ústredím v inom členskom štáte sa považujú za jednu pobočku; 6. „spoločná investičná činnosť“ je investičná činnosť vykoná- vaná na účet dvoch alebo viacerých osôb, z ktorých dve alebo viac osôb má práva, ktoré môžu vykonávať formou podpisov jednej alebo viacerých z týchto osôb; Členský štát, ktorý využije túto možnosť, o tom musí včas infor- movať Komisiu; musí najmä priložiť charakteristiku predmetného systému ochrany vkladov a zahrnutých úverových inštitú- cií na účely tejto smernice, ako aj akékoľvek následné zmeny k doručenej informácii. Komisia o tom musí informovať Radu. 2. Systém zabezpečuje investorom krytie v súlade s článkom 4, keď: — príslušné orgány zistili, že podľa ich stanoviska spoločnosť v danom období, vzhľadom na dôvody priamo spojené s jej finančnou situáciou, nie je schopná plniť svoje záväzky vychá- dzajúce z pohľadávok klientov a nemožno predpokladať, že by tak v krátkom čase mohla urobiť, 7. „príslušné orgány“ sú orgány definované v článku 22 smernice 93/22/EHS; tieto orgány môžu byť, ak je to vhodné, tými, ktoré smernice Rady 92/30/EHS zo 6. apríla 1992 o dohľade nad úverovými inšti- túciami na konsolidovanom základe (3). definované článku sú 1 v alebo — súdny orgán vydal rozhodnutie z dôvodov priamo sa týkajú- cich finančnej situácie investičnej spoločnosti, ktorého násled- kom je pozastavenie možnosti investorov uplatňovať svoje pohľadávky voči nej, Článok 2 podľa toho, ktorý prípad nastane skôr. 1. Každý členský štát musí zabezpečiť, aby v rámci jeho územia bol zavedený a úradne uznaný jeden alebo viac systémov náhrad Krytie musí byť v súlade s príslušnými právnymi a zmluvnými podmienkami vyplývajúce z neschopnosti investičnej spoločnosti: zabezpečené pohľadávky pre (1) Prvá smernica Rady 77/780/EHS z 12. decembra 1977 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa začatia a výkonu činnosti úverových inštitúcií (Ú. v. ES L 322, 17. 12. 1977, s. 30). Smernica naposledy zmenená a doplnená smer- nicou 89/646/EHS (Ú. v. ES L 386, 30. 12. 1989, s. l). (2) Druhá smernica Rady 89/646/EHS z 15. decembra 1989 o koordi- nácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týka- júcich sa začatia a výkonu činnosti úverových inštitúcií, meniaca a doplňujúca smernice 77/780/EHS (Ú. v. ES L 386, 30. 12. 1989, s. l). Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 92/30/EHS (Ú. v. ES L 110, 28. 4. 1992, s. 52). (3) Ú. v. ES L 110, 28. 4. 1992, s. 52. — vyplatiť peniaze dlžné alebo patriace investorom a uložené v ich prospech v súvislosti s investičnou činnosťou alebo — vrátiť investorom nástroje, ktoré im patria a ktoré na ich účet drží, uchováva a spravuje v súvislosti s investičnou činnosťou. 06/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 315 3. Požiadavka v zmysle odseku 2 na úverovú inštitúciu, ktorá je predložená v členskom štáte a na ktorú sa vzťahuje tak táto smer- nica, ako aj smernica 94/l9/ES, musí byť podriadená členským štá- tom systému v rámci jednej z týchto smerníc, tak ako členský štát uzná za vhodné. Za žiadnu pohľadávku nesmie byť poskytnutá náhrada v rámci týchto smerníc viac ako jedenkrát. Percentuálna čiastka krytia musí však predstavovať najmenej 90 % z pohľadávky, pokiaľ čiastka, ktorá má byť v rámci systému vypla- tená, je nižšia ako 20 000 ECU. Článok 5 4. Výška pohľadávky investora sa vypočíta v súlade s právnymi a zmluvnými podmienkami, najmä týkajúcimi sa započítania a vzájomných pohľadávok, ktoré platia v čase zistenia, alebo roz- hodnutia podľa odseku 2, a to z hodnoty peňazí alebo nástrojov patriacich investorovi, ktoré nie je investičná spoločnosť schopná splatiť alebo vrátiť, pokiaľ možno určenej na základe hod- noty na trhu. 1. Ak si investičná spoločnosť, od ktorej sa v zmysle článku 2 ods. 1 vyžaduje, aby bola členom systému, neplní svoje povin- nosti člena takéhoto systému, zodpovedné orgány, ktoré jej vydali povolenie, musia byť s tým oboznámené a v spolupráci so systé- mom náhrad musia podniknúť všetky vhodné opatrenia vrátane vyrubenia pokút na zabezpečenie toho, aby investičná spoločnosť splnila svoje záväzky. Článok 3 Pohľadávky vyplývajúce z transakcií, v súvislosti s ktorými boli určité osoby odsúdené za trestný čin prania špinavých peňazí, ako je definované v článku 1 smernice Rady 91/308/EHS z 10. júna 1991 o predchádzaní zneužívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí (1), sú vylúčené z akejkoľvek náhrady v rámci systémov náhrad pre investorov. Článok 4 1. Členské štáty zabezpečia, aby systém poskytoval krytie najme- nej 20 000 ECU pre každého investora v súvislosti s jeho pohľa- dávkami podľa článku 2 ods. 2. Do 31. decembra 1999 môžu členské štáty, v ktorých v čase pri- jatia tejto smernice krytie predstavuje menej ako 20 000 ECU, ponechať túto nižšiu úroveň, pokiaľ nie je nižšia ako 15 000 ECU. Túto možnosť majú aj členské štáty, ktorých sa týkajú prechodné ustanovenia druhého pododseku článku 7 ods. 1 smernice 94/19/ES. 2. Ak tieto opatrenia prestanú zabezpečovať súlad na strane inve- stičnej spoločnosti, systém môže, ak vnútroštátne právne pred- pisy umožňujú vylúčenie člena, s výslovným rozhodnutím prí- slušných orgánov, najmenej 12 mesiacov vopred oznámiť svoj úmysel o vylúčení investičnej spoločnosti z členstva v systéme. Systém musí aj ďalej poskytovať krytie v zmysle druhého podod- seku článku 2 ods. 2, týkajúceho sa investičnej činnosti realizo- vanej v tomto období. Ak investičná spoločnosť po uplynutí doby uvedenej v oznámení neplní svoje záväzky, systém náhrad môže, znovu po prijatí výslovného rozhodnutia zodpovedných orgánov, túto investičnú spoločnosť vylúčiť. 3. Ak to vnútroštátne právne predpisy umožňujú a s výslovným súhlasom príslušných orgánov, ktoré vydali povolenie, investičná spoločnosť vylúčená zo systému náhrad pre investorov môže pokračovať v poskytovaní investičných služieb, ak pred svojím vylúčením prijala náhradné odškodňujúce opatrenia, ktoré inves- torom zaručia krytie najmenej v takom rozsahu, ktorý ponúka oficiálne uznaný systém, a má vlastnosti rovnaké ako tento sys- tém. 4. Ak investičná spoločnosť, ktorej vylúčenie je navrhované v rámci odseku 2, nie je schopná prijať náhradné opatrenia, ktoré by sa vyrovnali podmienkam uvedeným v odseku 3, príslušné orgány, ktoré jej vydali povolenie, ho musia bezodkladne odobrať. Článok 6 2. Členský štát môže zabezpečiť, aby určití investori boli vylú- čení zo systémov krytia alebo im bola poskytovaná nižšia úroveň krytia. Tieto výnimky sú uvedené v prílohe I. Po odňatí povolenia investičnej spoločnosti krytie v rámci druhého pododseku článku 2 ods. 2 sa musí ďalej poskytovať v súvislosti s investičnou činnosťou realizovanou od termínu tohto odňatia. 3. Tento článok nebráni ponechať ani prijať ustanovenia, ktoré poskytujú vyššie alebo rozsiahlejšie krytie pre investorov. Článok 7 4. Členský štát môže obmedziť krytie uvedené v odseku 1 alebo uvedené v odseku 3 na určité percento z pohľadávky investora. 1. V členských štátoch zavedené a oficiálne uznané systémy náhrad pre investorov v súlade s článkom 2 ods. 1 musia tiež zahŕňať investorov pobočiek založených investičnými spoločnos- ťami v ostatných členských štátoch. (1) Ú. v. ES L 166, 28. 6. 