title: Decizia Comisiei din 25 martie 1997 de recunoaștere în principiu a conformității dosarului prezentat pentru examinare detaliată în vederea eventualei includeri a Pseudomonas chlororaphis în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (Text cu relevanță pentru SEE)

eurovoc_concepts:
marketing
pharmaceutical legislation
pharmaceutical product
plant health legislation
plant health product

formats: pdf print xhtml

text: 26 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 21 31997D0248 15. 4. 1997 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 98/15 DECIZIA COMISIEI din 25 martie 1997 de recunoaș(cid:13)tere în principiu a conformității dosarului prezentat pentru examinare detaliată în vederea eventualei includeri a Pseudomonas chlororaphis în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (Text cu relevanță pentru SEE) (97/248/CE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, dispozițiile articolului 6 alineatul (2), dosarul a fost prezentat de solicitant Comisiei ș(cid:13)i celorlalte state membre; având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (1), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 96/68/CE a Comisiei (2), în special articolul 6 alineatul (3), întrucât Directiva 91/414/CEE a prevăzut stabilirea unei liste comunitare a substanțelor active a căror includere în produsele fitosanitare este autorizată; întrucât, la 15 decembrie 1994, Svenska Lantmännen a înaintat autorităților suedeze un dosar pentru obținerea includerii substan- ței active Pseudomonas chlororaphis în anexa I la directivă; întrucât autoritățile suedeze au comunicat Comisiei rezultatele unei prime examinări a conformității dosarului cu cerințele pri- vind datele ș(cid:13)i informațiile prevăzute în anexa II ș(cid:13)i, pentru cel puțin un produs fitosanitar care conține substanța activă în cauză, în anexa III la directivă; întrucât, în consecință ș(cid:13)i în conformitate cu (1) (2) JO L 230, 19. 8. 1991, p. 1. JO L 277, 30. 10. 1996, p. 25. întrucât Comisia a predat dosarul Comitetului permanent fitosa- nitar la reuniunea grupului său de lucru „Legislația” din 20 martie 1996; întrucât articolul 6 alineatul (3) din directivă prevede că trebuie confirmată la nivelul Comunității conformitatea formală a dosa- rului cu cerințele privind datele ș(cid:13)i informațiile prevăzute în anexa II ș(cid:13)i, pentru cel puțin un produs fitosanitar care conține substanța activă în cauză, în anexa III la directivă; întrucât această confirmare este necesară pentru ca examinarea detaliată a dosarului să poată continua ș(cid:13)i pentru ca statele membre să aibă posibilitatea de a acorda o omologare provizorie pentru produsele fitosanitare care conțin această substanță activă, în conformitate cu condițiile enunțate în articolul 8 alineatul (1) din directivă, în special cu condiția referitoare la evaluarea detaliată a substanței active ș(cid:13)i a produsului fitosanitar în raport cu cerințele directivei în cauză; întrucât o asemenea decizie nu împiedică solicitarea de date ș(cid:13)i informații suplimentare societății în cauză în cazul în care, în cursul examinării detaliate, se dovedeș(cid:13)te că asemenea informații sau date sunt necesare pentru luarea deciziei; 03/vol. 21 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 27 întrucât statele membre ș(cid:13)i Comisia au convenit ca Suedia să exa- mineze detaliat dosarul ș(cid:13)i să prezinte Comisiei, cât mai curând posibil ș(cid:13)i în termen de un an, un raport asupra concluziilor aces- tei examinări, însoțit de eventuale recomandări privind include- rea sau neincluderea ș(cid:13)i condițiile aferente; întrucât, din momentul raportului, examinarea detaliată se continuă, cu primirii contribuția tuturor statelor membre, în cadrul Comitetului permanent fitosanitar; întrucât măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent fitosanitar, substanță activă în anexa I la Directiva 91/414/CEE, prezentat Comitetului permanent fitosanitar la 20 martie 1996, îndeplineș(cid:13)te în principiu cerințele privind datele ș(cid:13)i informațiile prevăzute în anexa II ș(cid:13)i, pentru un produs fitosanitar care conține substanța activă în cauză, în anexa III la directivă. Articolul 2 Prezenta decizie se adresează statelor membre. ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Adoptată la Bruxelles, 25 martie 1997. Articolul 1 Dosarul prezentat Comisiei ș(cid:13)i statelor membre de Svenska Lantmännen în vederea includerii Pseudomonas chlororaphis ca Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 547/97 DER KOMMISSION vom 25. März 1997 zur Änderung der Ausfuhrerstattungen im Rindfleischsektor

eurovoc_concepts:
beef
export refund
third country


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi poikkeuksellisesta avusta voimakkaasti velkaantuneille AKT-maille

eurovoc_concepts:
ACP countries
Community loan
EU initiative
European Investment Bank
debt reduction

formats: html pdf print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 25. 03. 1997 KOM(97)1291opull. KOMISSION TIEDONANTO TUKI RAKENNESOPEUTUKSEEN JA VELKAHELPOTUKSIIN VOIMAKKAASTI VELKAANTUNEISSA AKT-VALTIOISSA YHTEISÖN VASTAUS HIPC -VELKA-ALOITTEESEEN Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI poikkeuksellisesta avusta voimakkaasti velkaantuneille AKT-maille (komission esittämä) EUROOPAN KOMISSIO KOMISSION TIEDONANTO TUKI RAKENNESOPEUTUKSEEN JA VELKAHELPOTUKSIIN VOIMAKKAASTI VELKAANTUNEISSA AKT-VALTIOISSA YHTEISÖN VASTAUS HIPC -VELKA-ALOITTEESEEN /\«s SISÄLTÖ 1. Johdanto 2. HIPC-velka-aloite 3. Yhteisön luottoriskit HIPC-maihin nähden ja siitä mahdollisesti aiheutuvat kustannukset 4. Periaatteet yhteisön rahoitusosuuden ohjaamiseksi HIPC-aloitteeseen 5. Yhteisön tehostettu apu HIPC-maille - ehdotus avunantotoiminnasta 5. 1 Täydentävä sopeutustuki 5. 2 Tuki markkinaehtoisen velan vähentämiseen 5. 3 Tekninen apu velan hoitamiseksi 6. Velkahelpotukseen myönnettävä tuki - ehdotus luotonantotoiminnasta 6. 1 Velkahelpotusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Velan anteeksianto tai uudelleenrahoitus Velkahelpotuksen keskittäminen erityislainoihin a) h) c) Maakohtaiset päätökset 6. 2 Yhteisön osallistumista koskeva rahoituslähde a) h) Velkojen takaisinmaksuilla tapahtuva rahoitus Käytännön mekanismit 7. Päätelmä Sivu 2 3 K ,V 9 10 10 K) 11 11 -1 Ai 1. Johdanto Velkataakka pysyy korkeana eräissä alhaisen tulotason maissa, joista useimmat sijaitsevat Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, huolimatta siitä, että ne ovat yrittäneet jatkaa talousuudistuksiaan ja terveen makrotaloudellisen politiikan harjoittamista. Avunantajat ja luotonantajat ovat viime vuosina toteuttaneet koko joukon toimenpiteitä köyhimpien maiden velkataakan keventämiseksi, mutta eräille voimakkaasti velkaantuneille köyhille maille (Heavily Indebted Poor Countries, HIPC) nämä toimenpiteet eivät ole olleet riittäviä, jotta ne olisivat pystyneet alentamaan velkataakkaansa kestävälle tasolle. Tämän vuoksi kansainvälisessä velkakeskustelussa on keskitytty yhä enemmän tarpeeseen löytää HIPC- maiden velkaongelmiin pitempiaikaisia ja kattavampia ratkaisuja. Pariisin klubi antoi tähän merkittävän vastauksen toteuttaa velkapääomaan kohdistuvia toimenpiteitä tarjotakseen maille mahdollisuuden päästä eroon jatkuvista velkojen uudelleenjärjestelyistä. tekemällä päätöksen laajan Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) ja Maailmanpankki esittivät hiljattain, keväällä 1996 pitämissään kokouksissa toimintasuunnitelman HIPC-maiden velkaongelmien vähentämiseksi - HIPC-velka-aloitteen (HIPC Debt Initiative). IMF:n väliaikainen komitea ja Maailmanpankin kehityskomitea hyväksyivät aloitteen syksyllä 1996 pidetyissä vuosikokouksissaan. Aloite edellyttää kaikkien luotonantajien yhteensovitettua toimintaa