eurovoc_concepts:
European cooperation
action programme
education policy
student mobility

text: IIP mÊm. 1 s; *t • I EMQffijj m m K IP lisp,- Vi"* i) — KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 14. 03. 1997 KOM(97) 99 endelig udg. 97/0103 (COD) SOCRATES. FÆLLESSKABETS HANDLINGSPROGRAM PÀ UDDANNELSESOMRÅDET RAPPORT OVER DE OPNÅEDE RESULTATER I 1995 OG 1996 Forslag til afgørelse fra Europa-Parlamentet og Rådet om ændring af afgørelse 819/95/EF 95 om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram Socrates (forelagt af Kommissionen) OVERSIGT OVER SOC RATES-PROGRAMMET VIDEREGÅENDE UDDANNELSE (ERASMUS) Aktion 1 Tilskud til fremme af den europæiske dimension på universiteterne (tilrettelæggelse af Institutionskontrakter lærermobilitet, Det Europæiske Meritoverførselssystem, udvikling af læseplaner, intensive sprogkurser, europæiske moduler, intensive programmer, forberedende besøg) Projekter udviklet af tematiske net studenter- og Aktion 2 Mobilitetsstipendier til studerende SKOLEUDDANNELSE (COMENIUS) Aktion 1 Skolepartnerskaber for europæiske uddannelsesprojekter, herunder udveksling og udstationering af lærere og besøg for skoleinspektører Aktion 2 Tværnationale projekter vedrørende undervisning af børn af vandrende arbejdstagere, børn af ikke- bofaste personer og sigøjnere / tværkulturel undervisning Aktion 3 Efter- og videreuddannelse for lærere og undervisningspersonale 3. 1 Tilskud til udvikling og tilrettelæggelse af kurser 3. 2 Tilskud til deltagere FREMME AF SPROGUNDERVISNING (LINGUA) A Europæiske samarbejdsprogrammer for uddannelse af sproglærere B Efter- og videreuddannelse for sproglærere C Undervisningsassistentophold for fremtidige sproglærere D Udvikling af instrumenter til sprogundervisning og bedømmelse af sprogkundskaber E Fælles uddannelsesprojekter til sprogundervisning ÅBEN UNDERVISNING OG FJERNUNDERVISNING - Europæiske partnerskaber /partnerskabsprojekter - Overvågningsprojekter VOKSENUDDANNELSE - Fremme af kendskabet til andre europæiske lande og Den Europæiske Union - Kvalitativ forbedring af voksenuddannelsen gennem europæisk samarbejde UDVEKSLING AF INFORMATIONER OG ERFARINGER Informationsnettet om Uddannelse i Det Europæiske Fællesskab (EURYDICE) - Analyse af spørgsmål af fælles uddannelsespolitisk interesse - - Besøgsordning for beslutningstagere på uddannelsesområdet (ARION) - Nettet af Nationale Informationscentre vedrørende Akademisk Anerkendelse (NARIC) SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER - Europæiske sammenslutningers aktiviteter på uddannelsesområdet - bevidsthedsskabende aktiviteter til fremme af det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet - - overvågning og evaluering af SOCRATES-aktionerne informationsaktiviteter på de nationale SOCRATES-kontorer ^ INDHOLD RESUME DEL A: RESULTATERNE AF HELE SOCRA røS-PROGRAMMET I. II. i n. Indledning Foranstaltninger, der er truffet med henblik på at gennemføre programmet 1. Formidling af information 2. Etablering af ledelsesinfrastrukturer og administrative infrastrukturer 3. Udvælgelsen af de projekter, der skal modtage støtte 4. Komplementaritet med andre EU-programmer og -politikker 5. Indførelse af mekanismer til overvågning og evaluering af programmet 6. Forberedelse af inddragelsen af andre lande i SOCRATES Resultaterne af programmet i 1995 og 1996 1. Ansøgningerne om støtte under programmet 2. Tilskuddene i 1995 og 1996 3. Resultaterne af den tildelte støtte 4. Hindringer IV. Udfordringer for SOCRATES i den kommende tid V. Konklusioner DEL B: RESULTATERNE AF DE ENKELTE DELE AF PROGRAMMET - Videregående uddannelse (ERASMUS) - Skoleuddannelse (COMENIUS) - Fremme af sprogundervisning (LINGUA) - Åben undervisning og fjernundervisning - Voksenuddannelse - Udveksling af informationer og erfaringer om uddannelsessystemer og uddannelsespolitik - Supplerende foranstaltninger STATISTIK-BILAG l RESUME Den respons, som SOCRATES-programmet har fået fra uddannelsesverdenen i de 15 medlemsstater og de 3 EFTA-EØS-lande, har været bemærkelsesværdig. Den støtte, der blev ydet i 1995 og 1996, er allerede begyndt at medføre en væsentlig udbygning af det europæiske samarbejde, navnlig på områder som skoleuddannelse, voksenuddannelse og åben undervisning og fjernundervisning, der kun havde meget få traditioner for et struktureret samarbejde på tværnationalt plan. Institutionerne er begyndt at anlægge en mere strategisk holdning til det europæiske samarbejde, hvorved dette samarbejde kommer til at indtage en mere fremtrædende plads end hidtil i deres planer for den fremtidige udvikling. SOCRATES-TILSKUD 11995 OG 1996 Mobilitet og udvekslinger - mobilitetsstipendier, der gjorde det muligt for 316. 000 studerende på de videregående uddannelser at gennemføre en integreret og anerkendt studieperiode i et andet deltagende land - - integrerede undervisningsophold for ca. 26. 000 lærere og forelæsere ca. 80. 000 unge deltog i fælles uddannelsesprojekter og udvekslinger, der havde til formål at motivere dem til at kommunikere på andre europæiske sprog - over 16. 