1991, s. 77. Do 31. decembra 1999 nesmie ani úroveň, ani rozsah vrátane percentuálnej čiastky predmetného krytia presiahnuť maximálnu 316 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 2 úroveň alebo rozsah ponúkaného krytia v rámci príslušného sys- tému náhrad a v rámci územia hostiteľského členského štátu. Pred týmto termínom musí Komisia vypracovať správu na základe skú- seností dosiahnutých pri využívaní tohto pododseku a článku 4 ods. 1 vyššie uvedenej smernice 94/19/ES a musí posúdiť potrebu pretrvávania týchto ustanovení. Ak je to vhodné, Komisia pred- loží návrh smernice Európskemu parlamentu a Rade vzhľa- dom na predĺženie ich účinnosti. Ak úroveň alebo rozsah vrátane percentuálnej čiastky krytia ponúkaného systémom náhrad hostiteľského členského štátu pre- kračuje hladinu alebo rozsah systému ustanoveného v členskom štáte, v ktorom má investičná spoločnosť vydané povolenie, hosti- teľský členský štát musí zabezpečiť existenciu oficiálne uznaného systému v rámci svojho územia, ku ktorému sa pobočka môže voľne pridať, na účely nahradenia krytia, ktoré už jej investori využívajú v rámci členstva v systéme domovského členského štá- tu. Ak sa pobočka pridá k takémuto systému, tento systém musí byť taký, že pokrýva typ inštitúcie, ku ktorému pobočka patrí alebo mu v hostiteľskom členskom štáte najviac zodpovedá. Členské štáty musia zabezpečiť, aby cieľ a všeobecne uplatňované podmienky boli ustanovené v súvislosti s pridružením pobočiek ku všetkým systémom náhrad pre investora. Prijatie musí byť podmienečne založené na splnení príslušných členských podmie- nok pobočkou, najmä vrátane platieb príspevkov a ostatných poplatkov. Členské štáty musia sledovať hlavné zásady uvedené v prílohe II pri presadzovaní tohto odseku. 2. Ak pobočka, ktorá využila možnosť dobrovoľného členstva v zmysle odseku 1, nespĺňa svoje povinnosti člena takéhoto sys- tému, zodpovedné orgány, ktoré jej vydali povolenie, musia s tým byť oboznámené a v spolupráci so systémom náhrad musia pod- niknúť všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby pobočka splnila svoje horeuvedené povinnosti. Ak si pobočka napriek týmto opatreniam neplní svoje povinnosti uvedené v tomto článku, môže byť po uplynutí primeranej, naj- lehoty vylúčená zo systému menej 12-mesačnej výpovednej náhrad, a to so súhlasom príslušných orgánov, ktoré jej vydali povolenie. Investičné činnosti realizované pred termínom vylúče- nia musia byť naďalej kryté aj po tomto dátume systémami náhrad, ktorých dobrovoľným členom pobočka bola. Investori musia byť informovaní o zrušení dodatkového krytia a o dátume účinnosti tejto zmeny. Článok 8 1. Krytie ustanovené v článku 4 ods. 1, 3 a 4 sa vzťa- huje na súhrnné pohľadávky investora voči tej istej investičnej spoločnosti v rámci tejto smernice nezávisle od počtu účtov, meny a umiestnenia v rámci spoločenstva. Členské štáty však môžu zabezpečiť, aby peniaze v iných menách, ako sú meny členských štátov a ECU, boli vylúčené z krytia alebo podliehali nižšiemu krytiu. Táto možnosť sa netýka nástrojov. 2. Každý podiel investora v spoločnej investičnej činnosti sa musí vziať do úvahy pri vypočítaní krytia uvedeného v článku 4 ods. 1, 3 a 4. Ak nie je ustanovené inak, pohľadávky sa rozdelia medzi investo- rov rovnakým dielom. Členské štáty môžu stanoviť, že pohľadávky týkajúce sa spoloč- nej investičnej činnosti, s ktorými môžu nakladať dve alebo via- ceré osoby ako členovia osobnej obchodnej spoločnosti, združe- nia alebo zoskupenia podobného druhu, ktoré nemá právnu subjektivitu, sa môžu na výpočet limitov podľa článku 4 ods. 1, 3 a 4 združiť a posudzovať, ako keby vznikli z investície realizova- nej jedným investorom. 3. Ak investor nie je úplne oprávnený nakladať s uloženými čiast- kami a cennými papiermi, náhradu dostane osoba, ktorá je úplne oprávnená, za podmienky, že táto osoba je určená alebo sa dá určiť pred dátumom zistenia alebo rozhodnutia podľa článku 2 ods. 2 Ak sú úplne oprávnené dve alebo viac osôb, ich podiely sa určia v súlade s pravidlami platnými pri správe peňazí a cenných papie- rov pre výpočet limitov uvedených v článku 4 ods. 1, 3 a 4. Toto ustanovenie sa netýka podnikov kolektívneho investovania. Článok 9 1. Systém náhrad zabezpečí vhodné opatrenia, aby informoval investorov o zistení alebo rozhodnutí podľa článku 2 ods. 2, a ak majú byť odškodnení, odškodní ich čím skôr. Môže stanoviť leho- tu, počas ktorej investori môžu predkladať svoje požiadavky. Táto lehota nesmie byť kratšia ako päť mesiacov od dátumu horeuve- deného zistenia alebo rozhodnutia alebo od dátumu, keď bolo zis- tenie alebo rozhodnutie uverejnené. Skutočnosť, že táto lehota uplynula, nesmie však systém použiť ako dôvod na odmietnutie krytia pre investora, ktorý svoje práva na náhradu nemohol včas uplatniť. 06/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 317 2. Systém musí byť schopný zaplatiť pohľadávku investora tak rýchlo, ako je to možné, najneskôr však do troch mesiacov od zis- tenia vzniku nároku a výšky pohľadávky. Článok 11 Za úplne výnimočných okolností a vo zvláštnych prípadoch môže systém náhrad požiadať príslušné orgány o predĺženie leho- ty. Takéto predĺženie nesmie prekročiť tri mesiace. 3. Bez ohľadu na lehotu uvedenú v odseku 2, ak investor alebo iná oprávnená osoba, alebo osoba so záujmami v investičnej čin- nosti bola obžalovaná z porušenia práva vyplývajúceho z prania špinavých peňazí alebo v súvislosti s praním špinavých peňazí podľa definície v článku 1 smernice 91/308/EHS, systém náhrad môže pozastaviť akúkoľvek výplatu až do rozsudku súdu. 1. Každý členský štát musí kontrolovať, či pobočky založené investičnou spoločnosťou, ktorej ústredie je mimo spoločenstva, majú zabezpečené krytie predpísané v tejto smernici. Ak také kry- tie nemajú, môže členský štát podľa článku 5 smernice 93/22/EHS ustanoviť, že pobočky investičnej spoločnosti, ktorej ústredie je mimo spoločenstva, sa musia pripojiť k systémom náhrad pre investorov pôsobiacich na jeho území. 2. Súčasným a potenciálnym investorom v pobočkách založe- ných investičnou spoločnosťou, ktorých ústredie je mimo územia spoločenstva, musí táto spoločnosť poskytnúť všetky príslušné informácie týkajúce sa systému náhrad, ktorý sa vzťahuje na ich investície. 3. Informácie ustanovené v odseku 2 musia byť prístupné spô- sobom predpísaným vnútroštátnymi právnymi predpismi v úrad- nom jazyku alebo v jazykoch členského štátu, v ktorom je pobočka založená, a musia byť vypracované v jasnej a zrozumi- teľnej forme. Článok 10 Článok 12 a ktoré investorom, potenciálnym 1. Členské štáty musia zabezpečiť, aby každá investičná spoloč- nosť podnikla príslušné opatrenia na sprístupnenie informácií súčasným sú potrebné na poznanie systémov náhrad pre investorov, ku kto- rým investičné spoločnosti a ich pobočky v rámci spoločenstva patria, alebo akýchkoľvek iných alternatívnych systémov ustano- vených v rámci druhého pododseku článku 2 ods. 1 a1ebo článku 5 ods. 3 Investori musia byť informovaní o ustanoveniach systé- mov náhrad pre investorov alebo akýchkoľvek iných používaných opatreniach vrátane čiastky a rozsahu náhrady ponúkanej systé- mom náhrad a akýchkoľvek iných pravidiel ustanovených člen- skými štátmi podľa článku 2 ods. 3. Tieto informácie musia byť dostupné v zrozumiteľnej forme. Bez toho, aby boli dotknuté iné práva na základe vnútroštátnych predpisov, majú systémy vykonávajúce platby na náhradu škody investorom právo v rozsahu nimi vykonaných platieb vstúpiť do práv týchto investorov v likvidačnom procese. Článok 13 Členské štáty musia zabezpečiť, aby mohli investori uplatniť svoje právo na náhradu voči systému náhrad v súdnom konaní. Informácia musí byť taktiež poskytnutá na požiadanie, čo sa týka podmienok, ktorými sa spravuje náhrada, a formálnych požiada- viek, ktoré musia byť splnené na obdržanie náhrady. Článok 14 2. Informácie ustanovené v odseku 1 musia byť prístupné spô- sobom predpísaným vnútroštátnym zákonom v úradnom jazyku a1ebo v jazykoch členského štátu, v ktorom je pobočka založená. Najneskôr do 31. decembra 1999 predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tejto smernice spolu s prípadnými návrhmi na jej prehodnotenie. 3. Členské štáty musia vytvoriť pravidlá ohraničujúce využívanie oznamovania pri informáciách uvedených v odseku 1 s cieľom ochrany stability finančného systému a bezpečnosti investora. Členské štáty musia najmä obmedziť také oznámenia, ktoré sa týkajú konkrétnych údajov systému, ku ktorému investičná spo- ločnosť patrí. 