velkataakkojen keventämiseksi kestävälle tasolle. Tämän aloitteen uutena avaintekijänä on osana maan tunnustaa kokonaisvelkataakkaa. tarve myös monenvälisen hoitamiseen velkataakan Tämä aloite koskee Euroopan yhteisöä, koska yhteisö on kyseisten maiden suurin kehitysyhteistyökumppani ja antaa näille maille myös luottoja. antaa avustustoimintansa Yhteisö rahoitusapua Lomén yleissopimuksen mukaisesti: toisessa rahoituspöytäkirjassa 70 AKT-valtiolle myönnetään yhteensä 14,6 miljardin ecun suuruiset määrärahat. Yhteisö antaa erityisesti merkittävää rahoituksellista ja teknistä apua niille AKT-valtioille, jotka toteuttavat rakennesopeutusta koskevia ohjelmiaan. puitteissa merkittävää Yhteisölle luotonantajana aiheutuva kokonaisriski niiden 11 AKT-valtion osalta, jotka todennäköisimmin tarvitsevat aloitteen mukaisia toimia, on noin 600 miljoonaa ecua nimellisesti. Velkakysymys on ollut AKT-valtioiden suurin huolenaihe perättäisiä Lomén yleissopimuksia koskevissa neuvotteluissa. Yhteisö on toteuttanut useita toimenpiteitä estääkseen yhteisöstä AKT-valtioille myönnettyjen velkojen kasvun. Neljännestä Lomén yleissopimuksesta alkaen kaikki Euroopan kehitysrahaston (EKR) varat riskipääomaa lukuun ottamatta on myönnetty tukina, koska enää ei ole olemassa erityislainoja tai vaatimusta siitä, että Stabex-siirtoja saavat maat täydentävät osaltaan järjestelmän tuloja. lisäksi vuonna 1991 luopua velvollisuudesta osallistua aiempien Neuvosto päätti yleissopimusten perusteella myönnettyjen Stabex-varojen takaisinmaksuihin, ja neljännen Lomén yleissopimuksen puolivälitarkistuksen yhteydessä vuonna 1995 yhteisö suostui muuttamaan tuiksi kaikki aiempien yleissopimusten perusteella myönnetyt erityislainat, joista ei vielä oltu tehty sitoumuksia. Komissio ehdottaa HIPC-aloitteessa lisätoimenpiteiden toteuttamista voimakkaimmin velkaantuneiden AKT-valtioiden velkaongelmien vähentämiseksi. Tässä tiedonannossa esitetyn ehdotuksen tarkoituksena on tukea näiden maiden sopeutuskehitystä ja sillä pyritään edistämään kestävää kasvua ja köyhyyden lievittämistä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi kyseiset maat tarvitsevat jatkossakin riittävän määrän ulkomaista tukea jopa sen toteutetuista velkahelpotustoimenpiteistä. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että yhteisön tärkein tehtävä näiden maiden osalta on jatkossakin rahoituksellisen ja teknisen avun antaminen maiden uudistus- ja kehityspyrkimysten tukemiseksi. Tällainen apu on ja tulee olemaan erittäin tärkeää HIPC-maille. jälkeenkin, kun ne ovat hyötyneet HIPC-aloitteen mukaisesti Avunantotoiminnan osalta on ehdotettu, että yhteisö takaa voimakkaasti velkaantuneille köyhille AKT-valtioille myönnetyn tuen jatkuvuuden ja tehostaa tukea i) ii) iii) myöntämällä täydentävää tukea rakennesopeutukseen tapauskohtaisesti, harkitsemalla vähentämiseen, ja tehostamalla velanhoitoon myönnettävää tukea. tapauskohtaisesti tuen myöntämistä markkinaehtoisen velan Luotonantotoiminnan osalta on ehdotettu, että yhteisö iv) aloittaa toimet tukikelpoisten maiden yhteisölle suoritettavan velan nykyarvon alentamiseksi. 2. HIPC-velka-aloite Hl PC-velka-aloitteen tärkeimpänä tavoitteena on taata, että jatkuvan korkea velka ja velanhoitorasitteet eivät rajoita voimakkaasti velkaantuneiden köyhien maiden sopeutus- ja uudistuspyrkimyksiä. IMl':n ja Maailmanpankin tekemät tutkimukset osoittavat, että HIPC- maiden ryhmän velkataakat säilyvät keskipitkällä aikavälillä kestämättömän korkeina senkin jälkeen, kun nykyinen velkahelpotusmekanismi on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön ja huolimatta maiden pyrkimyksistä harjoittaa talouskasvuun suuntautunutta politiikkaa. toteuttaa HIPC-velka-aloite perustuu kansainvälisen toimenpiteitä näiden maiden velkataakkojen keventämiseksi kestävälle tasolle, edellyttäen, että maat saattavat loppuun voimakkaan talouspoliittisen kasvukauden. HIPC-aloitteen oleellisimpana tekijänä on sen tavoite käsitellä HIPC-maiden velkaongelmia laajasti, kahdenvälisten, markkinaehtoisten ja monenvälisten luotonantajien yhteensovitettu toiminta mukaan lukien. Toisena tärkeänä tekijänä on uusi lähestymistapa velan kestävyyden arvioimisessa. rahoitusyhteisön sitoumukseen. i. IMF-. n väliaikainen komitea ja Maailmanpankin kehityskomitea hyväksyivät aloitteen toimielinten vuosikokouksissaan vuonna 1996, jolloin kyseisten Bretton Woodsin osallistuminen aloitteeseen vahvistui. Väliaikaisen ja kehityskomitean virallisissa tiedonannoissa korostettiin erityisesti aloitteen laajuuden merkitystä ja kehotettiin muita luotonantajia osallistumaan aloitteeseen kohtuullisin osuuksin ja niitä luotonantajia, jotka eivät vielä olleet päättäneet osallistumisestaan, osallistumaan aloitteeseen mahdollisimman pikaisesti. 1 Velan kestävyys määritellään maakohtaisesti siten, että se olisi korkeintaan 200-250 prosenttia velkakannan nykyarvon suhteesta vientiin ja 20-25 prosenttia velanhoitomenojen suhteesta vientiin. - 3- Kahdenvälisten luotonantajien osalta Pariisin klubi ilmoitti olevansa valmis ylittämään Napolissa sovitut rajat ja tarjoamaan tapauskohtaisesti velan nykyarvon vähentämistä jopa 80-prosenttisesti niiden maiden kohdalla, jotka saavat lisähelpotuksia HIPC-aloitteen perusteella. Nykyisen käytännön mukaisesti myös niiden maiden, jotka saavat apua aloitteesta, on etsittävä vastaavaa kohtelua muille kahdenvälisille ja markkinoilla toimiville luotonantajille maksamatta olevien velkojensa osalta. tukemia rakennesopeutusohjelmia Aloitteeseen voivat osallistua ne IIIPC-maat, jotka toteuttavat tai ottavat käyttöön IMl;:n ja Maailmanpankin säilyy kestämättömänä jopa sen jälkeen, kun nykyinen velkahelpotusmekanismi on toteutettu. Hyötyäkseen nykyisten mekanismien lisäksi velkahelpotustoimenpiteistä tukikelpoisten maiden on kyettävä osoittamaan voimakkaita poliittisia tuloksia, jotka perustuvat makrotaloudellisia, rakenteellisia ja sosiaalipoliittisia uudistuksia koskevaan ohjelmaan. Terveen kansantalouden hoidon lisäksi HIPC-aloitteessa korostetaan erityisesti julkisten menojen laadun parantamista, instituutioiden kapasiteetin vahvistamista ja sosiaalipalvelujen tarjoamisen edistämistä. HIPC-aloitteen pääkohdat ja -vaiheet esitetään liitteessä 5. joiden velkataakka ja ja tarvitsevan 13 maan IMF ovat nykyisten arvioineet Maailmanpankki velkahelpotusmekanismien lisäksi muitakin toimia. Näistä 11 on AKT-valtioita. Tämä maaluettelo on alustava; muutkin maat saattavat osoittautua tukikelpoisiksi silloin, kun niitä koskeva päätös tehdään. Muutamista maista tehdään ratkaisut vuonna 1997, jolloin luotonantajien on päästävä sopimukseen todennäköisten toimien laajuudesta erityisesti tätä tarkoitusta varten laadittujen velan kestävyyttä koskevien analyysien perusteella. Kutakin maata koskevia päätöksiä tehtäessä asianomaisilta luotonantajilta pyydetään sitoutumisia sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseen, joilla vähennetään niiden luottoriskien nykyarvoa kyseisen maan osalta sen jälkeen, kun maa on saanut päätökseen lisäselvityksen hyvästä poliittisesta tuloksesta. Ensimmäinen maa, joka todennäköisesti tarvitsee yhteisön toimintaa on Uganda, jonka tukikelpoisuutta ja tarvittavan velkahelpotuksen laajuutta koskeva päätös arvioidaan tehtävän keväällä 1997. 3. Yhteisön luottoriskit HIPC-maihin nähden ja siitä mahdollisesti aiheutuvat kustannukset Yhteisön luottoriskit HIPC-maihin nähden liittyvät Lomén yleissopimuksessa määriteltyyn yhteistyöhön: ne HIPC-maat, joilla on maksamattomia velkoja yhteisölle, ovat kaikki AKT- valtioita ja ne ovat velkaantuneet eri Lomén yleissopimusten ja niitä ennen tehtyjen Yaoundén yleissopimusten perusteella. Yhteisön luottoriskit mahdollisesti tukikelpoisiin HIPC-maihin nähden koostuvat kolmesta tekijästä: erityislainoista, riskipääomasta ja EIP:n omista varoista myönnetyistä lainoista. Euroopan yhteisö on suhteellisen pieni luotonantaja HIPC-aloitteessa. Yhteisön luottoriskien kokonaismäärä niihin 11 AKT-valtioon nähden, joiden tällä hetkellä arvioidaan todennäköisesti tarvitsevan aloitteen mukaisia toimia, on 595 miljoonaa ecua nimellisesti. 