000 deltagere i europæiske efter- og videreuddannelseskurser for sproglærere Samarbejdsnet - 2. 673 interuniversitære samarbejdsprogrammer med deltagelse af over 1. 800 højere uddannelsesinstitutioner - 28 store tematiske net, der havde til formål at styrke den europæiske dimension inden for en lang række fagområder og områder af særlig interesse inden for videregående uddannelse, med deltagelse af over 70 institutioner hver samt i alt 85 europæiske sammenslutninger inden for den akademiske verden - 1. 620 multilaterale skolepartnerskaber med deltagelse af ca. 5. 000 skoler - ca. 3. 500 fælles uddannelsesprojekter, der skulle gøre de unge mere motiverede for at lære andre europæiske sprog - over 600 tværnationale projekter med deltagelse afca. 2. 700 institutioner, der havde til formål at udbygge samarbejdet om åben undervisning og fjernundervisning, voksenuddannelse, tværkulturel undervisning, sprogindlæring og grunduddannelse og efter- og videreuddannelse for lærere Der er allerede gjort betydelige fremskridt i retning af at opfylde SOCRATES-programmets centrale målsætninger, som er fastsat i afgørelsen om iværksættelse af programmet. I 1995 og 1996 har programmet bl. a. : - ydet et væsentligt bidrag til forskellige former for lærer- og studentermobilitet, både hvad angår udvekslingernes omfang og kvaliteten af de organisatoriske rammer; - stimuleret et bredt og intensivt samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner i en række deltagende lande, navnlig ved at etablere multilaterale net. Mange af disse net har allerede bevist, at de kan udvikle sig til permanente samarbejdsstrukturer, hvis gunstige virkninger vil vare ved længe efter afslutningen af det specifikke projekt, som SOCRATES-tilskuddet blev ydet til; - bevirket et nyt opsving i den akademiske anerkendelse af studieperioder, der gennemføres, og kvalifikationer, der opnås i udlandet; - yderligere fremmet undervisningen i og indlæringen af de af Unionens sprog, der er mindst anvendt, og som der sjældent undervises i; - skabt en ramme for bredere anvendelse af åben undervisning og fjernundervisning og ny teknologi inden for en række uddannelsessektorer og medvirket til at sikre, at der tages fuldt hensyn til pædagogiske overvejelser i forbindelse med udviklingen af multimedieaktiviteter; /C - bevirket, at der er udarbejdet en lang række diversificerede undervisningsmaterialer, læseplaner, kursusordninger og andre uddannelsesprodukter; - skabt nye muligheder for omfattende udveksling af viden og erfaringer, således at flere får adgang til know how, og således at der er blevet skabt en innovationsproces i alle de deltagende lande; - medvirket til, at det europæiske samarbejde kommer alle medlemsstaterne til gode, herunder også de lande, der økonomisk set er ugunstigt stillet og/eller som befinder sig i Unionens fjernest beliggende egne; - medvirket til at tilvejebringe betydelige supplerende midler fra en række andre kilder, således at den samlede investering i uddannelsesmobilitet og samarbejde i Europa er blevet forøget; - gjort forberedelser til programmets udvidelse til at omfatte en større del af Europa, som fastsat i afgørelsens bestemmelser. På trods af de betydelige hindringer, der har måttet overvindes for at lancere et program af denne størrelse og med dette omfattende sigte, viser de opnåede resultater, at programmet på mange forskellige felter er på vej til at opfylde det mandat, der blev fastsat i Maastricht-traktaten om, at Fællesskabet skal bidrage til udviklingen af et højt uddannelsesniveau ved hjælp af et bredt spektrum af samarbejdsaktiviteter på uddannelsesområdet. I kraft af de samordnede bestræbelser på europæisk og nationalt plan og på institutionerne selv er SOCRATES med til at gøre den "europæiske dimension i undervisningen " til et meningsfyldt begreb for hundredetusinder af lærere og elever af alle aldre. Muligheden for at deltage i SOCRATES er også blevet hilst særdeles velkommen af de associerede lande i Central- og Østeuropa ogCypern1 , hvilket bekræfter programmets tiltrækningskraft, som tidligere er blevet påvist for EF-medlemsstaternes vedkommende og siden også for EFTA-EØS-landene. Allerede i denne tidlige fase af programmet er de fleste af aktionerne imidlertid voldsomt overbelastet af ansøgninger, og de akutte budgetproblemer bliver større og større. Formålet med dette dokument er at analysere de vigtigste aspekter af gennemførelsen og udviklingen af SOCRATES i de første to år efter vedtagelsen. 