1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smer- nicou najneskôr do 26. septembra 1998. Bezodkladne o tom informujú Komisiu. Článok 15 318 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 2 Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. Článok 17 Táto smernica nadobúda účinnosť dňom jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. 2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsob- nosti tejto smernice. Článok 18 Táto smernica je adresovaná členským štátom. Článok 16 V Bruseli 3. marca 1997 Článok 12 smernice 93/22/EHS sa zrušuje s účinnosťou odo dňa uvedeného v článku 15 ods. 1. Za Európsky parlament predseda J. M. GIL-ROBLES Za Radu predsedníčka M. DE BOER 06/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 319 PRÍLOHA I ZOZNAM VÝNIMIEK PODĽA ČLÁNKU 4 ODS. 2 1. Profesionálni a inštitucionálni investori vrátane nasledujúcich: — investičné spoločnosti podľa definície v článku 1 ods. 2 smernice 93/22/EHS, — úverové inštitúcie podľa definície v prvej zarážke článku 1 smernice Rady 77/780/EHS, — finančné inštitúcie podľa definície v článku 1 ods. 6 smernice Rady 89/646/EHS, — poisťovne, — podniky kolektívneho investovania, — penzijné a dôchodkové fondy. Iní profesionálni a inštitucionálni investori. 2. Nadnárodné inštitúcie, vládne a ústredné správne orgány. 3. Územné celky na úrovni provincií a regiónov a miestne a obecné orgány. 4. Riaditelia, správcovia a osobne zodpovední členovia investičných spoločností, osoby vlastniace 5 % alebo viac základného imania takýchto investičných spoločností, osoby zodpovedné za vykonávanie zákonných auditov účtovných dokladov investičných spoločností a investori s podobným postavením v iných spoločnostiach rov- nakej skupiny. 5. Blízki príbuzní a tretie osoby konajúce v mene investorov podľa bodu 4. 6. Ostatné spoločnosti v rovnakej skupine. 7. Investori, ktorí privodili alebo využili určité skutočnosti vo vzťahu k investičnej spoločnosti, ktoré spôsobili finančné ťažkosti spoločnosti alebo prispeli k zhoršeniu jej finančnej situácie. 8. Spoločnosti, ktoré sú také veľké, že pri nich neprichádza do úvahy možnosť zostaviť skrátenú súvahu podľa článku 11 štvrtej smernice Rady 78/660/EHS z 25. júla 1978 o ročnej účtovnej závierke niektorých typov obchodných spoločností, vychádzajúcej z článku 54 ods. 3 písm. g) zmluvy (1). (1) Ú. v. ES L 222, 14. 8. 1978, s. 11. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 94/8/ES (Ú. v. ES L 82, 25. 3. 1994, s. 33). 320 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 2 PRÍLOHA II ZÁKLADNÉ ZÁSADY (podľa piateho pododseku článku 7 ods. 1) Keď pobočka s cieľom doplniť svoje krytie požiada o pripojenie k systému hostiteľského členského štátu, systém hosti- teľského členského štátu spoločne so systémom domovského členského štátu stanoví príslušné pravidlá a postupy pri výplate náhrady investorom v tejto pobočke. Nasledujúce zásady platia tak pre vypracovanie týchto postupov, ako aj pre stanovenie podmienok členstva pobočky (v zmysle článku 7 ods. 1): a) b) c) d) systém hostiteľského členského štátu si ponechá plné práva uplatniť svoje objektívne a všeobecne platné pred- pisy na zúčastnené investičné spoločnosti; môže požadovať poskytnutie príslušných informácií a má nárok na overenie týchto informácií v príslušných orgánoch domovského členského štátu; systém hostiteľského členského štátu splní nároky na doplnkovú náhradu po tom, čo bol informovaný zo strany príslušných orgánov domovského členského štátu o zistení alebo rozhodnutí podľa článku 2 ods. 2. Systém hosti- teľského členského štátu si ponechá plné práva na overenie nároku investora podľa svojich vlastných noriem a postupov pred zaplatením doplnkovej náhrady; systémy hostiteľského členského štátu a domovského členského štátu budú navzájom spolupracovať, aby zabez- pečili, že investori dostanú náhradu bezodkladne a v správnych čiastkach. Najmä sa dohodnú, ako prípadné vzá- jomné pohľadávky, ktoré môžu byť dôvodom započítania v rámci iného systému, ovplyvnia náhradu vyplatenú investorovi každým systémom; systém hostiteľského členského štátu bude mať právo požadovať od pobočiek doplnkové krytie na vhodnom základe, ktorý berie do úvahy krytie poskytnuté zo systému domovského členského štátu. Na zjednodušenie účto- vania môže systém hostiteľského členského štátu vychádzať z toho, že jeho záväzky sa za každých okolností obmedzujú na časť prevyšujúcu financované krytie systému domovského členského štátu, a to nezávisle od toho, či domovský členský štát skutočne platí, alebo neplatí náhradu vyplývajúcu z nárokov investorov na území hosti- teľského členského štátu


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Kamputsean kuningaskunnan yhteistyösopimuksen tekemisestä

eurovoc_concepts:
Cambodia
cooperation agreement (EU)
development aid
economic cooperation
trade cooperation

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 03. 1997 KOM(97) 78 lopull. 97/0060 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan yhteisön ja Kamputsean kuningaskunnan yhteistyösopimuksen tekemisestä (komission esittämä) Euroopan yhteisön ia Kamputsean kuningaskunnan yhteistyösopimus Tiivistelmä I. Taustaa Vuoden 1993 yleisvaalit, joiden seurauksena valtaan tuli kansanvaltainen kokoomushallitus, olivat uusien kansanvaltaisten toimielinten luomisen virstanpylväs Kamputseassa. Ne merkitsivät myös uuden kahden-ja monenvälisen poliittisen järjestelmän syntyä. Helmikuussa 1995 Kamputsean viranomaisten korkean tason edustajien kanssa käytyjen keskustelujen ja jäsenvaltioiden esittämän toiveen seurauksena komissio ja Kamputsean viranomaiset aloittivat virallisesti alustavat keskustelut yhteistyösopimuksesta neuvottelemiseksi. Pariisissa 23 päivänä lokakuuta 1991 tapahtuneesta rauhansopimuksen tekemisestä lähtien komissio oli jo merkittävästi vaikuttanut maan kunnostamiseen ja jälleenrakentamiseen yli 160 miljoonan ecun suuruisilla maksusitoumusmäärärahoilla. Kamputsean viranomaiset ja Euroopan yhteisöjen komissio sopivat lopulta, että Kamputsean ja yhteisön suhteiden lujittamisen olisi mahdollistettava vapaiden vaalien tuloksena syntyneiden kansanvaltaisten toimielinten vakiintuminen sekä edistettävä tulevaisuuden yhteistyötä maan jälleenrakentamiseksi ja kehittämiseksi. Neuvoston 23 päivänä heinäkuuta 1996 antamien neuvotteluohjeiden seurauksena komissio aloitti ensimmäiset ja ainoat neuvottelut 6 päivänä marraskuuta 1996. Neuvottelujen oli tarkoitus päättyä sopimuspuolten hyväksymän sopimustekstin parafoimiseen 7 päivänä marraskuuta 1996. II. Yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta sopimuspuolille koituva hyöty Yhteistyösopimuksen tekemisen pitäisi hyödyttää sopimuspuolia siltä osin, kuin sopimuksen soveltamisalaan kuuluu yhteistyö kehityksen, kaupan ja talouden alalla, joka heijastaa uudesta kansainvälisestä maailmanjärjestyksestä, Euroopan yhtenäismarkkinoista ja Kamputsean markkinatalouteen siirtymisestä johtuvia muutoksia ja haasteita. Sopimuksen tekeminen antaa mahdollisuuden lujittaa ihmisoikeuksia, joihin suhteet Kamputsean kanssa perustuvat, ja parantaa yhteistyötä yksityissektorin kanssa. Samoin voidaan parantaa sijoitusympäristöä, alueellista yhteistyötä ja yhteistyötä useilla muilla aloilla, jotka ovat oleellisen tärkeitä maan jälleenrakentamiseksi ja rauhan vakiinnuttamiseksi. Z Euroopan yhteisö Kehittämällä hyviä suhteita Kamputseaan Euroopan yhteisö parantaa tasapainoista kehittämistä alueella, jolla on uskomattoman suuret inhimilliset voimavarat ja luonnonvarat sekä jolla on tiettyjä samoja maantieteellis-taloudellisia ominaispiirteitä kuin Aseanin kehittyneemmillä ja huomattavasta talouskasvusta nauttivilla jäsenvaltioilla. Myös Vietnamin ja Laosin suhteet lujittuvat Euroopan yhteisön ja Kamputsean