2 Nämä 13 maata ovat Burundi, Etiopia, Guinea-Bissau, Madagaskar, Mosambik, Myanmar, Nicaragua, Niger, Ruanda, Sambia, Säo Tome ja Principe, Uganda ja Zaire. Yhteisöllä ei ole mitään saamisia Burmalta ja Nicaragualta. Aloitteen rakenteen mukaisesti, tässä asiakirjassa esitetyt tiedot liittyvät ainoastaan julkista sektoria koskeviin tai sen takaamiin lainoihin ja koskevat jo maksettuja määriä (ellei muuta ilmoiteta). - 4- Tästä määrästä yhteisön saamisia 69 prosenttia on erityislainoja, 30 prosenttia riskipääomia ja yksi prosentti EIP:n omista varoista myönnettyjä lainoja. Komissio arvioi, että näiden saamisien nykyinen nettoarvo on noin 300 miljoonaa ecua. Kolmen lainavälineen kuvaus ja niihin liittyvät luottoriskit yksittäisten maiden osalta esitetään liitteissä 2 ja 3. Tarkasteltaessa IllPC-aloilleesta yhteisölle aiheutuvia kustannuksia on korostettava kahla seikkaa, luisiksikin kaikki kustannuksia koskevat kokonaisarviot ovat huomattavan epävarmoja, koska kustannukset määritellään maakohtaisesti vasta sitten, kun edellytykset täyttävät maat saavuttavat päätöksentekovaiheen aloitteessa. Näitä maakohtaisia päätöksiä tehdään useana vuonna. Siksi onkin epävarmaa, mitkä maat tosiasiallisesti tarvitsevat ylimääräisiä velkahelpotuksia aloitteen perusteella, kuinka paljon velan nykyarvoa olisi alennettava kussakin maassa, jotta velka saataisiin kestävälle tasolle ja mitkä maat täyttävät edellytykset talouspoliittisen tuloksen kannalta. Ei ole varmaa, että kaikki niistä 11 maasta, joiden arvioidaan täyttäisivät aloitteen edellytykset, sillä eräät mahdollisesti kelpuutettavat maat saattavat jättää sopeutusohjelmansa toteuttamatta tai riittävän yksityiskohtaiset tulosselvitykset laatimatta. Tässä vaiheessa on myöskin otettava huomioon, että muitakin maita saatetaan kelpuuttaa toimenpiteiden kohteeksi. Toiseksi, koska velkahelpotussitoumuksia koskevat päätökset tehdään ja ne pannaan täytäntöön monen vuoden aikana toimenpiteistä luotonantajille aiheutuvat todelliset kustannukset jakautuvat niiden mukaisesti (katso liite 7 maakohtaisten päätösten todennäköisestä tekoajankohdasta). tarvitsevan velkahelpotustoimenpiteitä, todennäköisesti On vaikeaa antaa luotettavaa arviota kaikista niistä kustannuksista, joita IllPC-aloilc aiheuttaa yhteisölle, joten kaikkia tässä vaiheessa tehtyjä arvioita on pidettävä ainoastaan alustavina. Maailmanpankin ja IMF:n arvioiden mukaan yhteisölle aiheutuvat kustannukset saattavat nousta noin 150 miljoonaan ecuun vuonna 1996 nykyisinä arvoina, jos oletetaan, että edellä mainitut 11 AKT-valtiota osallistuvat aloitteeseen. Tämä olisi noin 5 prosenttia monenvälisille luotonantajille aiheutuvista kokonaiskustannuksista. Vuosikustannusten arvioidaan olevan keskimäärin korkeintaan muutamankymmentä miljoonaa ecua vuodessa. Koska tähän arvioon liittyy epävarmuutta, kuten edellä todettiin, olisi korostettava, että todelliset kustannukset saattavat erota huomattavasti tässä asiakirjassa esitetyistä määristä. 4. Periaatteet yhteisön rahoitusosuuden ohjaamiseksi HIPC-aloitteeseen HIPC-aloitteen yhteydessä toteutettavan yhteisön toiminnan ohjaamiseksi ehdotetaan seuraavia periaatteita: i) yhteisön tavoitteena aloitteeseen osallistumisessa olisi oltava asianomaisten maiden sopeutuskehityksen tukeminen tarjoamalla kannustimia kestäviin uudistuksiin ja tukemalla sopeutuskehityksen laajaperustaisia makrotalouden, rakenteiden ja sosiaalipolitiikan uudistusohjelmia; saaminen pitkällä aikavälillä elinkelpoiseksi Tässä kohden on esitettävä kaksi varausta: ensiksikin kustannusarviot perustuvat olettamuksiin asianomaisissa maissa tapahtuvasta talouskehityksestä. Tiettyjen maiden todelliset kustannukset eroavat arvioista, jos niiden perustana olevat olettamukset muuttuvat, toisin sanoen jos viennin kasvu tai asianomaisille maille maksettujen tukien määrä on arvioitua korkeampi tai alhaisempi. Tämä kustannusarvio perustuu toisaalta Maailmanpankille velallisten ilmoitusjärjestelmässä (Debtor Reporting System) ilmoitettuihin tietoihin eikä suoraan yhteisön toimittamiin tietoihin. Näin ollen käytetyissä tiedoissa saattaa olla virheitä. Tietoja sovitetaan parhaillaan yhteen ja alustavan työn perusteella näyttäisi siltä, että Maailmanpankin/lMF:n alustavat arviot yhteisölle mahdollisesti aiheutuvista kustannuksista saattavat olla liian suuria. - 5- ii) iii) iv) v) vi) vii) yhteisön olisi jatkossakin oltava tärkein HIPC-maiden tukija antamalla rahoitusapua ja teknistä apua rakennesopeutuksen ja köyhyyden lieventämisen tukemiseen; yhteisön olisi vahvistettava sitoumuksensa osallistumisesta HIPC-velka-aloitteeseen yhteisön saamisien osalta toteuttamalla toimenpiteitä yhteisön luottoriskin nykyarvon vähentämiseksi asianomaisiin maihin nähden samanaikaisesti muiden luotonantajien toteuttamien toimenpiteiden kanssa; yhteisön toiminnan olisi oltava HIPC-aloitteen mukaista ja se olisi toteutettava tapauskohtaisesti yleisen kehyksen mukaisesti; yhteisön saamisia koskevat velkahelpotustoimet olisi toteutettava siten, että toimintaan osallistuvien yhteisön toimielinten asema suosituimpana luotonantajana ei vaikeutuisi. tukikelpoinen maa ei saa olla tilanteessa, jossa kehitysyhteistyö yhteisön kanssa on keskeytetty yhteisön velkahelpotustoimenpiteisiin ei saisi kuulua velkarästien hoitoa. Velkarästit olisi periaatteessa selvitettävä ennen kuin tukikelpoiseen maahan voidaan kohdistaa mitään velkahelpotustoimenpiteitä. 5. Yhteisön tehostettu apu HlPC-maille - ehdotus avunantotoiminnasta Ehdotetaan, että yhteisö pääasiallisen avunantajan asemassaan toteuttaa kolme toimenpidettä nykyisistä EKR:n varoista avustaakseen paremmin voimakkaasti velkaantuneita AKT- valtioita. 5. 1 Täydentävä sopeutustuki jotka saavat ylimääräisiä velkahelpotuksia HIPC-aloitteen Vaikka HIPC-maat ovat jatkuvasti saaneet positiivisia nettosiirtoja, niiden riippuvuus myönnetyistä ulkomaisista tuista tekee niistä erityisen haavoittuvia. Koska komissio on tärkein rakennesopeutustuen antaja, se on aina painottanut sitä, että voimakkaasti velkaantuneiden maiden sopeutuskehitykselle on annettava riittävästi rahoitusta. Niille maille, perusteella, riittävänsuuruinen ulkomainen tuki on jatkossakin erittäin tärkeää maiden kehityksen kannalta jopa silloin, kun ne ovat osallistuneet aloitteeseen. Myös eräiden muiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien maiden rahoitustarpeet pysyvät korkeina etenkin niissä maissa, joiden velkataakat jäävät hieman alle HIPC-aloitteessa määritellyn kriittisen velankestorajan ja jotka eivät sen vuoksi voi saada ylimääräisiä velkahelpotuksia. Näille maille on myös tärkeää saada riittävänsuuruista ulkomaista apua sopeutuspyrkimystensä tukemiseksi. Sen Komission mielestä on varmistettava, että HIPC-maat rahoitustukea. rakennesopeutusjärjestelyissä (Structural Adjustment Facility) käytettävissä olevista varoista täydentävää tukea HIPC-maille tapauskohtaisesti ja maiden rahoitustarpeiden ja taloudellisen tuloksen perusteella. riittävänsuuruista yhteisö myöntää komissio ehdottaakin, että vuoksi saavat 5. 