1 Beslutningen om at etablere Sokrates nævner også muligheden for at udvide dets aktioner til også at omfatte Malta. Der har været ført forhandlinger med henblik på at gøre det muligt for Malta at deltage i programmet i forbindelse med dets forhåndsoptagelse i Fællesskabet. Maltas regering har imidlertid fornyligt besluttet at indefryse deres ansøgning om optagelse i Fællesskabet. Kommissionen har fået mandat af Rådet til at foretage indledende, tekniske kontakter med hensyn til at få klarlagt de fremtidige forbindelser mellem Fællesskabet og Malta. Da det i øjeblikket ikke vides, hvilket endeligt standpunkt Fællesskabet og Malta vil tage, refererer nærværende tekst hverken positivt eller negativt til en mulig åbning af programmet for Malta på et senere tidspunkt. DEL A: RESULTATERNE AF HELE SOCRATES-PROGRAMMET I. INDLEDNING Fællesskabets handlingsprogram på uddannelsesområdet, SOCRATES '}, løber i perioden 1995-1999 og omfatter Det Europæiske Fællesskabs 15 medlemsstater samt Island, Liechtenstein og Norge inden for rammerne af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Det udbygges i øjeblikket til også at omfatte de associerede lande i Central- og Østeuropa og Cypern3 , som det var fastsat i afgørelsen. Det overordnede formål med SOCRATES er at udbygge samarbejdet, øge mobiliteten og styrke den europæiske dimension inden for samtlige uddannelsessektorer. Det bidrager derved til udviklingen af menneskelige ressourcer af høj kvalitet, som er tilpasset behovene i et mere og mere indbyrdes afhængigt og integreret Europa. Dette er en nøglefaktor, når det drejer sig om at stimulere konkurrenceevnen og beskæftigelsen, skabe øget økonomisk vækst og opretholde den sociale stabilitet i hele Fællesskabetl ]. Af lige så stor betydning er det, at SOCRATES bidrager til, at alle de deltagende enkeltpersoner kan realisere alle deres muligheder og udvikle en følelse hos borgere i alle aldre af at være en del af Det Europæiske Fællesskab. Programmet henvender sig til en meget stor målgruppe. I Det Europæiske Fællesskab er der i dag ca. 117 millioner unge under 25 - en tredjedel af befolkningen. Ca. 60 millioner elever går i Fællesskabets 307. 000 skoler, 36 millioner på sekundærtrinnet og 24 millioner på primærtrinnet, hvortil kommer yderligere 10 millioner børn i førskolesystemet. De undervises af over 4 millioner lærere. Ca. 11 millioner studerende studerer på over 5000 højere uddannelsesinstitutioner; millioner af voksne elever følger fuldtids- eller deltidsundervisning for at ajourføre eller udbygge deres viden og kompetence. Alle disse er potentielle deltagere i SOCRATES, og det samme gælder alle medarbejdere, der beskæftiger sig med tilrettelæggelse og administration af undervisningen og med dertil knyttede opgaver såsom rådgivning og vejledning l. SOCRATES er det første samlede program på EF-niveau, der fremmer samarbejdet på hele uddannelsesområdet. Det omfatter tidligere EF-initiativer, som ERASMUS- og LINGUA-programmerne, udvider og udbygger deres aktivitetsområder og integrerer dem ved hjælp af en række nye aktiviteter inden for uddannelsessektorer, der hidtil ikke systematisk har været omfattet af fællesskabsprogrammer. SOCRATES indgår desuden i en bredere strategi om at fremme begrebet livslang uddannelse. Det arbejder tæt sammen med andre europæiske initiativer, herunder navnlig LEONARDO DA VINCI-programmet for erhvervsuddannelse, Ungdom for Europa III, socialpolitiske programmer og dele af fjerde rammeprogram for videnskabelig og teknologisk udvikling. For at få en væsentlig effekt har SOCRATES ikke alene brug for en række omhyggeligt udvalgte foranstaltninger for hver af de berørte uddannelsessektorer, men også for en finansiel ramme, der er i fuld overensstemmelse med programmets formål. Efter en langvarig forligsprocedure mellem Europa-Parlamentet og Rådet lagde man sig til sidst fast på en bevilling på 850 mio. ECU for perioden 1995-1999. Det var langt mindre end Kommissionens 2 ) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 819/95/EØF af 14. marts 1995 om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram "SOCRATES", EFT nr. L 87 af 20. april 1995, s. 10. 3 Se note 1 ovenfor 4 ) Dette er blevet understreget i Kommissionens meddelelse "En indsats for beskæftigelsen i Europa - en tillidspagt", dokument CSE(96) 1 endelig udg. , Bruxelles, den 5. juni 1996, samt i Kommissionens hvidbog om uddannelse og erhvervsuddannelse: Undervise og lære - På vej mod det kognitive samfund, Luxembourg, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 1996; Kommissionens grønbog om innovation, der blev vedtaget den 20. december 1995 (KOM(95) 688), og den lidt ældre hvidbog om Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse: Udfordringer og veje ind i det 21. århundrede, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 1994. 5 ) Tallene i dette afsnit er baseret på Nagledata om uddannelse,! Den Europæiske Union, som EURYDICE-Nettet har indsamlet for Kommissionen, 1995-udgaven. Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 1996. oprindelige forslag på 1005,6 mio. ECU, og dette beløb skal tilmed dække behovene i et udvidet Europæisk Fællesskab med 15 medlemsstater og en række nye programpunkter, herunder voksenuddannelse, der blev tilføjet under forhandlingerne. Europa-Parlamentet gik kun med til kompromis-beløbet på den betingelse, at det på et passende tidspunkt ville blive taget op til fornyet vurdering. Ved forligsprocedurens afslutning besluttede Europa-Parlamentet og Rådet således følgende: "To år efter igangsætningen af programmet foretager Europa-Parlamentet og Rådet en evaluering af programmets resultater. I den forbindelse forelægger Kommissionen dem en rapport ledsaget af de forslag, den finder hensigtsmæssige, herunder vedrørende den finansielle ramme, som er fastlagt i henhold til den fælles erklæring af 6. marts 1995 7 *. Europa-Parlamentet og Rådet skal snarest muligt tage stilling til disse forslag. " 1} Kommissionen har på denne baggrund udarbejdet denne rapport, der giver en analyse af SOCRATES-programmets to første år (1995 og 1996). Den viser, at uddannelsessystemerne i hele Unionen har vist stor interesse for programmet, der har fået en lovende start med hensyn til at opfylde de målsætninger, der er fastsat i afgørelsen om iværksættelse af programmet. Det opfylder på en effektiv måde de opgaver, der er fastsat i artikel 126 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab x , nemlig at Fællesskabet "bidrager til udviklingen af et højt uddannelsesniveau" ved at samarbejde på tværs af landegrænserne. Der er imidlertid allerede ansøgt om flere gange så mange midler, som der er bevilget, og af en række forskellige grunde er efterspørgslen endnu ikke slået fuldt igennem. Kommissionens konklusion af analysen af de første to år er, at den finansielle ramme ikke længere er tilstrækkelig til at opfylde programmets målsætninger. Denne rapport ledsages derfor, som forudset i ovennævnte fælleserklæring, af forslag fra Kommissionen om ændring af den finansielle ramme. II. FORANSTALTNINGER, DER ER TRUFFET MED HENBLIK PÅ AT GENNEMFØRE PROGRAMMET De foranstaltninger, der er truffet med henblik på at gennemføre programmet, kan opdeles i seks aktioner: 1. Formidling af information Der er gennemført en lang række informationsaktiviteter for at gøre udvalgte målgrupper opmærksomme på de muligheder, som SOCRATES tilbyder. Der blev udarbejdet et generelt Vademecum, Vejledninger for Ansøgere for de enkelte aktioner og en række Orienterende noter på alle de 11 officielle fællesskabssprog, og de blev udsendt til brede kredse, både i form af dokumenter på papir og via Internet-serveren EUROPA. Der blev 6 ) Erklæring fra Europa-Parlamentet. Rådet og Kommissionen af 6. marts 1995, EFT nr. C 293 af 8. 11. 1995, s. 4. 7 ) Fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 819/95/EF af 14. marts 1995 om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram "SOCRATES", EFT nr. L 132 af 16. 6. 1995, s. 18. 8) EFT nr. C 224 af 31. 8. 1992. offentliggjort en officiel meddelelse/indkaldelser af forslag i De Europæiske Fællesskabers TidendeT). nationale SOCRATES For at tage hensyn til de enkelte deltagende landes specifikke informationsbehov blev der af gennemført lanceringskonferencer på nationalt plan, regionale og sektorspecifikke konferencer og seminarer, informationsmateriale og reklamefremstød. SOCRATES ydede, som forudset i afgørelsen, støtte til disse kampagner. Man fremhævede de nye finansieringsmuligheder angående kampagner under SOCRATES. Der inden for "institutionskontrakten" under ERASMUS (jf. nedenfor) og samarbejdet skolesektoren (COMENIUS). informationskampagner, bestående intensive særlig blev ført 2. Etablering af ledelsesinfrastrukturer og administrative infrastrukturer I forbindelse med gennemførelsen af SOCRATES bistås Kommissionen af SOCRATES- Udvalget, der består af to medlemmer udpeget af hver medlemsstat, og som har Kommissionens repræsentant som formand. Udvalget og dets to underudvalg vedrørende henholdsvis videregående uddannelse og skoleuddannelse har bl. a. beskæftiget sig med: prioriteterne og kriterierne for støtten under programmets forskellige aktioner; fordeling af bevillingerne til de forskellige aktioner og fordelingsnøglen for midlerne til de enkelte lande under de decentraliserede aktioner; udvælgelse af projekterne under de centralt forvaltede aktioner; diverse politikker, som f. eks. lige muligheder og handicappedes behov. Det gode samarbejde mellem Kommissionen og de nationale myndigheder har lettet gennemførelsen af programmet, og det vil også fremover være en afgørende faktor for programmets succes. Europa-Parlamentet er blevet holdt fuldt orienteret om de spørgsmål, som udvalget og underudvalgene har behandlet, i overensstemmelse med den "modus vivendi", som Europa- Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedtog den 20. december 1994 l ]. tilsyn og finansiel De nationale kontorer spiller en vigtig rolle i forbindelse med gennemførelsen af SOCRATES. De har bl. a. ansvaret for udvælgelsen af projekter og tildelingen af tilskud formidling af under de decentraliserede aktioner, information, vejledning og bistand til dem, der søger egnede partnere og sikring af komplementaritet med gennemførelsen af diverse nationale ordninger. I nogle deltagende lande er der udpeget et enkelt nationalt kontor for hele SOCRATES l. I andre er der udpeget forskellige organisationer til de forskellige aktioner. Kommissionen har opfordret de pågældende lande til at træffe effektive koordinationsforanstaltninger. De nationale kontorer har været indkaldt til to plenarforsamlinger og flere gange til møder om specifikke aktioner. Denne type møder er af afgørende betydning for at kunne sikre en effektiv og sammenhængende programforvaltning. Langt de fleste af de nationale kontorer har klaret sig særdeles godt under SOCRATES-programmets opstartsfase og vist et forbilledligt forvaltning, 9) EFT nr. C 200 af 4. 