sopimuksen tekemisen johdosta. Näiden suhteiden pitäisi olla vakauttava tekijä Kamputsean uuteen tilanteeseen suurella mielenkiinnolla suhtautuneiden naapurimaiden osalta. Tällä hetkellä Euroopan yhteisöllä on tärkeä tehtävä Kamputseassa sen pyrkiessä edistämään tehokasta kunnostusstrategiaa ja vakiinnuttamaan kansanvaltaa. Meneillään olevaa kehitystä on tuettava sen eri vaiheissa siten, että tuloksena on mahdollisimman suuri vakaus ja asianmukainen poliittinen toimintaympäristö. Lopulta sopimus myös antaa yhteisölle mahdollisuuden painottaa ihmisoikeuksien suojan tärkeyttä, mukaan lukien työntekijöiden perusoikeudet. Kamputsea Kamputsean viranomaisten kanssa käydyissä alustavissa keskusteluissa on jo käynyt ilmi Kamputsean into lujittaa taloudellista ja poliittista kumppanuuttaan Euroopan kanssa. Tämä johtuu viimeaikaisista tärkeistä muutoksista ja mahdollisuudesta taata Kamputsean kehitys luomalla tiiviimmät suhteet yhteisöön, jota pidetään tärkeänä mallina kehitettäessä uutta khmer-kansalaisyhteiskuntaa. Jälleenrakennuksen siirtymäkauden päätökseen saattamiseksi ja todellisen tulevaisuuden kehitysstrategian laatimiseksi Kamputsea tarvitsee huomattavia ulkoisia varoja, jotka yhteisö voi myöntää sopimuksessa määritellyissä puitteissa ja siinä yhteydessä käydyn vuoropuhelun perusteella. Uudet toimielimet ja hallituksen uudet strategiat saavat täyden hyödyn yhteisön politiikoista ja budjetti välineistä, mukaan lukien ne politiikat ja välineet, joiden täytäntöönpanoja käyttö edellyttävät voimassa olevaa yhteistyösopimusta. Yhteisön yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) soveltaminen voisi lisäksi merkittävästi edistää Kamputsean kaupallista kehitystä. Lisäksi Kamputsea hyötyisi suosituimmuuskohtelu- lausekkeen soveltamisesta tällä alalla. Ï III. Sopimuksen sisältö Sopimus on puitesopimus yhteistyöstä, joka perustuu ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja jossa painotetaan kehitysyhteistyötä ja taloudellista yhteistyötä mahdollisimman laajassa merkityksessä. Sopimuksessa esitetään Euroopan yhteisön ja Kamputsean yhteistyön tavoitteet. Näitä ovat ihmisoikeuksien ja kansanvallan periaatteen kunnioittamiseen perustuva taloudellisten ja kaupallisten suhteiden lujittaminen ja monipuolistaminen soveltamalla vastavuoroisesti suosituimmuusasemaa tavarakauppaan, kehitysyhteistyö erityisesti köyhimpien väestönosien osalta ja ympäristönsuojelu. Varsinaisessa sopimusosassa on eri yhteistyöaloja koskevia määräyksiä, ja se kattaa seuraavat alat: i) ii) kaupallinen yhteistyö kehitysyhteistyö iii) taloudellinen yhteistyö iv) yhteistyö ympäristön, maatalouden ja energian alalla, alueellinen yhteistyö, tieteen ja teknologian alan yhteistyö, huumausaineiden kemiallisia esiasteita ja pääomien pesua koskeva yhteistyö, yhteistyö infrastruktuurien, tiedonvälityksen, viestinnän ja kulttuurin alalla. On luotava aiheellinen institutionaalinen rakenne sopimuksen moitteettoman toiminnan ja täytäntöönpanon varmistamiseksi. Tämä tarkoittaa erityisesti jo yhti kanssa tehdyillä kahdenvälisillä yhteistyösopimuksilla perustettuja komiteoita vastaavan sekakomitean perustamista. eisön Sopimuksen sisältö on liitteenä olevassa 7 päivänä marraskuuta 1996 parafoidussa sopimustekstissä. IV. Päätelmät Tämä sopimus on ensimmäinen Kamputsean kanssa tehty sopimuspuolten yhteisiä etuja taloudellisen ja kaupallisen yhteistyön sekä kehitysyhteistyön alalla koskeva sopimus. Edellä esitetyn mukaisesti sekä ottaen huomioon a) yhteisön jäsenvaltioiden halu lujittaa yhteisön ja Kamputsean suhteita ja b) komission neuvoston antamien neuvotteluohjeiden täsmällinen noudattaminen neuvotteluissa, komissio suosittelee, että neuvosto hyväksyy ehdotetun yhteisön ja Kamputsean sopimuksen. Komission tiedonanto neuvostolle Tavoite: Euroopan yhteisön ja Kamputsean kuningaskunnan yhteistyösopimus 1. 2. 3. 4. 5. Ehdotus: Neuvoston päätös sopimuksen tekemisestä Liitteenä oleva ehdotus koskee neuvoston päätöstä, jonka tarkoituksena on tehdä Euroopan yhteisön ja Kamputsean kuningaskunnan yhteistyösopimus. Sopimus ei oikeuta etuuskohteluun, eikä siinä ole rahoituspöytäkirjaa. Sopimuksen tarkoituksena on lujittaa ja monipuolistaa Euroopan yhteisön ja Kamputsean suhteita. Sopimuksen oikeusperusta on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 113 ja 130 y artikla yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa. Marraskuun 6 ja 7 päivänä 1996 käytyjen neuvottelujen tuloksena Euroopan yhteisöjä Kamputsean kuningaskunta ovat parafoineet niiden välisen sopimuksen. Parafoitu teksti on neuvoston 23 päivänä heinäkuuta 1996 antamien neuvotteluohjeiden mukainen. Tämän vuoksi neuvostoa pyydetään hyväksymään Euroopan yhteisön ja Kamputsean kuningaskunnan yhteistyösopimuksen tekemistä koskeva ehdotus neuvoston päätökseksi, ja allekirjoittamaan sopimus. -T PERUSTELUT 1. Neuvosto valtuutti 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyllä päätöksellä komission tekemisestä Kamputsean aloittamaan kuningaskunnan kanssa ja antoi tätä varten neuvotteluohjeet. yhteistyösopimuksen neuvottelut 2. Neuvottelut käytiin 6 päivänä marraskuuta 1996 ja ne päättyivät Euroopan yhteisön ja Kamputsean kuningaskunnan sopimuksen tekstin parafoimiseen 7 päivänä marraskuuta 1996. Liitteenä olevat julistukset, jotka koskevat a) 19 artiklaa sopimuksen täytäntöönpanematta jättämisestä b) Euroopan yhteisön ja Kamputsean kuningaskunnan yhteistä julistusta henkistä, teollista ja kaupallista omaisuutta koskevista kysymyksistä c) yhteistä julistusta Kamputseasta peräisin olevien henkilöiden takaisinottamisesta sekä d) luonnosta meriliikennettä koskevasta kirjeenvaihdosta, ovat olennainen osa sopimusta. 3. Komissio katsoo, että parafoitu teksti on neuvoston 23 päivänä heinäkuuta 1996 antamien neuvotteluohjeiden mukainen. 4. Euroopan parlamenttia on kuultava, koska sopimuksen oikeusperusta on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 113 ja 130 y artikla yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen sekä 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa. 5. Euroopan yhteisön ja Kamputsean kuningaskunnan yhteistyösopimuksen allekirjoittamiseksi ja tekemiseksi komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy sopimuksen ja liitteenä olevan ehdotuksen päätökseksi. c-, Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o tehty Euroopan yhteisön ja Kamputsean kuningaskunnan yhteistyösopimuksen tekemisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 ja 130 y artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen sekä 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että perustamissopimuksen 130 u artiklan mukaisesti yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikalla olisi edistettävä kehitysmaiden kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä, sopusointuista ja asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen sekä köyhyyden torjuntaa näissä maissa, ja yhteisön olisi hyväksyttävä tavoitteidensa toteuttamiseksi ulkosuhteiden alalla Euroopan yhteisön ja Kamputsean kuningaskunnan yhteistyösopimus, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: / artikla Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Kamputsean kuningaskunnan yhteistyösopimus. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja tekee ilmoituksen, josta määrätään sopimuksen 21 artiklassa 1. 1 Neuvoston pääsihteeristö huolehtii sopimuksen voimaantulopäivän julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 1 3 artikla Komissio, jota jäsenvaltioiden edustajat avustavat, edustaa yhteisöä sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetussa sekakomiteassa. Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 4 artikla Tehty Brysselissä, Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 8 EUROOPAN YHTEISÖN JA KAMPUTSEAN KUNINGASKUNNAN YHTEISTYÖSOPIMUS 3 Euroopan yhteisöjen ja Kamputsean kuningaskunnan YHTEISTYÖSOPIMUS EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO ja KAMPUTSEAN KUNINGASKUNNAN HALLITUS, jäljempänä 'sopimuspuolet', jotka PANEVAT TYYTYVÄISINÄ MERKILLE Euroopan yhteisön, jäljempänä 'yhteisö', ja Kamputsean kuningaskunnan, jäljempänä 'Kamputsea' välisen kaupan kehityksen ja yhteistyön lujittumisen, TUNNUSTAVAT yhteisön ja Kamputsean suhteiden, ystävyyden ja yhteistyön erinomaisuuden, VAHVISTAVAT UUDELLEEN yhteisön ja Kamputsean suhteiden lujittamisen tärkeyden, TUNNUSTAVAT Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden, ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, vuoden 1993 ihmisoikeuksia koskevan Wienin julistuksen ja maailmankonferenssin toimintaohjelman, vuoden 1995 Kööpenhaminan sosiaalisen edistyksen ja kehityksen julistuksen ja siihen liittyvän toimintaohjelman sekä vuoden 1995 Beijingin julistuksen ja neljännen maailman naiskonferenssin toimintaohjelman tärkeyden sopimuspuolille, TUNNUSTAVAT yhteisen halun vakiinnuttaa, syventää ja monipuolistaa sopimuspuolten suhteita tasa-arvon, syrjimättömyyden, molemminpuolisen hyödyn ja vastavuoroisuuden perusteella yhteisen edun mukaisilla alueilla, TUNNUSTAVAT sopimuspuolten toivomuksen luoda otolliset edellytykset yhteisön ja Kamputsean kaupan ja sijoitusten kehitykselle sekä tarpeen noudattaa vakaissa, avoimissa ja syrjimättömissä olosuhteissa kaupan vapauttamiseen pyrkivän kansainvälisen kaupan periaatteita, OTTAVAT HUOMIOON tarpeen tukea parhaillaan toteutettavaa talousuudistusta markkinatalouteen siirtymisen varmistamiseksi tunnustaen sosiaalisen kehityksen ja sen talouskehityksen kanssa samanaikaisesti edistymisen tärkeyden ja yhteisen sitoutumisen sosiaalisten oikeuksien kunnioittamiseen, OTTAVAT HUOMIOON tarpeen tukea Kamputsean hallituksen pyrkimyksiä parantaa sen köyhimpien ja huono-osaisimpien väestönosien olosuhteita kiinnittäen erityistä huomiota naisten tilanteeseen, OTTAVAT HUOMIOON kaikilla tasoilla toteutettavan ympäristönsuojelun ja luonnonvarojen kestävän hoidon tärkeyden sopimuspuolille ottaen huomioon ympäristön ja kehityksen väliset yhteydet, OVAT PÄÄTTÄNEET tehdä tämän sopimuksen ja tätä varten nimenneet täysivaltaisiksi edustajikseen: EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, tehtävää hoitava Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja, Manuel MARIN Euroopan yhteisöjen komission varapuheenjohtaja KAMPUTSEAN HALLITUS, JOTKA vaihdettuaan oikeiksi ja asianmukaisiksi todetut valtakirjansa OVAT SOPINEET SEURAAVAA: / artikla Perusta Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa esitettyjen kansanvallan periaatteiden ja perusihmisoikeuksien kunnioittaminen on yhteisön ja Kamputsean sisä-ja ulkopolitiikan perustaja tämän sopimuksen olennainen osa. 1-1 2 artikla Tavoitteet Tämän sopimuksen tärkein tavoite on sopimuspuolten yhteistyön lujittamiseksi tarvittavien puitteiden luominen niiden toimivaltojen asettamissa rajoissa ja seuraavien tavoitteiden mukaisesti: a) soveltaa vastavuoroisesti suosituimmuusasemalauseketta tavarakauppaan kaikilla sopimuksessa erityisesti tarkoitetuilla aloilla, lukuun ottamatta etuja, joita toinen sopimuspuoli myöntää tulliliittojen, vapaakauppa-alueiden, naapurimaiden kanssa käytyyn kauppaan sovellettavien määräysten tai perustuotteita koskevien kansainvälisten sopimusten mukaisesti omaksuttujen erityisvelvollisuuksien perusteella; b) edistää ja lisätä sopimuspuolten välistä kauppaa sekä kestävän taloudellisen yhteistyön säännöllistä kehittämistä tasa-arvon ja yhteisen edun periaatteen mukaisesti; c) lujittaa yhteistyötä talousedistykseen selvästi liittyvillä ja sopimuspuolia hyödyttävillä aloilla; d) myötävaikuttaa Kamputsean pyrkimyksiin nostaa sen köyhimpien väestönosien elämänlaatua ja elintasoa rinnakkain maan jälleenrakentamiseen tähtäävien toimenpiteiden kanssa; e) edistää työllistämistä yhteisössä ja Kamputseassa asettamalla etusijalle ohjelmat ja toimet, joiden voidaan olettaa tukevan tätä tavoitetta. Sopimuspuolet aloittavat myös niiden alalla tekemiä aloitteita koskevien näkökantojen ja tietojen vaihdon, lisäävät ja monipuolistavat vastavuoroisia taloudellisia yhteyksiään ja luovat työpaikkojen syntymistä edistävät edellytykset; f) toteuttavat tarvittavat toimenpiteet ympäristön suojelemiseksi ja luonnonvarojen kestäväksi hoidoksi. 3 artikla Kehitysyhteistyö Yhteisö tunnustaa Kamputsean kehitysavun tarpeen ja on valmis lisäämään yhteistyötään myötävaikuttaen Kamputsean pyrkimyksiin edistää sen talouden kestävää kehitystä ja sen väestön sosiaalisten olojen parantamista käytännön hankkeilla ja ohjelmilla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 443/92 vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti. ie Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan edellä mainitun neuvoston asetuksen mukaisesti apu kohdistetaan pääasiassa maan kunnostamiseen ja jälleenrakentamiseen sekä köyhimmän väestönosan auttamiseen. Yhteistyössä keskitytään erityisesti köyhyyden torjuntaa koskeviin erityisesti työpaikkoja mahdollisesti luoviin toimiin, paikallistason kehitystä edistäviin toimiin ja naisten roolia kehityksessä edistäviin toimiin. Lisäksi sopimuspuolet edistävät Aidsin ehkäisemistä ja torjumista koskevien aiheellisten toimenpiteiden toteuttamista ja tekevät aloitteita, joiden tavoitteena on lujittaa paikallistason kehitystä ja koulutusta tällä alalla sekä terveyspalvelujen toimintakykyä. Sopimuspuolten yhteistyöhön kuuluu myös huumausaineisiin liittyvät kysymykset huumausaineiden väärinkäyttäjien ammatillisen koulutuksen, koulutuksen, terveydenhoidon ja yhteiskuntaan sopeuttamisen edistämiseksi ja parantamiseksi. Sopimuspuolet tunnustavat inhimillisten voimavarojen kehittämisen, sosiaalisen kehityksen, elin-ja työolojen parantamisen sekä huono-osaisimpien väestönosien ammatillisen pätevyyden ja suojelun kehittämisen tärkeyden. Inhimillisten voimavarojen ja sosiaalisen kehityksen on oltava taloudellisen yhteistyön ja kehitysyhteistyön oleellinen osa. Tämän vuoksi tarkoituksenmukaista huomiota kiinnitetään institutionaalisiin tarpeisiin ja ammatillisen koulutuksen erityistoimiin vastaaviin koulutuksen tavoitteisiin paikallisen työvoiman pätevyyden kehittämiseksi. Yhteisön merkittävä panos Kamputsean maamiinojen tuhoamisohjelmaan huomioon ottaen yhteisö jatkaa yhteisesti vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden painottamista tulevissa sitoumuksissaan avun tehokkuuden ja jatkuvuuden varmistamiseksi. Kaikilla aloilla toteutettavassa yhteisön yhteistyössä keskitytään yhteisesti vahvistettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin yhteistyön tehokkuuden ja jatkuvuuden varmistamiseksi. Kehitysyhteistyötoimet ovat yhteensopivia Bretton Woodsin sopimuksella perustettujen toimielinten valvonnassa täytäntöönpantujen kehitysstrategioiden kanssa. 4 artikla Kaupallinen yhteistyö I. Sopimuspuolet vahvistavat uudelleen pyrkivänsä päättäväisesti: a) toteuttamaan kaikki aiheelliset toimenpiteet niiden väliselle kaupalle otollisten edellytysten luomiseksi; b) parantamaan niin hyvin kuin mahdollista niiden kaupan rakennetta kaupan monipuolistamiseksi; c) toimimaan kaupan esteiden poistamiseksi ja toteuttamaan toimenpiteitä, joiden tavoitteena on avoimuuden lisääminen erityisesti poistamalla muita kuin tariffiesteitä otollisena ajankohtana ottaen huomioon muiden kansainvälisten elinten työn alalla ja varmistaen samalla riittävän henkilötietojen suojan. * J 2. Sopimuspuolet sopivat soveltavansa suosituimmuusasemaa vastavuoroisesti kaupallisissa suhteissaan tavarakauppaan kaikilla aloilla, jotka koskevat: a) tulleja ja muita maksuja, niiden kantamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt mukaan lukien; b) tulliselvitystä, passitusta, varastointia ja uudelleenlastausta koskevia asetuksia, menettelyjä ja muodollisuuksia; c) viennistä tai tuonnista välittömästi tai välillisesti kannettuja veroja ja muita sisäisiä maksuja; d) tuonti- tai vientilisenssien antamista koskevia hallinnollisia muodollisuuksia. 