2 Tuki markkinaehtoisen velan vähentämiseen Useimpien köyhimpien maiden velka markkinoilla toimiville luotonantajille on suhteellisen vähäistä. Vaikka markkinaehtoinen velka onkin näissä maissa keskimäärin suhteellisen pientä, sen poistamisesta voidaan saada tuntuvia etuja. Näin ollen kaikkiin laajoihin II1PC- maiden velkaongelman tarkasteluihin onkin sisällyttävä toimenpiteitä markkinaehtoisen velkataakan vähentämiseksi. Tällaiset toimenpiteet käsittävät maiden auttamisen ostamaan takaisin markkinaehtoisen velkansa jälkimarkkinoilta huomattavin alennuksin. Eräät HIPC- velka-aloitteeseen mahdollisesti hyväksyttävistä HIPC-maista ovatkin jo toteuttaneet velan takaisinostotoimenpiteitä Kansainvälisen kehitysjärjeston (IDA) sekä kahdenvälisen avun antajien lisätoimenpiteitä suunnitellaan. Sen vuoksi tällaiselle tuelle arvioidaan olevan jatkuvaa tarvetta, vaikka tarve pieneneekin sitä mukaa kuin niiden maiden määrä vähenee, joiden on vielä saatettava loppuun tällaiset velan takaisinostotoimenpiteet. rahoitustuella, ja samankaltaisia Yhteisöllä sekä muilla avunantajilla on mahdollisuuksia osallistua tähän pyrkimykseen. Komissio ehdottaa, eitä yhteisön olisi kyettävä osallistumaan voimakkaasti velkaantuneiden AKT-valtioiden markkinaehtoisen velan kansainvälisesti yhteensovitettuihin ja luettuihin (akaisinosloloimenpiieisiin tapauskohtaisesti ja edunsaajamaan pyytäessä tällaista tukea. Toimenpiteisiin osallistuminen olisi rahoitettava asianomaisen valtion maaohjelmasta*'*. 5. 3 Tekninen apu velan hoitamiseksi Velallisina olevien maiden heikkous hoitaa velkojaan on usein aiheuttanut sen, että velanhoito on kalliimpaa ja kuluttaa enemmän varoja. Ulkomaanvelan paremmalla hoidolla voi näin ollen olla tuntuvia etuja, koska se vähentää velallisena olevan maan hallinnollista taakkaa ja toisinaan myös velanhoitokustannuksia. Monet HIPC-maat ovat viime vuosina perustaneet tietokoneistettuja velanhoitojärjestelmiä ja järjestäneet velanhoitoa koskevia koulutusohjelmia avunantajien tuella. apua Lomén yleissopimuksen 240 artiklan mukaisesti yhteisö voi myöntää AKT-valtion sekä pyynnöstä velanhoitovaikeuksiin, ulkomaanvelan hoitamista ja kansainvälistä rahoitusneuvottelua koskevaa koulutusta sekä apua AKT-valtioille joustavien velanhoitomenetelmien ja -välineiden kehittämiseksi. velkaantumiseen tosiasiallisten löytämiseksi ratkaisujen Komissio näkee mahdollisuuksia tällaisen avun tehostamiseen ja ehdottaa, että yhteisö tutkisi tapauskohtaisesti tapoja lisätä velanhoitoon antamaansa apua koordinoimalla se muiden avunantajien ja järjestöjen antaman avustuksen kanssa. 6. Velkahelpotukseen myönnettävä tuki - ehdotus luotonantotoiminnasta HIPC-aloite perustuu kaikkien - kahdenvälisten, monenvälisten ja markkinoilla toimivien - luotonantajien osallistumiseen; heitä kehotetaan antamaan nykyiset mekanismit ylittävää s Olisi huomattava, että avunantajien osallistuminen velan takaisinmaksutoimenpiteisiin ei vapauta kaupallisia velkojia niiden velkataakan osuudesta HIPC-velka-aloitteessa. Kaupallisten velkojien on silti myönnellävä velkahelpotuksia ehtoihin ainakin yhtä suuressa määrin kuin Pariisin klubin sopimuksissa. - 7- erityisapua ja velkahelpotuksia, kuten aloitteeseen osallistuvilta mailta edellytetään velan kestävyyden saavuttamiseksi. Komissio ehdottaa, että yhteisö luotonantajana liittyy tähän hankkeeseen ja toteuttaa toimenpiteitä sen asianomaisilta mailta olevien saamisien nykyarvon vähentämiseksi. 6. 1 Velkahelpotusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt a) Velan anteeksianto tai uudelleenrahoitus tähän aloitteeseen monella HIPC-aloitteessa luotonantajille annetaan lähes rajattomat mahdollisuudet suunnitella omat mekanisminsa aloitteeseen osallistumiseksi. Lri kansainvälisten rahoituslaitosten odotetaan osallistuvan ja rahoituspolitiikkojensa mukaisesti. Yhteisön toiminnassa yhteisiin saamiset olisi hoidettava HIPC-aloitteen tavoitteiden ja edellä 4 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti. Yhteisön saamisien hoitaminen nostattaa erityisesti merkittäviä kysymyksiä periaatteesta, joka koskee hankkeeseen osallistuvien yhteisön toimielimien asemaa suosituimpana luotonantajana. yhtiöjärjestyslensä lavalla, eri Kun kyseessä ovat mahdolliset yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat yhteisön osallistumista aloitteeseen, velkahelpotuksen aikaansaamiseksi on periaatteessa kaksi ii) pääasiallista vaihtoehtoa: i) velan välitön anteeksianto (kirjaaminen maksamatta olevien saamisien rahoittaminen tukina. Jälkimmäisessä tapauksessa tukea voidaan myöntää asianomaisen maan auttamiseksi joko maksamaan velka osittain tai kokonaan yhteisölle ennakolta tai hoitamaan velka osittain tai kokonaan sen erääntyessä. tappioksi) tai Saamisten kirjaaminen tappioiksi saattaisi olla suorin tie aloitteen vaatimusten täyttämiseen. Tämä vaihtoehto on kuitenkin poistettava laskuista EIP:n omista varoista myönnetyillä lainoilta ja riskipääomilta, jos EIP:tä halutaan kohdella samalla tavoin kuin muita jotka ovat hylänneet vaihtoehdon velkasaamislensa monenvälisiä välittömästä anteeksiannosta sillä perusteella, että kyseinen toiminta saattaisi vahingoittaa niiden asemaa suosituimpana luotonantajana1. rahoituslaitoksia, Lomén neljännessä yleissopimuksessa, Erityislainojen tilanne saattaisi olla erilainen, sillä niiden tapauksessa voitaisiin perustellusti väittää, että tämän velan erityispiirteet edellyttävät, että velan välitön peruuttaminen olisi tarkoituksenmukaista. Tässä yhteydessä on hyvä muistaa, että erityistä lainavälinettä ei olevan uusittu tarkoituksenmukaisempaa antaa tämä avustus tuen muodossa. Tämän velan kirjaaminen tappioksi vastaisi jäsenvaltioiden kahdenvälisten tukiluottojensa yhteydessä tekemiä samanlaisia velkahelpotusaloitteita. Olisi perusteltua väittää, että velkojen poistaminen saattaisi olla edullista siksi, että se yksinkertaistaisi hallintoa saada näkyvämmäksi. Lopuksi voitaisiin väittää, että erityislainojen kirjaaminen tappioiksi ei vaikuttaisi yleensä haitallisesti yhteisön asemaan suosituimpana luotonantajana, koska tämä toiminta toteutettaisiin kansainvälisen yhteisön poikkeuksellisena aloitteena eräiden harvojen maiden avustamiseksi. taannehtivaa sopeutusta tämän avun ehtojen toiminta voitaisiin ja että yhteisön katsottiin tavoin koska tällä ja Nämä väitteet on kuitenkin turvattava kaikilta sellaisilta vaaroilta, että kyseinen, jopa toiminta voisi vaikuttaa haitallisesti yhteisön asemaan erityislainoihin kohdistuva tosiasiallisesti suosituimpana joita koska muut välitön saamisten yhteisön suosituimmuusaseman omaavat luotonantajat ovat hylänneet tämän vaihtoehdon, komissio ehdottaa, että yhteisö aloittaa toimenpiteet rahoittamalla velan tuen muodossa. Tämä luotonantajana. Komissio saattaisi tunnustaa ne vaikeudet, aiheuttaa anteeksianto ja 6 Koska EIP:n omista varoista myönnetyt lainat ja riskipääomat allekirjoittaa EIP, niiden poistaminen saattaisi vahingoittaa RIP:n asemaa suosituimpana velkojana. lähestymistapa olisi yhdenmukainen muiden suosituimmuusaseman omaavien luotonantajien omaksuman lähestymistavan kanssa. Kuten edellä mainittiin, tuen muodossa toteutettu uudelleenrahoitus antaisi edunsaajamaalle mahdollisuuden joko maksaa velkansa (kokonaan tai osittain) ennakolta tai hoitaa velkansa (kokonaan tai osittain) sen eräännyttyä. Tällainen uudelleenrahoitus olisi parempi myöntää yhtenä eränä velan maksamiseksi ennakolta mieluummin kuin velan hoitamiseksi sen eräännyttyä. Ennaltamaksun vaihtoehto olisi siinä mielessä edullisempi, että sen avulla voitaisiin välttää kussakin maassa toteutettavien velkahelpotustoimenpiteiden jakautuminen usealle vuodelle. Se olisi myös hallinnollisesti helpompi ratkaisu sekä yhteisölle että velallisina oleville maille. Lisäksi ennaltamaksun vaihtoehto olisi täysin Maailmanpankin IDA:n hallinnoimien monenvälisen varainhoitolaitoksen (Multilateral Trust Fund, MTF) yhteydessä esittämien vaihtoehtojen mukainen. b) Velkahelpotuksen keskittäminen erityislainoihin Kuten edellä esitettiin, yhteisön luottoriskit ovat peräisin kolmesta välineestä: erityislainoista, riskipääomista ja, vaikkakin vain vähäisessä määrin, EIP:n omista varoista myönnetyistä lainoista. Kaikki kolme lainatyyppiä kuuluvat aloitteen piiriin. Yhteisön odotetaan toteuttavan toimenpiteitä sen jokaista aloitteeseen hyväksyttävää