8. 1995. 10) modus vivendi af 20. december 1994 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedrørende gennemførelsesforanstaltningerne til retsakter vedtaget efter fremgangsmåden i EF-traktatens artikel 189 B, EFT nr. C 293 af 8. 11. 1995, s. 1. 11) Der er i nogle tilfælde oprettet nye instanser til denne opgave, enten for SOCRATES alene eller kombineret med opgaven som nationalt kontor for andre EU-programmer såsom LEONARDO DA VINCI, Ungdom for Europa III og Fællesskabets initiativer inden for rammerne af strukturfondene. engagement i at tage de udfordringer op, som omhandles i programmet. Som anført nedenfor har der også været visse problemer. Kommissionen bistås for så vidt angår den konkrete gennemførelse af programmet, af Det Tekniske SOCRATES og Ungdomskontor i Bruxelles. Den organisation, der varetager denne opgave, blev udvalgt i begyndelsen af 1995 på grundlag af et offentligt udbud. I betragtning af de mange organisationer, der er med til at administrere SOCRATES, har man lagt vægt på at udvikle en elektronisk udveksling af oplysninger mellem de nationale kontorer, Kommissionen og Det Tekniske Kontor. Dette net vil være operativt fra begyndelsen af 1997. 3. Udvælgelsen af de projekter, der skal modtage støtte Udvælgelsen af de projekter og aktiviteter, der skal modtage støtte, har i løbet af hele opstartsfasen været genstand for megen opmærksomhed. Da afgørelsen om iværksættelse af programmet ikke blev offentliggjort før sidst i april 1995, blev der i medfør af artikel 5, stk. 2, truffet en række "overgangsforanstaltninger" for den første periode. Takket være den fleksible og samarbejdsfremmende indstilling hos alle parterne lykkedes det ved hjælp af disse foranstaltninger at sikre en gnidningsløs gennemførelse af programmet. Den støtte, der blev tildelt under programmets forskellige dele, analyseres mere indgående i det følgende. 4. Komplementaritet med andre EU-programmer og -politikker fællesskabsinstrument Selv om SOCRATES er det vigtigste for samarbejde på uddannelsesområdet, er der også mange andre områder af Fællesskabets politikker, der har en vigtig uddannelsesrelateret dimension, eller er tæt knyttet til uddannelse l ]. Det er derfor fastsat i artikel 6, stk. 1, i afgørelsen om iværksættelse af SOCRATES, at "Kommissionen sikrer sammen med medlemsstaterne, at der er fuld sammenhæng mellem SOCRATES-programmet og Fællesskabets øvrige initiativer". Disse bestemmelser er blevet efterlevet ved, at der er etableret passende tætte arbejdsforbindelser med de ansvarlige tjenester, herunder i nogle tilfælde gensidig deltagelse i udvælgelsen af projekter, og ved at sørge for, at SOCRATES selv gør, hvad der er muligt for at fremme andre EF-politikkers målsætninger. Nogle af de vigtigste af disse politikker er, som det fremgår af afgørelsen om SOCRATES, og som det specielt blev understreget af Europa-Parlamentet i forbindelse med dettes godkendelse af programmet, fremme af lige muligheder og integrering af handicappede, der er i overensstemmelse med politikken med at inkorporere disse principper i gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker, programmer og aktioner l. Princippet om lige muligheder 12 ) Det drejer sig bl. a. om politikken for: erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender, forbindelserne med tredjelande, udviklingsbistand, beskæftigelse, informationssamfundet, det indre marked, forskning og teknologisk udvikling, energi, regional udvikling, socialpolitiske spørgsmål som integrering af handicappede og fremme af lige muligheder for kvinder og mænd. miljø, sundhed, kultur, information, forbrugerbeskyttelse, statistik. 13 ) Jf. Kommissionens meddelelse: Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner af 21. februar 1996, KOM(96) 67 endelig udg. ; Kommissionens meddelelse om lige muligheder for handicappede af 30. juli 1996, KOM(96) 406 endelig udg. ; Fællesskabets fjerde handlingsprogram vedrørende lige muligheder for kvinder og mænd (1996-2000), EFT nr. L 335/37 af 31. 12. 