3. Toimivaltojensa asettamissa rajoissa sopimuspuolet sitoutuvat: a) selvittämään keinoja aloittaa meriliikenteen alan yhteistyö, joka johtaa kaupallisuuteen ja syrjimättömyyteen perustuvaan markkinoillepääsyyn, ottaen huomioon muiden kansainvälisten järjestöjen tällä alalla jo tekemän työn^; b) parantamaan viranomaistensa tulliyhteistyötä erityisesti ammattikoulutuksen, tullimenettelyjen yksinkertaistamisen ja yhdenmukaistamisen sekä tullipetosten torjunnassa annettavan hallinnollisen avun alalla; c) vaihtamaan tietoja molempia sopimuspuolia mahdollisesti hyödyttävistä markkinoista ja yhteistyöstä matkailualalla ja tilastoalalla. 4. Edellä 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta, jos kyseessä ovat: a) sopimuspuolen sen kanssa tulliliitossa oleville tai vapaakauppa-alueen muodostaville valtioille myöntämät edut; b) sopimuspuolen sen naapurivaltioille rajakaupan helpottamiseksi myöntämät edut; 2 Kansainvälisestä meriliikenteestä olisi tehtävä sopimukseen liitettävä kirjeenvaihto, jossa viitataan vapaaseen ja tasavertaiseen kilpailuun perustuvaan palvelujen toimittamiseen meriliikenteen alalla. I H c) toimenpiteet, joita sopimuspuolet voivat toteuttaa täyttääkseen perustuotteita koskevista kansainvälisistä sopimuksista johtuvat velvollisuutensa. 5. Kamputsea parantaa henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden asianmukaiseksi ja tehokkaaksi suojelemiseksi ja soveltamiseksi tarvittavia edellytyksiä korkeimpien kansainvälisten standardien mukaisesti. Tämän vuoksi Kamputsea liittyy sellaisiin asiaankuuluviin henkistä, teollista ja kaupallista omaisuutta koskeviin kansainvälisiin sopimuksiin^, joihin se ei vielä ole liittynyt. Teknistä apua voidaan antaa, jotta Kamputsea voi täyttää edellä esitetyt velvollisuudet. 6. Toimivaltojensa sekä sääntöjensä ja lainsäädäntöjensä asettamissa rajoissa sopimuspuolet sopivat neuvottelevansa kaikista niiden kauppaan liittyvistä kysymyksistä, ongelmista tai erimielisyyksistä. 5 artikla Ympäristöalan yhteistyö Sopimuspuolet tunnustavat, että ympäristönsuojelun parantamiseksi on otettava käyttöön aiheellinen lainsäädäntö, joka pannaan tosiasiallisesti täytäntöön ja yhdennetään muihin politiikkoihin. Ympäristöalan yhteistyön pääasiallinen tavoite on parantaa kestävän talouskasvun ja sosiaalisen kehityksen mahdollisuuksia kiinnittämällä suurempaa huomiota luonnonympäristön kunnioittamiseen, mukaan lukien: a) sellaisen tehokkaan ympäristönsuojelupolitiikan laatiminen, johon kuuluu aiheelliset lainsäädännölliset toimenpiteet ja riittävät voimavarat niiden toteuttamiseksi. Toimenpiteiden moitteeton toteuttaminen on oleellisen tärkeää laittomien hakkuiden lopettamiseksi. Tähän asiakokonaisuuteen kuuluu erityisesti ympäristöalan koulutus, toimintakyvyn kehittäminen ja aiheellisen teknologian siirto; b) kestävien ja saastuttamattomien energianlähteiden kehittämistä koskeva yhteistyö sekä ratkaisujen löytäminen teollisuuden ja kaupungistumisen aiheuttamaan saastumiseen; c) ympäristöä vahingoittavasta toiminnasta luopuminen erityisesti alueilla, joiden ekosysteemi on arka, samalla kehittäen matkailua niin, että siitä tulee kestävä tulonlähde; Katso liite II ,| J- d) ympäristövaikutusten arviointia koskeva tutkimus, joka on oleellinen osa kaikilla aloilla toteutettavia kehitys- ja jälleenrakennushankkeita sekä niiden valmistelu- että toteutusvaiheessa; e) tiivis yhteistyö niissä sopimuksissa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseksi, joihin sopimuspuolet ovat liittyneet; f) erityisen huomion kiinnittäminen jäljellä olevien alkumetsien suojeluun ja uusien metsävarojen kestävään kehitykseen sekä niitä koskevat aloitteet. 6 artikla Taloudellinen yhteistyö Toimivaltojensa ja käytettävissä olevien varojen asettamissa rajoissa sopimuspuolet sitoutuvat edistämään yhteisen edun mukaista taloudellista yhteistyötä. Yhteistyön tavoitteena on: a) kehittää Kamputsean talouden toimintaympäristöä helpottamalla mahdollisuutta käyttää yhteisön taitotietoa ja teknologiaa; b) helpottaa taloudellisten toimijoiden yhteyksiä ja toteuttaa muita toimenpiteitä kaupan kehittämiseksi; c) edistää julkisen ja yksityisen sektorin sijoitusohjelmia sopimuspuolten lainsäädäntöjen ja politiikkojen mukaisesti siten, että taloudellinen yhteistyö vahvistuu, mukaan lukien yritysten välinen yhteistyö, teknologian siirto, lisenssit ja alihankintasopimukset; d) helpottaa tietojen vaihtoa ja aloitteiden tekoa, edistää yhteistyötä yrityspolitiikan alalla erityisesti kaupallisen toimintaympäristön parantamisen ja yhteyksien tiivistämisen osalta; e) lujittaa vastavuoroista taloudellisten toimintaympäristöjen ymmärrystä tehokkaan yhteistyön toteuttamiseksi. Pääasialliset tavoitteet näillä aloilla ovat: - auttaa Kamputseaa sen talouden jälleenrakennuspyrkimyksissä edellytykset liiketoiminnalle otolliselle ympäristölle, asianmukaiselle taloudelliselle toimintaympäristölle luomalla ja - edistää sopimuspuolten taloudellisten toimijoiden ja erityisesti yksityisen sektorin toimijoiden synergiaa, 1Q - sopimuspuolten toimivaltojen asettamissa rajoissa sekä niiden lainsäädäntöjen ja politiikkojen mukaisesti luoda yksityisille sijoituksille otollinen ympäristö parantamalla pääomien siirron edellytyksiä ja tukemalla tarvittaessa yhteisön jäsenvaltioiden ja Kamputsean sijoitusten teon edistämistä ja niiden suojelua koskevien sopimusten tekemistä. Sopimuspuolet määrittävät yhdessä ja yhteisten etujen mukaisesti taloudellisen yhteistyön ohjelmien ja toimien alat ja ensisijaiset tavoitteet. 7 artikla Maatalousalan yhteistyö Sopimuspuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä maatalouden alalla yhteisymmärryksen hengessä ja tutkimaan: a) mahdollisuuksia kehittää maataloustuotteiden kauppaa; b) terveyttä, kasvinsuojelua ja ekologiaa koskevia toimenpiteitä ja niiden tuloksia sekä avun toimittamista kaupan esteiden ehkäisemiseksi sopimuspuolten lainsäädännöt huomioon ottaen; c) mahdollisuutta auttaa Kamputsean hallitusta sen pyrkimyksissä monipuolistaa maatalousvientiä. 8 artikla Energia Sopimuspuolet tunnustavat energia-alan oleellisen tärkeyden taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle ja ovat valmiita lujittamaan yhteistyötään niiden käymän energiapolitiikan alaa koskevan vuoropuhelun perusteella. Vuoropuhelussa otetaan asianmukaisesti huomioon pääasiallinen tavoite, joka on Kamputsean energiavarojen kestävän kehityksen valvominen. 9 artikla Alueellinen yhteistyö Sopimuspuolten yhteistyö voidaan ulottaa koskemaan samalla alueella sijaitsevien valtioiden kanssa tehtyjen yhteistyötä tai yhdentymistä koskevien sopimusten puitteissa toteutettuja toimia, jos nämä toimet ovat mainittujen sopimusten mukaisia. Mitään alaa poissulkematta voidaan erityistä huomiota kiinnittää seuraaviin toimiin: i "-* a) tekninen apu (ulkopuolisten asiantuntijoiden palvelut ja teknisen henkilöstön koulutus tiettyjen yhdentymisen käytännön näkökohtien osalta); b) alueiden välisen kaupan edistäminen; c) alueellisten toimielinten sekä alueellisten järjestöjen toimivaltaan kuuluvien hankkeiden ja aloitteiden tukeminen; d) alueellisia yhteyksiä sekä alueellista liikennettä ja viestintää koskevat selvitykset. 