maata koskevan kokonaisluottoriskin nykyarvon alentamiseksi. Yhteisön ei kuitenkaan tarvitse aloittaa kutakin välinettä koskevia toimenpiteitä erikseen, vaan se voi halutessaan tarkastella yhteisön saamisia kokonaisuutena ja toteuttaa toimenpiteitä kutakin maata koskevan kokonaisluottoriskin käsittelemiseksi. Tämä edellyttää sitä, että velkahelpotustoimenpiteet voidaan keskittää yhteen yhteisön kolmesta velkavälineeslä, kunhan yhteisö vähentää näiden toimenpiteiden avulla sovitun määrän kutakin maata kohden olevan velkansa nykyistä arvoa. sanoen toisin edellisessä kohdassa esitettiin, velkahelpotustoimenpiteiden Komissio ehdottaa, että velkahelpotustoimenpiteet keskitetään erityislainoihin. Yhteisön toiminnan keskittäminen yhteen välineeseen olisi hallinnollisesti yksinkertaisinta. Lisäksi, kuten keskittäminen erityislainoihin olisi tämän välineen erityisluonteen vuoksi tarkoituksenmukaisempaa. Kyseinen toiminta olisi yhdenmukaista niiden toimenpiteiden kanssa, joita tämän välineen osalta on jo toteutettu (ts. erityislainavälineen uusimatta jättäminen neljännessä Lomén yleissopimuksessa ja niiden erityislainojen muuttaminen, joita ei vielä oltu sidottu tukiin). Komissio katsoo, että yhteisön toteuttaman toiminnan tavoitteena tulisi olla maksamalta olevien erityislainojen poistaminen tukikelpoisilta mailta. toiseen. Kaikkein Aloitteeseen todennäköisesti hyväksyttävien maiden erityislainojen osuus niiden yhteisöltä ottamastaan kokonaisvelasta vaihtelee maasta todennäköisimmin hyväksyttävillä mailla erityislainojen osuus niiden velasta yhteisölle on suhteellisen suuri. Näin ollen arvellaan, että useimmissa toteuttaisi erityislainoihin kohdistuvia toimenpiteitä saadakseen velkansa nykyisen arvon vähentymään vaaditulle tasolle. Eräissä tapauksissa yhteisön saattaa kuitenkin olla mahdotonta tarjota vaaditun suuruisia velkahelpotuksia toteuttamalla ainoastaan erityislainoihin kohdistuvia toimenpiteitä. Tämä saattaa olla tilanne esimerkiksi sellaisissa maissa, joissa erityislainojen osuus koko yhteisölle maksamatta olevasta velasta on vain vähäinen, ja selvästikin myös sellaisissa maissa, joilla ei ole maksamattomia erityislainoja. Tässä tapauksessa ehdotetaan, että asianomaiset maat saisivat riskipääomaa koskevien velvoitteidensa täyttämiseen tukea, joka olisi riittävän suuri velan saamiseksi kestävälle tasolle. tapauksissa riittäisi, jos yhteisö -10- toteutettavia toimenpiteitä, ei ole käytännöllisesti katsoen Kuten edellä 3 kohdassa todettiin, mailla, joiden oletetaan tällä hetkellä tarvitsevan aloilleen lainkaan perusteella maksamattomia EIP:n omista varoista myönnettyjä lainoja. On kuitenkin mahdollista, että aloitteeseen hyväksytään muita maita, joilla on merkittäviä EIP:n omista varoista myöntämiä lainoja koskevia luottoriskejä. Tällöin voisi olla perusteltua, että nämä luottoriskit voitaisiin hoitaa EIP:n osallistumisella aloitteeseen osana koko yhteisön osallistumista aloitteeseen (katso jäljempänä). c) Maakohtaiset päätökset HIPC-maan laadittua hyvää taloudellista tulosta koskevan selvityksen ja saavutettua näin aloitteessa päätöksentekovaiheen, tehdään päätös maan kelpoisuudesta saada täydentävää tukea aloitteen perusteella ja velkahelpotuksen määrästä, joka on edellytyksenä sille, että maa saa velkataakkansa kestävälle tasolle. Kun maan arvioidaan olevan tukikelpoinen, komissio määrittelee, kuinka suuren velkahelpotuksen yhteisö voi antaa kyseiselle maalle ja tekee yhdessä EIP:n kanssa erilyisehdotuksen siitä, miten yhteisö avustaa kyseistä maata. Maakohtaiset ehdotukset laaditaan tapauskohtaisesti ottamalla huomioon neljä tekijää: yhteisölle maksettavan velan rakenne ja suuruus, halukkuus hallinnon yksinkertaistamiseen, tavoite poistaa maksamatta olevat erityislainat ja tarve varmistaa eri maiden tasapuolinen ja oikeudenmukainen kohtelu. Tehtyään maakohtaisen ehdotuksen näiden tavoitteiden mukaisesti komissio esittää sen EKR-komitealle pyytäen jäsenvaltioiden näkemyksiä EKR:n toimenpiteitä koskevien nykyisten kuulemismenettelyjen mukaisesti. 6. 2 Yhteisön osallistumista koskeva rahoituslähde a) Velkojen takaisinmaksuilla tapahtuva rahoitus Komissio ehdottaa, että yhteisön saamisia koskevan toiminnan kustannukset katetaan EKR:n rahoittamien lainojen (erityislainojen ja riskipääomien) takaisinmaksuilla. Neuvoston päätös takaisinmaksujen käyttämisestä tähän tarkoitukseen olisi yhteisön tuen rahoituksesta ja hallinnoinnista neljännen AKT-ETY-yleissopimuksen yhteydessä sisäisen sopimuksen 9 artiklan mukainen. Siinä määrätään, että neuvosto voi päättää yksimielisesti komission ehdotuksesta osoittaa takaisinmaksut muihin toimenpiteisiin sen sijaan, että palauttaisi ne jäsenvaltioille. tehdyn Kuten 3 kohdassa esitettiin, IMF ja Maailmanpankki ovat varovaisesti arvioineet yhteisölle aiheutuvien kokonaiskustannusten olevan 150 miljoonaa ecua vuonna 1996 nykyisinä arvoina, kun kustannukset jaetaan ainakin kuudelle vuodelle. Komissio ehdottaa, että pieni määrä takaisinmaksuja laitetaan vuosittain säästöön edellä 6. 1 kohdassa esitettyjen velkahelpotustoimenpiteiden rahoittamiseksi. 25 miljoonan ecun suuruisen osuuden vuodessa neljän vuoden ajan 1997 - 2000 (yhteensä 100 miljoonaa ecua) arvioidaan riittävän aloitteen tarpeiden kattamiseen kyseisenä ajanjaksona. Sen jälkeen tai tarvittaessa aiemminkin tarkastellaan mahdollisia lisärahoituksen tarpeita. 7 Erityislainojen ja riskipääomien takaisinmaksujen kokonaismäärä on noin 100 miljoonaa ecua vuodessa. Tällaisella ratkaisulla saataisiin lisävaroja yhteisön osallistumiseksi HIPC-velka-aloitteeseen. Komissio uskoo, että näiden maiden hyväksi toteutettujen nykyisten takaisinmaksujen lisäksi on toteutettava velkahelpotustoimenpiteitä, jotta aloitteen tavoitteet voitaisiin saavuttaa. On lisäksi toivottavaa, että HIPC-aloitteessa ei suunnattaisi muille kehitysmaille tarkoitettuja varoja muualle eikä varoja otettaisi pois etenkään niillä muilta HIPC-mailta, jotka ponnistelevat toteuttaakseen talousuudistuksia ja parantaakseen kasvunäkymiään. Itse asiassa useimmat 41 HIPC-maasta eivät jotka ovat edellytyksenä aloitteen perusteella myönnettäville täydentäville velkahelpotuksille, vaikka niiden velkatasot ja rahoitustarpeet säilyvätkin epäilemättä korkeina. täytäkään velan kestävyysperusteita, Tässä yhteydessä olisi pantava merkille, että neuvosto on jälleen kerran päättänyt käyttää takaisinmaksuja samaan tarkoitukseen, nimittäin rahoittaakseen osittain ensimmäisen yhteisön rahoitusosuuden Afrikalle myönnettävää apua koskevassa erityisohjelmassa (Special Programme of Assistance for Africa, SPA). Neuvosto päätti tuolloin osoittaa 60 miljoonan ecun suuruisen takaisinmaksun yleisten tuontiohjelmien (General Import Programmes) rahoittamiseen SPA-maissa. Näiden takaisinmaksujen avulla yhteisö kykeni maksamaan SPA:lle suuremman rahoitusosuuden, jolloin yhteisöstä tuli tämän ohjelman alusta alkaen sen suurin rahoittaja. Sen lisäksi, että rahoitusta ehdotetaan hankittavan takaisinmaksuista, herää kysymys siitä, olisiko EIP:ltä pyrittävä saamaan suoraa rahoitusta. Vaikka EIP:n omat riskit katetaan jäsenvaltioiden takuilla, olisi aloitteen periaatteiden mukaista, että EIP rahoittaisi kansainvälisen yhteisön yksittäisenä hankkeena omista varoistaan niiden maiden velkahelpotustoimenpiteitä, joiden osalta EIP:n omista varoistaan myöntämien lainojen riskit ovat merkittävän suuret. Näin ollen EIP:n mahdollinen osuus yhteisön tason velkahelpotuksen rahoittamisessa ei ole poissuljettua tässä vaiheessa; siitä voitaisiin keskustella EIP:n osakkeenomistajien keskuudessa. b) Käytännön mekanismit takaisinmaksuja yhteisön osallistumiseksi Jos neuvosto suostuu osoittamaan tähän aloitteeseen, voidaan suunnitella yksinkertainen mekanismi, jonka kautta yhteisön velkahelpotustuki saatavista takaisinmaksuista laitettaisiin vuosittain osa säästöön EIP:n hoitamalle erilliselle tilille. Jos edunsaajamaa maksaa velkansa yhteisölle ennakkoon, voidaan toteuttaa yksittäinen toimenpide, jonka perusteella kyseiselle maalle maksetaan tältä tililtä avustus, jonka avulla maa voi maksaa velkansa ennakolta sen nykyisen arvon perusteella. kanavoida. Erityislainoista/riskipääomista voitaisiin Komissio ei pidä tarpeellisena käyttää IDA:n hallinnoimaa MTF:ää. Yhteisö on tässä yhteydessä pieni luotonantaja ja sen olisi itse pystyttävä rahoittamaan yhteisölle suorittamatta olevan velan helpotukseen tarvittava määrä. MTF on erityisen hyödyllinen niille luotonantajille, joiden omia osuuksia on täydennettävä kahdenvälisiltä avunantajilta saaduilla varoilla ja luotonantajille, jotka haluavat MTF:n hoitavan rahoitusosuuksiaan. 