1995. til projekter, der støtte fremmes ved hjælp af bevidstgørelsesfcranstaltninger ' ', beskæftiger sig med lige muligheder , og ved at sikre, at princippet om lige muligheder nøje efterleves, når Kommissionen og de nationale kontorer tildeler støtte til projekter og enkeltpersoner. Der tages hensyn til de handicappedes behov på forskellige måder, navnlig gennem et tæt samarbejde med organisationer, der skaber uddannelsesmuligheder for handicappede, og gennem temaseminarer, der skal tilskynde institutionerne til at udarbejde projekter inden for dette område l * ; ved at tilskynde de støttede institutioner til at yde en effektiv service med modtagelse, vejledning og pædagogisk og teknisk bistand for handicappede 1} ; ved at opprioritere projekter, der tager sigte på handicappedes uddannelsesbehov, f. eks. under COMENIUS Aktion 1 og 3 '} og LINGUA Aktion A-D; og ved at yde supplerende tilskud til handicappede deltagere, i det omfang det er muligt inden for rammerne af de disponible bevillinger 5. Indførelse af mekanismer til overvågning og evaluering af programmet Overvågningen af SOCRATES og den formelle foreløbige og endelige evaluering af programmet vil blive gennemført i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 8 i afgørelsen. Der vil i denne forbindelse blive taget hensyn til de retningslinjer for evaluering, som Kommissionen opstillede som led i sin politik vedrørende forbedring af den indgående med økonomiske forvaltning SOCRATES-Udvalget. Der er taget forberedende skridt, herunder med henblik på at sikre, at de nødvendige data for overvågningen og den grundlæggende evaluering indsamles og registreres. Dette forudsætter en stor indsats fra de nationale kontorers side og et nært samarbejde mellem dem og Kommissionen. Den foreliggende rapport er endnu et eksempel på den betydning, Kommissionen tillægger en grundig, regelmæssig orientering om programmets fremskridt. (SEM 2000) l ]. Arrangementerne drøftes 14 ) F. eks. det kuntaktseminar der blev afholdt i december 1995 i Stockholm for at give skolerne på sekundærtrinnet mulighed for at udvikle projekter, der tager sigte på at skabe lige muligheder. 15 ) Dette er f. eks. et *. f de områder, der prioriteres højt i forbindelse med COMENIUS skolepartnerskaber. 16 ) Der er f. eks. planlagt et temaseminar i februar 1997 i Belgien for institutioner, der afhjælper uddannelsesbehov for personer med milde former for psykiske handicaps. 17) Som f. eks. den to-binds udgivelse med titlen "Studier i udlandet", som Katholieke Universiteit Leuven har udarbejdet sammen med HELIOS. emagruppe 13 og Det Europæiske Forum for Ungdomsvejledning (FEDORA) med støtte fra Europa-Kommissionen (Bind 1 : Checkliste for handicappede studerendes behov; Bind 2: Europæisk Vejledning for Handicappede Studerende), [Leuven 1995-96]. 18) Institutioner i Frankrig, Grækenland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige er f. eks. under COMENIUS Aktion 3 gået sammen om at fremstille en pakke af pædagogiske moduler for lærere i almindelige skoleklasser med henblik på integrering af ehver med særlige uddannelsesbehov. 19 ) Der tages f. eks. hensyn til de behov, der gør sig gældende for universitetsstuderende med særlig store handicaps, inden for rammerne af de 5% af midlerne til Kapitel 1 (ERASMUS) Aktion 2, som Kommissionen kan anvende til at sikre en afbalanceret deltagelse. Kommissionen har meddelt, at den vil overveje, om der fra 1997 kan indføres en tilsvarende ordning under Kapitel II og III. 20 ) Dokument SEK(95) 1301/4 af 22. juli 1995. 6. Forberedelse af inddragelsen af andre lande i SOCRATES I henhold til artikel 7, stk. 3, i afgørelsen er SOCRATES-programmet åbent for deltagelse lande i Central- og Østeuropa, Cypern og Malta l '. Forhandlingerne af de associerede med de pågældende lande er blevet prioriteret højt under SOCRATES-programmets opstartsfase. Det ser i øjeblikket ud til, at nogle af dem eller de alle sammen vil kunne komme med fra og med 1997. Udbygningen af programmet vil få omfattende konsekvenser ikke mindst af budgetmæssig karakter l ]. Der er truffet konkrete foranstaltninger til at sikre, at de pågældende central- og østeuropæiske lande vil kunne deltage i programmets forskellige aktioner i fuldt omfang, så snart de relevante aftalerne træder i kraft. Der blev fra PHARE-budgettet for 1995 og 1996 stillet i alt 4,05 mio. ECU til rådighed med henblik på at lette disse forberedelser. Der er navnlig blevet lagt vægt på: at oprette nationale kontorer og uddanne deres medarbejdere; fremstille materiale om programmet; etablere ensartede datasystemer og give adgang til kommunikationsnet; kurser, hvor de nationale eksperter oplæres i at bedømme projekter; tilskud til studiebesøg for beslutningstagere på uddannelsesområdet. III. RESULTATERNE AF PROGRAMMET 11995 OG 1996 1. Ansøgningerne om støtte under programmet SOCRATES-programmet er blevet modtaget med entusiasme i uddannelsessystemerne i Europa. Allerede på dette tidlige stadium af udviklingen er de disponible bevillinger helt utilstrækkelige til at dække ansøgningerne om støtte: i 1995, som var det første år, programmet fungerede, lå de samlede ansøgninger ! på over 500 mio. ECU, hvilket var ca. tre gange så meget, som der var til rådighed. I 1996 har der igen været en kraftig stigning i ansøgningerne om tilskud under de fleste aktioner i forhold til 1995. Stigningen er særlig