10 artikla Tieteen ja teknologian alan yhteistyö Sopimuspuolet voivat edistää yhteistyötä tieteen ja teknologian alalla politiikkojensa ja yhteisen edun mukaisesti sekä toimivaltojensa asettamissa rajoissa. Tähän yhteistyöhön kuuluu: - tietojen ja kokemusten vaihto alueellisella tasolla (Eurooppa/Kaakkois-Aasi a) erityisesti politiikkojen ja ohjelmien toteuttamisen osalta, - sopimuspuolten tiedeyhteisöjen kestävien suhteiden edistäminen, - sellaisten toimien tehostaminen, joiden tavoitteena on edistää innovaatiota teollisuudessa, mukaan lukien teknologian siirto. Yhteistyöhön voi kuulua myös: - yhteisen edun mukaisten (Eurooppa/Kaakkois-Aasia) yhteinen suositaan yritysten aktiivista osallistumista, alueellisten toteuttaminen, tutkimushankkeiden tarvittaessa jossa - - tiedemiesten vaihto koulutuksen edistämiseksi, tutkimushankkeiden valmistelun ja korkeatasoisen tietojen vaihdon ja kanssakäymisen edistämiseksi sekä yhteistutkimusalojen yksilöimiseksi järjestetävät tieteelliset kokoukset, - tulosten levitys sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteyksien kehittäminen, - kyseisten toimien arviointi. is Sopimuspuolten korkeakoulut ja yliopistot, osallistuvat yhteistyöhön asianmukaisella tavalla. tiedekeskukset ja teollisuus / / artikla Huumausaineiden kemialliset esiasteet ja pääomien pesu Toimivaltojen s a asettamissa rajoissa ja lainsäädäntöjensä mukaisesti sekä ottaen huomioon alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen tekemän työn sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä estääkseen huumausaineiden kemiallisten esiasteiden väärinkäytön ja sopivat myös tarpeesta tehdä parhaansa estääkseen pääomien pesun. Sopimuspuolet suunnittelevat toteuttavansa erityistoimenpiteitä huumausaineiden, huumaavien lääkeaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittoman viljelyn, tuotannon ja kaupan torjumiseksi sekä huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi. Tähän yhteistyöhön voi kuulua: - muiden talouskehityksen muotojen edistämiseen pyrkivät toimet, - asiaankuuluvien tietojen vaihto, jollei henkilötietojen aiheellisesta suojasta muuta johdu. 12 artikla Infrastruktuurit Sopimuspuolet tunnustavat, että Kamputsean infrastruktuurien nykytila on merkittävä este yksityisten sijoitusten teolle ja talouskehitykselle yleensä. Tältä osin sopimuspuolet sopivat edistävänsä Kamputsean infrastruktuurien ja erityisesti liikenteen infrastruktuurin kunnostamiseen, rakentamiseen ja kehittämiseen pyrkivien erityisohjelmien toteuttamista. 13 artikla Tiedonvälitys, viestintä ja kulttuuri Toimivaltojensa ja politiikkojensa sekä yhteisen etunsa mukaisesti sopimuspuolet tekevät yhteistyötä tiedonvälityksen, viestinnän ja kulttuurin alalla molemminpuolisen ymmärryksen ja olemassa olevien siteidensä lujittamiseksi. Muinaisen Khmer-kulttuurin ja sen perinnön tärkeys huomioon ottaen voidaan aiheellista apua antaa uusien aloitteiden edistämiseksi seuraavilla aloilla: i'3 a) alustavien selvitysten tekeminen ja teknisen avun antaminen kulttuuriperinnön säilyttämiseksi erityisesti matkailun kannalta; b) yhteistyö joukkotiedotusvälineiden ja audiovisuaalisen tuotannon aloilla; c) kulttuurien ymmärrystä parantamaan tarkoitettujen tapahtumien ja vaihtojen järjestäminen. Sopimuspuolet tunnustavat televiestinnän, tietoyhteiskunnan ja multimediasovellusten aloilla tehtävän yhteistyön tärkeyden. Tähän yhteistyöhön voi kuulua tietojen vaihto sopimuspuolten politiikoista ja lainsäädännöstä televiestinnän, matkapuhelinvicstinnän, mukaan lukien maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) edistäminen, tietoyhteiskunnan, televiestinnässä käytettävien multimediateknologioiden sekä telemaattisten verkkojen ja sovellusten (kuten liikenne, terveys, koulutus, ympäristö) alalla. 14 artikla Institutionaaliset näkökohdat 1. Sopimuspuolet sopivat perustavansa sekakomitean, jonka tehtävänä on: a) taata sopimuksen ja sopimuspuolten vuoropuhelun moitteeton toiminta ja täytäntöönpano; b) laatia aiheellisia suosituksia sopimuksen tavoitteiden edistämiseksi; c) vahvistaa ensisijaiset tavoitteet niistä toimista, jotka voidaan toteuttaa sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. 2. 3. 4. 5. Sekakomitea koostuu sopimuspuolten riittävän korkean tason edustajista. Se kokoontuu tavallisesti joka toinen vuosi vuorotellen Phnom Penhissä ja Brysselissä yhteisesti sovittuna ajankohtana. Ylimääräisiä kokouksia voidaan kutsua koolle sopimuspuolten yhteisestä sopimuksesta. Sekakomitea voi perustaa erikoistuneita alaryhmiä avustamaan sitä sen tehtävien hoitamisessa sekä yhteensovittamaan sopimuksen mukaisten hankkeiden ja ohjelmien laatimista ja täytäntöönpanoa. Sekakomitean kokousten esityslista laaditaan sopimuspuolten yhteisestä sopimuksesta. Sopimuspuolet päättävät, että sekakomitealle kuuluu myös yhteisön ja Kamputsean tekemien ja niiden välillä mahdollisesti tehtävien alakohtaisten sopimusten moitteettoman toiminnan varmistaminen. £c> 6. Sopimuspuolet määrittävät sekakomitean toimintarakenteen ja -säännöt. 15 artikla Tuleva kehitys 1. 2. Yhteisestä sopimuksesta ja toimi valtojensa asettamissa rajoissa sopimuspuolet voivat laajentaa tämän sopimuksen soveltamisalaa tekemällä tiettyjä toimia tai aloja koskevia sopimuksia yhteistyön kehittämiseksi ja täydentämiseksi. Tämän sopimuksen puitteissa sopimuspuolet voivat esittää yhteistyön soveltamisalan laajentamista koskevia suosituksia sopimuksen täytäntöönpanon aikana saatu kokemus huomioon ottaen. 16 artikla Muut sopimukset Tämä sopimus tai sen mukaisesti toteutetut toimet eivät millään tavalla rajoita Euroopan unionin jäsenvaltioiden toimivaltaa toteuttaa taloudelliseen yhteistyöhön liittyviä kahdenvälisiä toimia tai tarvittaessa tehdä uusia taloudellista yhteistyötä koskevia sopimuksia Kamputsean kanssa, jollei Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten asiaankuuluvien määräysten soveltamisesta muuta johdu. / 7 artikla Erioikeudet Helpottaakseen tämän sopimuksen mukaista yhteistyötä Kamputsean viranomaiset myöntävät Euroopan yhteisöjen virkamiehille ja asiantuntijoille heidän tehtäviensä suorittamiseksi tarvittavat takeet ja erivapaudet. Asiaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään erillisessä kirjeenvaihdossa. 18 artikla Alueellinen soveltaminen Tätä sopimusta sovelletaan alueisiin, joilla sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta siinä määrättyjen edellytysten mukaisesti, ja Kamputsean alueeseen. '£•! 19 artikla Sopimuksen täytäntöönpanematta jättäminen Jos sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli ei ole täyttänyt tästä sopimuksesta johtuvia velvollisuuksiaan, se voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet. Ennen näiden toimenpiteiden toteuttamista, lukuun ottamatta erityisen kiireellisiä tapauksia, se antaa sekakomitealle kaikki hyödylliset asiaa koskevat tiedot, joita tarvitaan tilanteen perusteellista tarkastelua varten molempia sopimuspuolia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Ensisijaisesti on valittava sellaiset toimenpiteet, jotka aiheuttavat vähiten haittaa tämän sopimuksen toiminnalle. Nämä toimenpiteet on annettava viipymättä tiedoksi sekakomitealle, jossa niistä neuvotellaan, jos toinen sopimuspuoli sitä pyytää. 20 artikla Liitteet Tämän sopimuksen liitteet ovat oleellinen osa sopimusta. 21 artikla Voimaantulo ja voimassaolon jatkaminen 1. 2. Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen loppuunsaattamisesta. Tämä sopimus tehdään viideksi vuodeksi. Sen voimassaoloa jatketaan vuosittain ilman eri toimenpiteitä, jollei sopimuspuoli irtisano sopimusta kuusi kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä. 22 artikla Todistusvoimaiset tekstit Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan sekä khmerin kielellä kaikkien näiden tekstien ollessa yhtä todistusvoimaiset. 