7. Johtopäätös Koska yhteisö on useimpien HIPC-maiden suurin avunantaja, sen on varmistettava, että kestämättömän suuret velkataakat eivät haittaa niiden sopeutus- ja kehityshankkeiden toteuttamista. HIPC-velka-aloite on kansainvälisen yhteisön yhteensovitettu hanke HIPC- maiden velkaongelmien ratkaisemiseksi ja se tarjoaa tarkoituksenmukaisen kehyksen, jonka - 1 2- mukaisesti yhteisö voi osallistua voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-valtioiden velkataakan keventämiseen. Tässä tiedonannossa esitetyt toimenpiteet olisi kaikki nähtävä osana kyseisten maiden tukemista. Tiedonannossa ehdotetaan, että yhteisö avunantajana sopeutuskehityksen toteuttaa toimenpiteitä HIPC-maille antaman tukensa tehostamiseksi nykyisistä EKR:n käytettävissä olevista varoista. Tällainen tuki käsittäisi tapauskohtaisesti myönnettävää täydentävää ja mahdollisuuden osallistua markkinaehtoisen velan takaisinmaksutoimenpiteisiin ja antaa tehostettua tukea velanhoitoon. sopeutustukea Koska yhteisö myöntää luottoja myös niille maille, jotka voidaan hyväksyä MIPC'-aloitteesta rahoitettavaan toimintaan, ehdotetaan, että se toteuttaisi toimenpiteitä, jotka koskevat näiden maiden velkaa yhteisölle. Komissio ehdottaa, että yhteisö toteuttaisi tällaiset toimenpiteet antamalla mahdollisimman paljon avustuksia, jotta maat voisivat maksaa takaisin yhteisön myöntämät toimenpiteet olisivat yhdenmukaisia muiden suosituimmuusasemassa olevien luotonantajien toteuttamien toimenpiteiden kanssa. erityislainat. Tällaiset tarjoaa yhteisölle ainutlaatuisen HIPC-aloite tilaisuuden antaa poliittinen vastaus velkakysymykseen, joka on ollut AKT-valtioiden suurimpana huolenaiheena. Ehdotetulla yhteisön toiminnalla saattaa olla suuri poliittinen vaikutus, mikä voittaisi selvästi toiminnasta aiheutuvat suhteellisen pienet kustannukset. 13 LIITTEET Liite 1 Yhteisön lainanantovälineiden kuvaus Liite 2 Yhteisön luottoriskit niihin maihin nähden, jotka mahdollisesti tarvitsevat aloitteen mukaisia toimenpiteitä Liite 3 Yhteisön myöntämien velkojen rästit Liite 4 HIPC-velka-aloitteen pääpiirteet Liite 5 41 HIPC-maan velkojen luokittelu Liite 6 Aloitteeseen mahdollisesti hyväksyttäviä maita koskevien päätösten mahdollinen aikataulu 14 LIITE 1 Yhteisön välineiden kuvaus Erityislainat EKR:n rahoittamia erityislainoja myönnettiin kahden Yaoundén ja kolmen ensimmäisen Lomén yleissopimusten perusteella. Tätä välinettä ei uudistettu neljännessä Lomén yleissopimuksessa, koska katsottiin, että tämäntyyppistä apua olisi tarkoituksenmukaisempaa antaa tukien muodossa. Erityislainat ovat IDA:n tyyppisiä lainoja, joiden korko on 0,5 - 1 prosenttia, jotka erääntyvät 40 vuodessa ja joiden maksuaikaa voidaan pidentää 10 vuodella. Yaoundé-lainat allekirjoittivat sekä komissio että EIP mutta Lomé-lainat ainoastaan komissio. Näitä lainoja hallinnoi EIP. Lainojen takaisinmaksut palautetaan jäsenvaltioille EIP:n kautta sen mukaisesti mikä on niiden maksama osuus EKR:ään, lainan rahoittajaan. Maksamatta olevia erityislainoja8 on yhdeksällä niistä yhdestätoista AKT-valtiosta, joiden arvioidaan tällä hetkellä tarvitsevan aloitteen mukaisia toimenpiteitä. Lainojen kokonaismäärä on 410 miljoonaa ecua. Riskipääoma EKR:stä rahoitetut riskipääomatoimet allekirjoittaa EIP, joka myös hallinnoi niitä Euroopan unionin puolesta. Ne voivat olla suoria osakkeiden merkitsemisiä tai, useimmiten, ehdollisia ja toissijaisia lainoja, joiden takaisinmaksu riippuu hankkeen tuloksesta. Lainaehdot ja sen edellytykset riippuvat kunkin hankkeen luonteesta. Korot voivat olla korkeintaan 3 prosenttia ja lainat erääntyvät 25 vuodessa. Takaisinmaksut palautetaan jäsenvaltioille, kuten erityislainojenkin tapauksessa. Koska takaisinmaksut riippuvat hankkeen onnistumisesta, niiden tarkkaa määrää on vaikeampi arvioida kuin erityislainojen kohdalla. Tämän välineen osalta yhteisöllä on luottoriski kaikkiin niihin 11 AKT-valtioon nähden, joiden arvioidaan tällä hetkellä todennäköisesti tarvitsevan aloitteen mukaisia toimenpiteitä. Luottoriskin suuruus on 179 miljoonaa ecua. EIP:n omista varoista myönnetyt lainat EIP myöntää AKT-valtioille lainoja myös omista varoistaan jäsenvaltioiden pyynnöstä. EIP:n omista varoista myönnetyt lainat annetaan markkinaehtoisina mutta EKR myöntää niille enintään 4 prosentin suuruista korkotukea. Maksuajan pidentäminen ja takaisinmaksu määritellään hankkeen ominaisuuksien mukaisesti. EIP:n omista varoista myönnetyt lainat takaa Euroopan unioni suhteessa niihin osuuksiin, joita jäsenvaltioilla on EIP:n pääomasta. Tämän välineen osalta yhteisöllä on luottoriski ainoastaan yhteen valtioon nähden niistä 11 AKT- tarvitsevan aloitteen mukaisia valtiosta, joiden arvioidaan todennäköisesti tällä hetkellä 10 toimenpiteitä. Luottoriskin suuruus on 6 miljoonaa ecua. • 8 Määrät viittaavat maksettuihin lainoihin. Yksityiselle sektorille myönnettyjä lainoja ei oteta huomioon. Tiedoissa ei ole huomioitu mahdollisia velkarästejä. 9 41 HIPC-maan maksamatta olevien erityislainojen määrä on 1,2 miljardia ecua ja kaikkien AKT-valtioiden osalta 1,5 miljardia ecua. 10 On kuitenkin mahdollista, että muita maita, joihin nähden ElP:llä on huomattavia luottoriskejä, hyväksytään aloitteen piiriin. - 1 5- LIITE 2 Yhteisön luottoriskit niihin maihin nähden, jotka mahdollisesti tarvitsevat HIPC-aloitteen mukaisia toimenpiteitä (maksetut määrät miljoonina ecuina arvopäivänä 15/12/96) Maa Erityis- lainat Riski- pääoma Yhteensä EIP:n omista varoista myönnetyt lainat (a) Maat, jotka todennäköisesti tarvitsevat aloitteen mukaisia toimenpiteitä Burundi Etiopia Guinea Bissau Madagaskar Mosambik Niger Ruanda Säo Tomeja Principe Uganda Zaire Sambia 40,72 30,05 0,00 27,34 0,73 22,84 ' 19,29 0,00 8,57 132,93 127,53 12,38 31,49 3,36 20,73 23,53 12,89 9,70 1,33 29,54 17,90 15,77 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6,25 0,00 53,10 61,54 3,36 48,07 24,26 35,73 28,99 1,33 38,11 157,08 143,30 Yhteensä 410,00 178,62 6,25 594,87 (h) Muut maat, joiden velkataakka on mahdollisesti korostunut Kamerun Norsunluurannikko Kongo Guyana Tansania 79,83 69,06 40,02 37,65 35,27 0,85 0,09 13,09 9,83 16,45 36,07 92,72 3,10 0,00 0,00 116,75 161,87 56,21 47,48 51,72 Yhteensä 261,83 40,31 131,89 434,03 (c) Muut maat, joiden velkataakka on kestämättömällä tasolla "sûdân KÖÖ 26,87 Ö^ÖÖ 41,87 1. 2. Yksityiselle sektorille myönnettyjä lainoja, jotka eivät ole valtion takaamia, ei oteta huomioon, koska nämä lainat eivät kuulu aloitteen piiriin. IMF:n/Maailmanpankin nykyisten arvioiden mukaan tämän taulukon b osassa esitetyt maat eivät tarvitsevat aloitteen mukaisia toimenpiteitä. -16- LIITE 3 Niiden maiden velkarästit, jotka todennäköisesti tarvitsevat HIPC-aloitteen mukaisia toimenpiteitä (miljoonina ecuina arvopäivänä 17/01/97) Maa EIP :n omista varoista myönnettyjen lainojen velkarästit Riski- pääomaan kohdistuvat velkarästit Yhteensä Erityis- lainojen velkarästit a) Maat, jotka todennäköisesti tarvitsevat aloitteen mukaisia toimenpiteitä: Burundi Guinea-Bissau Madagaskar Niger Ruanda Zaire Sambia 0,91 - 0,75 0,76 2,48 20,46 - 0,43 1,30 2,52 2,57 1,55 10,41 1,12 7,31 Yhteensä 7,31 19,90 25,36 b) Muut maat, joiden velkataakka on kestämättömällä tasolla: 1,34 1,30 3,27 3,33 4,03 38,18 1,12 52,57 Sudan 11,56 3,95 15,51 c) Muut maat, joiden velkataakkaa on mahdollisesti korostunut: Kamerun Kongo Yhteensä Kaikki yhteensä 5,27 6,44 11,71 19,02 0,35 5,28 5,63 4,32 5,42 9,74 37,09 39,05 9,94 17,14 27,0? 