mærkbar for de nyeste aktioners vedkommende, og de får tydeligvis hurtigt fodfæste. Eksempelvis er antallet af skoler, der ønsker at deltage i COMENIUS skolepartnerskaber, femdoblet, og under ordningen med LINGUA undervisningsassistentophold er efterspørgslen efter tilskud og efter at modtage assistenter i visse lande steget til mellem 5 og 10 gange så mange som i 1995. For så vidt angår de "centraliserede" aktioner, dvs. dem, hvor afgørelsen om udvælgelse træffes inden for direkte af Kommissionen, er ansøgningerne om støtte til nye projekter 21 ) Status som "associerede lande" har de central- og østeuropæiske lande, der har indgået en "Europaaftale". Formålet med en sådan aftale er at bistå det pågældende land ved forberedelserne til et eventuelt kommende medlemsskab af Fællesskabet. Alle de 10 lande, det drejer sig om, vil kunne deltage i SOCRATES-programmet, så snart vilkårene og betingelserne er aftalt og ratificeret. 22 ) Se note 1 ovenfor. 23 ) Der er gjort rede herfor i det forklarende memorandum og i den finansieringsoversigt, der ledsager Kommissionens forslag om en forhøjelse af bevillingerne til programmet. 24 ) Ved beregningen af det samlede beløb, der er ansøgt om under SOCRATES, forudsættes det, at de studerende under ERASMUS Aktion 2 ansøger om halvdelen af det maksimale tilskud, der kan ydes for det antal måneder, de tilbringer i udlandet. læreruddannelse (COMENIUS Aktion 3), Voksenuddannelse og Åben Undervisning og Fjernundervisning steget med mellem 78% og 112% i forhold til året før. Budgetsituationen giver allerede alvorlige problemer. Som det fremgår af Figur 2 i statistik bilaget, blev der i 1995 og 1996 ansøgt om mange gange flere midler, end der var til rådighed, for en række aktioners vedkommende, herunder på områder, hvor der ikke tidligere havde kunnet opnås fællesskabsfinansiering under SOCRATES. En sådan situation er måske til at leve med under visse EU-programmer, men under SOCRATES-programmet er den meget betænkelig, fordi det er meningen, at programmet skal nå ud til et så bredt udsnit af hver uddannelsessektor som muligt med henblik på at skabe en stærk følelse af at tilhøre Fællesskabet blandt Europas borgere. Men selv om efterspørgslen allerede har været høj i 1995 og 1996, er det først i 1997 og årene derefter, at den slår igennem med fuld styrke. Det skyldes navnlig, - at der hvert år ikke alene skal tilvejebringes midler til finansiering af nye initiativer, men også af forlængelsen af støtten i andet og tredje år af de flerårige projekter, der modtog støtte i årene forud. Under de fleste aktioner ansøgte over 80% af de projekter, der modtog støtte i 1995, om forlængelse af støtten i 1996; - at effekten af informationskampagnerne i 1995 og 1996 og de tilskud til forberedende besøg, der er ydet, automatisk vil føre nye projektforslag med sig, navnlig under programmets mere innovative aktioner, såsom multilaterale skolepartnerskaber; - at de nye medlemsstaters og EØS-EFTA-landenes aktivitetsniveau forventes at stige, efterhånden som de bliver mere fortrolige med at deltage; - at visse aktioner først nu bliver tilgængelige i fuldt omfang. Det gælder f. eks. : ERASMUS institutionskontrakten, der i ansøgningerne for det akademiske år 1997/98 viser en 25% stigning i det samlede ansøgte beløb (250 mio. ECU) i forhold til det sidste år (1996/97) med finansiering via de interuniversitære samarbejdsprogrammer; og tilskud til læreres deltagelse i efter- og videreuddannelseskurser under COMENIUS (Kapitel II, Aktion 3. 2); - at virkningen af andre initiativer vil stimulere efterspørgslen efter støtte under SOCRATES. Det gælder f. eks. 1996, der er Det Europæiske År for Livslang Uddannelse l} og 1997, der er Det Europæiske År Mod Racisme l}. 2. Tilskuddene i 1995 og 1996 I SOCRATES-programmets første to år blev der tildelt tilskud på i alt 364,5 mio. ECU l}. Som det fremgår af nedenstående ramme blev støtten fordelt på et meget stort antal 25 ) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2493/95/EF af 23. oktober 199S om det europæiske år for livslang uddannelse, EFT nr. L 256 af 26. 10. 1995, s. 45. 26 ) Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 23. juli 1996, om det europæiske år mod racisme (1997), EFT nr. C 237 af 15. 8. 1996, s. 1. 27 ) For 1995 omfatter dette tal foruden Fællesskabets bidrag også bidrag fra EFTA-EØS-landene samt Schweiz (1995 var det sidste år, der var omfattet af den bilaterale aftale, der gav dette land mulighed for at deltage i ERASMUS-delen af programmet), samt endvidere ikke-anvcndte midler fra de foregående år. For 1996 omfatter tallet også EFTA-EØS- landenes bidrag. projekter og individuelle deltagere inden for alle uddannelsessektorer. Mere detaljerede taloplysninger findes i statistik-bilaget. SOCRATES-TILSKUD 11995 OG 1996 Mobilitet og udvekslinger - mobilitetsstipendier, der gjorde det muligt for 316. 000 studerende på de videregående uddannelser at gennemføre en integreret og anerkendt studieperiode i et andet deltagende land integrerede undervisningsophold for ca. 26. 