2Z Tehty Brysselissä Euroopan unionin neuvosto Kamputsean kuninkaallinen hallitus Euroopan yhteisöjen komissio zi LIITE I 19 artiklaa koskeva yhteinen julistus - sopimuksen täytäntöönpanematta jättäminen a. Sopimuspuolet sopivat tämän sopimuksen tulkitsemiseksi ja käytännön soveltamiseksi, että sopimuksen 19 artiklassa mainitulla 'erityisen kiireellisellä' tapauksella tarkoitetaan tapausta, jolloin sopimuspuoli rikkoo sopimusta olennaisesti. Sopimuksen olennaisella rikkomisella tarkoitetaan: sopimuksen perusteetonta purkamista, joka ei ole oikeutettua kansainvälisen oikeuden yleisten sääntöjen mukaan, tai sopimuksen 1 artiklassa tarkoitettujen sopimuksen olennaisten osien rikkomista. b. Sopimuspuolet sopivat, että 19 artiklassa mainituilla 'aiheellisilla toimenpiteillä' tarkoitetaan kansainvälisen oikeuden mukaisesti toteutettavia toimenpiteitä. Jos sopimuspuoli toteuttaa toimenpiteen erityisen kiireellisessä tapauksessa 19 artiklaa soveltaen, toinen sopimuspuoli voi turvautua riitojenratkaisumenettelyyn. c ^ LIITE II Yhteinen julistus henkisestä, teollisesta ja kaupallisesta omaisuudesta "Sopimuspuolet sopivat, että tässä sopimuksessa henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen sisältyy erityisesti tekijänoikeuksien ja niiden lähioikeuksien, patenttien, teollismallien ja -piirustusten, tietokoneohjelmien, tavaramerkkien, integroitujen piirien piirimallien (topografioiden) ja maantieteellisten merkintöjen, suojaaminen, sekä vilpillisen kilpailun estäminen ja julkistamattoman tiedon suojaaminen. " li- Yhteinen julistus kansalaisten takaisinottamisesta Euroopan yhteisö muistuttaa, miten tärkeänä sen jäsenvaltiot pitävät tehokkaan yhteistyön aikaansaamista kolmansien maiden kanssa jäsenvaltioissa laittomasti oleskelevien niiden kansalaisten takaisinottamisen helpottamiseksi. Kamputsean kuningaskunta sitoutuu tekemään sitä pyytävien Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa takaisinottamista koskevia sopimuksia. Z G Luonnos meriliikennettä koskevasta kirjeenvaihdosta Minulla on kunnia vahvistaa seuraavaa: "Meriliikenteen hyvästä toiminnasta - Euroopan yhteisölle ja sen jäsenvaltioille sekä Kamputsean kuningaskunnalle - mahdollisesti seuraavien kaupan esteiden osalta on sovittu, että molemmille sopimuspuolille tyydyttäviä ratkaisuja etsitään noudattaen vapaan ja rehellisen kilpailun periaatetta sekä kaupalliselta ja syrjimättömyyden pohjalta. " Kunnioittavasti. i v RAHOITUSSELVITYS OSA I: TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 1. Toimenpiteen nimi: Yhteisön ja Kamputsean kuningaskunnan yhteistyösopimus. 2. Budjettikohdat: - Osa A (katso kohta 10) - Osa B (katso liite) 3. Oikeusperusta: Euroopan parlamenttia on kuultava, koska sopimuksen oikeusperusta on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 113 ja 130 y artikla yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen sekä 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa. 4. Toimenpiteen kuvaus: 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite Taloudellista, kaupallistaja kehitysyhteistyötä koskeva puitesopimus. 4. 2. Toimenpiteen kesto ja sen voimassaolon jatkaminen Aluksi viisi vuotta, voimassaoloa voidaan jatkaa tämän jälkeen vuosittain. 5. Menojen ia tulojen luokitus: 5. 1. Ei-pakollinen. 5. 2. Jaksotetut määrärahat. 5. 3. Sopimuksen mukaisesti toteutetut hankkeet eivät tuota erityisiä tuloja. ^ f 6. Menolaji: 6. 1. Tuen osuus 100 prosenttiin asti : kyllä 7. Taloudelliset vaikutukset: 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Mahdollisesti kyseeseen tulevista budjettikohdista rahoitettavien toimien kustannukset määritetään ja rahoitetaan tapauskohtaisesti. 7. 2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan: ei sovellettavissa. 7. 3. Maksusitoumuksia ia maksumäärärahoja koskeva aikataulu Pyydettäessä komission hyväksyttyä hankkeen vastaaviin budjettikohtiin sisällytettävien määrien rajoissa jokaisen varainhoitovuoden osalta. 8. Petostenvastaiset toimenpiteet: Kamputsean viranomaiset ja komissio toteuttavat tavanomaiset valvontatoimenpiteet sopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä, kuten rahoitusselvityksissä ja sopimuksissa määrätään. 9. Kustannustehokkuusanalvvsin osatekijät: 9. 1. Erityistavoitteet ja määrälliset tavoitteet; kohderyhmä: Määritellään tapauskohtaisesti. 9. 2. Toimen perusteet Määritellään tapauskohtaisesti. 9. 3. Toimen seuranta ia arviointi Määritellään tapauskohtaisesti ja sisällytetään kaikkiin rahoitusselvityksiin ja sopimuksiin. z,2> 10. Hallintomenot (yleisen talousarvion pääluokan III osa A) raipcellisten hallinnollisten voimavarojen tosiasiallinen käyttöönotto riippuu varojen myöntämisestä vuosittain tehtävästä komission päätöksestä ottaen huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä henkilöstömäärä ja sen myöntämät lisävarat. 10. 1. Vaikutus henkilöstöön Toimi Toimen hallintaan käytettävä henkilöstö Lähde Kesto vakituiset työsuhteet tilapäiset työsuhteet lisävoima varat asianomaisen PO:n tai yksikön olemassa olevat voimavarat - - IA IB 1C 3 - - - Virkamiehet tai määräaikai seen henkilös töön kuuluvat: A B C YHTEENSÄ 1 1 1 3 X —> 10. 2. Inhimillisten voimavarojen taloudellinen kokonaisvaikutus Määrät Laskentatapa (ecua) Virkamiehet Määräaikaiseen henkilöstöön kuuluvat Muut voimavarat (ilmoittakaa budjettikohta) YHTEENSÄ Kustannukset tarvittavista inhimillisistä voimavaroista katetaan olemassa olevilla varoilla. Arvioitu vuotuinen kustannus momenteista AI, A2, A4 ja A 5 on 300 000 ecua/vuosi. i i 10. 3. Toimesta aiheutuvien muiden hallinnollisten menojen kasvu Budjettikohta Määrät Laskentatapa (ecua) A 2510 (sekakomitea) YHTEENSÄ P. M. PM. Sopimusta hallinnoidaan ja sen seuranta toteutetaan virkamatkojen avulla, joiden kustannukset katetaan jo käytettävissä olevista voimavaroista. Arvioitu vuotuinen kustannus alamomentista A130 on 35 000 ecua, (6 virkamiestä vuodessa, kyseiset pääosastot ja yksiköt) joilla katetaan osallistuminen kokouksiin Kamputseassa joka toinen vuosi. 3d RAHOITUSSELVITYS LIITE 1. Toimenpiteen nimi Yhteisön ja Kamputsean kuningaskunnan yhteistyösopimusta koskevat neuvottelut. 2. Budjettikohdat a) Budjettikohdat, joiden soveltaminen edellyttää yhteistyösopimusta: B7-870: Kolmansien maiden kanssa tehdyt taloudellista ja kaupallista yhteistyötä koskevat sopimukset. b) Muut budjettikohdat, joiden soveltaminen ei edellytä yhteistyösopimusta: B6-7211 : Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa B7-210: Apu ja elintarvikehätäapu kehitysmaiden ja muiden kolmansien maiden asukkaille, jotka ovat vakavien katastrofien tai kriisien uhreja B7-217: Toimet pakolaisten ja pakkosiirrettyjen henkilöiden hyväksi B7-212: Tuki pakolaisten ja pakkosiirrettyjen henkilöiden omavaraisuuden saavuttamiseksi Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa B7-872: Taloudellista ja kaupallista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin liittyvä yhteisön investointien edistäminen Latinalaisen Amerikan, Aasian ja Välimeren alueen kehitysmaissa sekä Etelä-Afrikassa B7-300: Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa^*) ^Aasiaa koskevan strategian mukaisesti, joka budjettivallankäyttäjän on hyväksyttävä. B7-301 : Taloudellinen yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa^ B7-6000: Yhteisön osuus valtiosta riippumattomien järjestöjen toteuttamista kehitysmaita koskevista hankkeista B7-6005: Kamputseassa toimiville valtiosta riippumattomille järjestöille annettava yhteisön apu B7-6200: Ympäristö kehitysmaissa B7-6201 : Trooppiset metsät B7-6211 : Terveysohjelmat ja HIV:n/Aidsin torjunta kehitysmaissa B7-631 : Tuki väestöopillisiin politiikkoihin ja ohjelmiin kehitysmaissa sekä väestö- ja kehityskonferenssin seuranta B7-641 : Kunnostus- ja jälleenrakennustoimet kehitysmaissa B7-702: Ihmisoikeudet ja kansanvalta kehitysmaissa B7-643: Hajautettu yhteistyö kehitysmaissa B7-6210: Pohjoinen-etelä -yhteistyö huumeita ja niiden käyttöä vastaan ^Aasiaa koskevan strategian mukaisesti, joka budjettivallankäyttäjän on hyväksyttävä. ? vf ISSN 1024-4492 KOM(97) 78 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 01 Luettelonumero : CB-CO-97-071-FI-C ISBN 92-78-16290-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ix