95,16 17 LIITE 4 HIPC-velka-aloitteen pääpiirteet Tukikelpoisuus Aloitteeseen voivat osallistua ne HIPC-maat, jotka toteuttavat tai hyväksyvät IMF:n ja Maailmanpankin tukemia rakennesopeutusohjelmia niiden kahden vuoden aikana, jotka seuraavat aloitteen hyväksymistä syyskuussa 1996, jonka jälkeen aloitteesta tehdään tutkimus ja päätös sen jatkamisesta. Jotta maat voisivat täyttää edellytykset aloitteen mukaisen poikkeuksellisen avun saamiseksi, maiden olisi oltava ainoastaan IDA:n tukemia, niiden on saatava velkansa kestävälle tasolle nykyisten velkahelpotusmekanismien toteuttamisen jälkeen ja niiden on esitettävä kestävyydestä selvitys, josta käy ilmi terve talouspolitiikka ja talousuudistukset. Velan kestävyyttä koskevan arvioiden (Debt Sustainability Assessment) perusteella maal on luokiteltu sen mukaisesti, onko niiden velkataakka keventynyt kestävälle, mahdollisesti korostuneelle vai kestämättömälle tasolle (luokittelu esitetään liitteessä 6) Tärkeimmät vaiheet Aloite toteutetaan kussakin maassa kahdessa vaiheessa. Ensimmäinen vaihe Ensimmäisessä vaiheessa arvioidaan olemassa oleva kolmen vuoden selvitys, joka on edellytys sille, että Pariisin klubin luotonantajat hyväksyisivät maan velkapääoman vähentämisen Napolin ehtojen mukaisesti. Tämän ajanjakson aikana: - Pariisin klubi antaa takaisinmaksua koskevat velkajärjestelyt Napolin ehtojen mukaisesti (velkaa vähennetään korkeintaan 67 prosenttia) - muut kahdenväliset ja markkinoilla toimivat luotonantajat antavat ainakin saman kohtelun - monenväliset rahoituslaitokset ja avunantajat jatkavat sopeutustuen antamista Maailman pankin/IMF :n tukeman sopeutusohjelman perusteella maa laatii ensimmäisen kolme vuotta kattavan selvityksen. Päätöksentekovaihe Ensimmäinen vaihe johtaa päätöksentekovaiheeseen. Tässä vaiheessa määritellään velan kestävyyttä koskevan analyysin perusteella, onko Pariisin klubin velkapääomaoperaatio sekä muiden kuin monenvälisten luotonantajien toteuttamat vähintäänkin samankaltaiset toimenpiteet riittäviä, jotta maa saisi velkataakkansa kevennettyä kestävälle tasolle sen jälkeen, kun maa on saanut päätökseen toiset kolme vuotta hyvää taloudellista tulosta. Voidaan erottaa kolme erilaista maiden tilannetta: - Maat, joiden osalta nykyiset mekanismit (Pariisin klubin velkapääomaoperaatio sekä muiden kahdenvälisten ja markkinoilla toimivien luotonantajien samankaltaiset toimet) olisivat riittävät, jotta maa saisi velkataakkansa kevennettyä kestävälle tasolle kolmen vuoden aikana ja jotka eivät voi saada täydentävää tukea aloitteen mukaisesti. - Niiden maiden kohdalla, joiden velkataakkaa ei voida keventää kestävälle tasolle nykyisillä mekanismeilla kolmen vuoden kuluessa, luotonantajat päättävät tarvittavan täydentävän velkahelpotuksen määrästä ja antavat vakaan sitoumuksen siitä, että ne antavat tarvittavan velkahelpotuksen toisen kestävää poliittista tulosta osoittaneen kauden jälkeen. - Rajatapauksia ovat maat, joiden osalta velkataakka saadaan selvästikin nykyisillä velkahel- potusmekanismeilla kestävälle tasolle. Näiden maiden mahdollisuudet saada aloitteen mukaista tehostettua tukea jätetään avoimiksi. Nämä maat voidaan hyväksyä täydentävien velkahelpotustoimenpiteiden kohteeksi päätösvaiheessa, jos se on tarpeellista velkataakan saamiseksi kestävälle tasolle. Toinen vaihe Aloitteeseen hyväksytyt maat siirtyvät toiseen kolmen vuoden pituiseen vaiheeseen, jonka jälkeen niille voidaan antaa täydentäviä velkahelpotuksia, jos ne kykenevät osoittamaan saavuttaneensa kestävää poliittista tulosta. Toisen vaiheen aikana: - Pariisin klubi ylittää Napolin ehdot ja vähentää velkapääomaa korkeintaan 80 prosenttia velan nykyarvosta, - muut kahdenväliset ja markkinoilla toimivat luotonantajat antavat velkapääomalle ainakin saman kohtelun, - avunantajat ja monenväliset rahoituslaitokset antavat tehostettua tukea väliaikaisin toimenpitein ja - maa laatii selvityksen Maailmanpankin/IMF:n tukemassa sopeutusohjelmassa. toisen sen saavuttamasta hyvästä poliittisesta tuloksesta Päätösvaihe Päätösvaiheessa eli päätöksentekovaiheeseen. Rajatapauksina olevien maiden osalta tarvitsevatko ne täydentäviä toimenpiteitä. toisen vaiheen lopussa luotonantajat siirtävät luvatun velkahelpotuksen tehdään päätös siitä, Päätösvaiheessa: - Pariisin klubi vähentää velkapääomaa korkeintaan 80 prosenttia aloitteeseen hyväksytyn velan nykyarvosta; - muut kahdenväliset ja markkinoilla toimivat luotonantajat antavat velkapääomalle ainakin saman kohtelun; - monenväliset luotonantajat toteuttavat toimenpiteitä luottoriskinsä nykyarvon vähentämiseksi. Jos tarvittavan velkahelpotuksen määrä eroaa päätöksentekovaiheessa laaditusta ennusteesta, luotonantajien on päätettävä, antavatko he ja kuinka paljon velkahelpotuksia, jotta maa saavuttaisi sille asetetut velan kestävyyttä koskevat tavoitteet. Selvitys Vaaditut suoritusjaksot toteutetaan joustavasti tapauskohtaisesti ottamalla huomioon se poliittinen tulos, jonka maa on saavuttanut sopeutusohjelmissa päätöksentekovaiheeseen mennessä. Tämä edellyttää, että vaadittua tulosjaksoa voidaan huomattavasti lyhentää niiden maiden kohdalla, jotka ovat osoittaneet saavuttaneensa kestäviä tuloksia terveen talouspolitiikan toteuttamisessa. -19 Velan kestävyys Päätösvaiheessa kestävälle tasolle saatu velka määritellään maakohtaisesti siten, että velan suhde viennistä on korkeintaan 200-250 prosenttia ja velanhoitomenojen suhde vientiin 20-25 prosenttia ottaen huomioon maakohtaiset herkkyystekijät, kuten viennin keskittyminen ja muutokset, sekä velanhoitoon liittyvän valtion menojen rasitteen. HIPCm varojen hoito Helpottaakseen omaa osallistumistaan HIPC-maita koskevaan aloitteeseen Maailmanpankki perusti HIPC-velka-aloitteesta vastaavan säätiön (HIPC Debt Initiative Trust Fund), jonka kautta toteutetaan toimenpiteitä sen omien saamisien nykyarvon vähentämiseksi, kuten aloitteessa edellytetään. Muitakin monenvälisiä kehityspankkeja (Multilateral Development Banks, MDB) on kehotettu käyttämään tätä säätiötä. On suunniteltu, että sekä säätiötä käyttävät MDB-pankit että kahdenvälisen avun antajat rahoittavat säätiötä varmistaakseen, että sillä on riittävästi varoja toteuttaakseen asianomaisten MDB-pankkien tarvitsemat toimenpiteet. Eräät MDB-pankeista tulevat todennäköisesti käyttämään säätiötä mutta toiset monenväliset luotonantajat, kuten IMF, suunnittelevat toteuttavansa vaadittavat toimenpiteet samanaikaisesti. HIPC-aloitteen kokonaiskustannukset HIPC-aloitteen mahdollisiksi kokonaiskustannuksiksi on arvioitu 5,6 miljardia Yhdysvaltain luotonantajien välille dollaria vuonna 1996 nykyarvolla. Kustannukset jakautuvat eri seuraavasti11: Kahdenväliset ja markkinoilla toimivat luotonantajat 2,4 Pariisin klubin luotonantajat Muut viralliset luotonantajat Markkinoilla toimivat luotonantajat Monenväliset luotonantajat Maailmanpankki IMF Muut monenväliset luotonantajat Yhteensä 1, 9 0,4 0,1 1,1 0,8 1,3 3,2 5,6 11 Lähde: IMF:n ja Maailmanpankin arviot -20- LIITE 5 VELKA-ALOITTEESEEN KUULUVAT MAAT 41 maata, jotka on luokiteltu voimakkaasti velkaantuneiksi köyhiksi maiksi ja j öiden velan kestävyystasoa on tutkittu aloitteessa12 : Angola, Benin, Bolivia, Burkina Faso, Burma, Burundi, Etiopia, Ghana, Guinea-Bissau, Guyana, Honduras, Jemen, Kamerun, Kenia, Keski-Afrikka, Kongo, Laos, Liberia, Madagaskar, Mali, Mauritania, Mosambik, Nicaragua, Niger, Nigeria, Norsunluurannikko, Päiväntasaajan Guinea, Ruanda, Sambia, Säo Tome ja Principe, Senegal, Sierra Leone, Somalia, Sudan, Tansania, Togo, Tsad, Uganda, Vietnam, Zaire $ näistä 20 on luokiteltu kestämättömän velkataakan tai mahdollisesti korostuneen velkataakan maiksi: Mahdollisesti korostunut: Bolivia, Burma, Etiopia, Guyana, Kamerun, Kongo, Madagaskar, Niger, Norsunluurannikko, Ruanda, Tansania, Uganda (12 maata) tai kestämätön: Burundi, Guinea-Bissau, Mosambik, Nicaragua, Sambia, Säo Tome ja Principe, Sudan, Zaire (8 maata) £ * IMF/Maailmanpankki arvioi näistä 13:sta tarvitsevan tällä hetkellä HlPC-velka- aloitteen mukaisia toimenpiteitä13: Burma, Burundi, Etiopia, Guinea-Bissau, Madagaskar, Mosambik, Nicaragua, Niger, Ruanda, Sambia, Säo Tomeja Principe, Uganda, Zaire V näistä yhteisöllä on luottoriski 11 maahan nähden: Burundi, Etiopia, Guinea-Bissau, Madagaskar, Mosambik, Niger, Ruanda, Sambia, Säo Tome ja Principe, Zaire, Uganda 12 Liberiaa, Nigeriaa ja Somaliaa koskevat tiedot olivat liian puuttelliset, jotta niitä olisi voitu tutkia tässä vaiheessa 13 Sudanin on myös arvioitu todennäköisesti edellyttävän aloitteen mukaisia toimenpiteitä mutta IMF/Maailmanpankki eivät ole tarkastelleet sitä lähemmin tässä vaiheessa. Tässä asiakirjassa on omaksuttu sama kanta. - 2 1- LIITE 6 HIPC-velka-aloite: päätöksentekovaiheen mahdollinen aikataulu niiden maiden osalta, joiden velkataakka on kestävä ja mahdollisesti korostunut14 l5 1997 Bolivia Burkina Faso Guyana Uganda Mosambik Norsunluurannikko 1998 Etiopia Guinea-Bissau Kamerun Nicaragua 1999 Kongo Madagaskar Niger Sambia Tansania Vuoden 1999 jälkeen Burma Burundi Ruanda Säo Tome ja Principe Zaire 14 Tämän liitteen tiedot ovat alustavia. Ne on esitetty tässä ainoastaan tilanteen havainnollistamiseksi. Päätöksiä tehdään myös niistä maista, jotka on tällä hetkellä luokiteltu kestämättömän velkataakan maiksi mutta joita ei esitetä tässä luettelossa Burkina Fasoa lukuun ottamatta. Eräät näistä maista, joiden velkataakan on alustavasti arvioitu olevan kestävällä tasolla saattavat aloitteessa osoittautua kestävän velkataakan maiksi. 15 Sudania ei ole liitetty aiemmin esitettyihin luetteloihin mutta se sijoittautuu todennäköisesti "vuoden 1999 jälkeen" laadittavaan luetteloon, jos se aloittaa ESAF-tukea saavan sopeutusohjelman. - 2 2- Ehdotus. NEUVOSTON PÄÄTÖS (EY) N:o poikkeuksellisesta avusta voimakkaasti velkaantuneille AKT-maille EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon 16 päivänä heinäkuuta 1990 allekirjoitetun sisäisen sopimuksen yhteisön tuen rahoituksesta ja hallinnasta neljännessä AKT»EY-yIeissopimuksessa, jäljempänä 'sisäinen sopimus', ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että sisäisen sopimuksen 9 artiklan 1 kohdassa määrätään, että erityislainoja varten pankille suoritetut maksut sekä riskipääomatoimien tuotot ja tulot palautetaan jäsenvaltioille suhteessa niiden osuuksiin rahastossa ellei neuvosto päätä yksimielisesti komission ehdotuksesta laittaa varoja rahastoon tai sijoittaa niitä muihin toimenpiteisiin, ja että on aiheellista käyttää tätä mahdollisuutta näiden maksujen ohjaamiseksi rakennesopeutuksen ja velkahelpotusten tukemiseen voimakkaasti velkaantuneissa AKT-maissa, Kansainvälinen valuuttarahasto ja Maailmanpankki esittelivät huhtikuussa 1996 pidetyissä kokouksissaan voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevan velka- aloitteen, ja väliaikainen komitea ja kehityskomitea vahvistivat sen vuoden 1996 syksyllä pidetyissä Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin vuosikokouksissa, 'HIPC-aloite', jäljempänä tärkeyden sen varmistamisessa, että talouden neuvosto tunnustaa HIPC-aloitteen uudistusohjelmia toteuttavien voimakkaasti velkaantuneiden köyhien maiden velkataakat alenevat kestävälle tasolle kaikkien luotonantajien yhteensovitettujen ja kattavien toimien avulla, ja neuvosto tunnustaa riittävän ulkopuolisen avun jatkamisen velkaantuneissa köyhissä maissa kehitysyhteistyökumppanina kyseisille maille, sekä Euroopan yhteisön tarpeen voimakkaasti tärkeänä roolin ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1*> 1 artikla Euroopan yhteisö osallistuu HIPC-aloitteeseen antamalla poikkeuksellista apua yhteisön luottoriskin nykyarvon vähentämiseksi tässä aloitteessa tukikelpoisiksi määriteltyjen AKT-maiden osalta. Tätä varten yhteisö antaa käyttöön avustusvaroja maksamattomia yhteisön saamisia koskevien velanhoitovelvoitteiden täyttämistä varten. Edunsaajamaat käyttävät nämä avustusvarat pääasiallisesti erityislainojen velanhoitovelvoitleiden täyttämiseen nykyarvoon perustuvan ennakolta maksamisen mahdollisuus mukaan lukien. Jos tällainen toimenpide ei riitä sovitun velkahelpotuksen saavuttamiseen, edunsaajamaa yhteisölle maksamattomien käyttää myönnettyjä riskipääomavelvoitteiden täyttäm iseksi. avustusvaroja 2 artikla Komissio tekee tapauskohtaisesti kunkin tukikelpoisen AKT-maan osalta erityiset päätökset avun määrästä sisäisen sopimuksen IV luvussa määriteltyjä sääntöjä ja menettelyjä noudattaen. Komission päätöksiä annettavan avun määrästä kussakin tapauksessa ohjaa kyseisen maan velan yhteisölle nykyarvon vähentämiseen tarvittavien varojen määrä. Tämä apu yhdessä kaikkien monenvälisten luotonantajien myöntämien varojen kanssa mahdollistaa tukikelpoisen maan velan kestävyyttä koskevien tavoitteiden saavuttamisen ottaen huomioon aloitteen mukaiset Pariisin klubin luotonantajien myöntämän velkahelpotuksen ja vähintään vastaavat muiden julkisten kahdenvälisten ja kaupallisten luotonantajien toimet. Maakohtaisissa päätöksissä olisi lisäksi otettava huomioon maan yhteisöltä otetun velan rakenne, pyrkimys hallinnon yksinkertaisuuteen valituissa täyden tapauskohtaisissa ehdotuksissa, maksamattomien erityislainojen maksamisen varmistamisen tavoite sekä tarve varmistaa maiden oikeudenmukainen ja tasa-arvoinen kohtelu. Raha-asian komitealle tiedotetaan säännöllisesti tämän avun täytäntöönpanosta. 3 artikla AKT-maita, jotka voivat saada tätä poikkeuksellista apua, ovat maat, jotka on yksilöity sisäisen sopimuksen IV luvussa määriteltyjen menettelyjen mukaisesti. Edellä 1 artiklassa tarkoitettua apua maksetaan tätä tarkoitusta varten Euroopan investointi pankissa avattavalta korolliselta tililtä, jäljempänä 'velkahuojennustili'. 4 artikla Sisäisen sopimuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista maksuista, tuotoista ja tuloista myönnetään vuosina 1997, 1998, 1999 ja 2000 kunakin 25 miljoonaa ecua 1 artiklassa tarkoitetun avun rahoittamiseen. Nämä määrät siirretään 3 artiklassa mainitulle velkahuojennustilille. 5 artikla 1. Komissio raportoi neuvostolle säännöllisesti ja tiedottaa Euroopan parlamentille tämän päätöksen täytäntöönpanosta HIPC-aloitteen yhteydessä. 2. Edellä 4 artiklassa mainitun neljän vuoden jakson päätyttyä tai aikaisemmin, jos komissio katsoo aiheelliseksi, komissio toimittaa neuvostolle kertomuksen, joka sisältää mahdollista lisärahoituksen tarvetta koskevan tarkistuksen. u 3. Jos 4 artiklassa mainitun neljän vuoden jakson päätyttyä ei ole tehty päätöstä jatkaa tässä päätöksessä tarkoitettua rahoitusta pitempään, komissio voi päättää lopettaa 4 artiklassa mainitun tilin. Tilillä jäljellä olevat varat palautetaan jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä, Neuvoston puolesta Puheenjohtaja t< ISSN 1024-4492 KOM(97) 129 lopullinen ASIAKIRJAT FI n oi Luettelonumero : CB-C0-97-129-FI-C ISBN 92-78-17807-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: 97/248/EG: Beschikking van de Commissie van 25 maart 1997 waarbij in beginsel wordt erkend dat het dossier dat is ingediend voor een grondig onderzoek met het oog op de eventuele opneming van Pseudomonas chlororaphis in bijlage I van Richtlijn 91/414/EEG van de Raad betreffende het op de markt brengen van gewasbeschermingsmiddelen, volledig is (Voor de EER relevante tekst)

formats: html pdfa1b print