000 lærere og forelæsere - - ca. 80. 000 unge deltog i fælles uddannelsesprojekter og udvekslinger, der havde til formål at motivere dem til at kommunikere på andre europæiske sprog - over 16. 000 deltagere i europæiske efter- og videreuddannelseskurser for sproglærere Samarbejdsnet - 2. 673 interuniversitære samarbejdsprogrammer med deltagelse af over 1. 800 højere uddannelsesinstitutioner - 28 store tematiske net, der havde til formål at styrke den europæiske dimension inden for en lang række fagområder og områder af særlig interesse inden for videregående uddannelse, med deltagelse af over 70 institutioner hver samt i alt 85 europæiske sammenslutninger inden for den akademiske verden - 1. 620 multilaterale skolepartnerskaber med deltagelse af ca. 5. 000 skoler - ca. 3. 500 fælles uddannelsesprojekter, der skulle gøre de unge mere motiverede for at lære andre europæiske sprog - over 600 tværnationale projekter med deltagelse afca. 2. 700 institutioner, der havde til formål at udbygge samarbejdet om åben undervisning og fjernundervisning, voksenuddannelse, tværkulturel undervisning, sprogindlæring og grunduddannelse og efter- og videreuddannelse for lærere For så vidt angår den samlede fordeling af midlerne mellem de forskellige dele af programmet, var det allerede i denne indledende fase muligt at efterleve det i afgørelsen fastsatte princip om, at der i løbet af hele femårsperioden indtil 1999 mindst skal bruges henholdsvis 55%, 10% og 25% til Kapitel I, II og III, jf. figur 1 i statistik-bilaget. Dette er endnu et tegn på, at brugerne allerede har taget de nye finansieringsområder i programmets Kapitel II og III til sig. For ikke at skuffe for mange gode ansøgere i programmets første år har det generelt været Kommissionens holdning i 1995 og 1996 at yde mindst et vist tilskudsbeløb til så mange gode projekter som muligt, trods de begrænsede bevillinger, men ikke desto mindre yde et eksistensminimum til hvert projekt. Analysen af de første to år har imidlertid vist, at enhedstilskuddet i visse vigtige dele af programmet allerede er ved at nå ned på et uholdbart lavt niveau, og at det i visse tilfælde ikke længere er tilstrækkeligt til at sikre, at projekterne opnår de forventede resultater l ]. Situationen er særlig akut for så vidt angår: - ERASMUS, hvor bevillingerne i 1996 svarede til 1. 000 ECU pr. institution i gennemsnit (ICP). Hertil interuniversitære samarbejdsprogrammer til hvert af institutionens 28 ) Der har ligefrem været tilfælde, hvor projektkoordinatorer har givet afkald på et tilskud, fordi det tildelte belob ikke forekom at være tilstrækkelig stort til, at det pågældende projekt kunne gennemføres. kommer, at hvis alle de studerende i godkendte ERASMUS-udvekslingsprogrammer skulle have tilskud til delvis dækning af deres studieperiode i udlandet, ville stipendiet pr. studerende inklusive rejse- og alle andre udgifter ikke overstige 750 ECU for et helt års studier (eller blot 75 ECU pr. måned) - svarende til kun 15% af det maksimum på 5. 000 ECU, der er fastsat i afgørelsen. Selv om der er fordele ved at være ERASMUS- studerende, som ikke kan opgøres i penge, (fuld akademisk anerkendelse af studierne i udlandet, ingen studieafgift på værtsinstitutionen osv. ) må konklusionen af analysen af ERASMUS-tilskuddene de første to år under SOCRATES være, at det lave støtteniveau til såvel studerende som universiteter reelt og i stigende grad giver anledning til bekymring. af efter institutionskontraktordningen i 1997/98 l , vil den kunne blive en alvorlig hindring for en vellykket gennemførelse af denne centrale del af SOCRATES-programmet; indførelsen fortsætter situation denne Hvis tilskud pr. - COMENIUS, hvor det maksimale skole, der deltager i et skolepartnerskabsprojekt, normalt kun er på 2. 000 ECU om året (3000 ECU for skoler, der koordinerer sådanne partnerskaber). Dette tal er ekstremt lavt, og den trængte situation for de enkelte landes uddannelsesbudgetter gør det vanskeligt for skolerne at opnå nogen supplerende finansiering af betydning fra andre kilder. I flere lande anses SOCRATES-tilskuddet for at være en utilstrækkelig tilskyndelse til at få flere skoler til at deltage, især i betragtning af, at der ikke kan opnås tilskud til de deltagende elevers mobilitet. Der er ved at opstå en situation, der favoriserer de mere velstillede personer og institutioner. Erfaringerne i 1995 og 1996 har også vist, at ressourceknapheden kan få flere nationale kontorer til at undlade at udbygge formidlingen af information om programmet, hvilket kan få uheldige konsekvenser for institutioner og enkeltpersoner, der ikke tidligere har deltaget i det europæiske samarbejde, og som endnu ikke er helt klar over de muligheder, som SOCRATES giver. Sådanne faktorer skader programmets muligheder for at opretholde det princip om lige muligheder, der er fastsat i afgørelsen. 3. Resultaterne af den tildelte støtte Resultaterne af programmets enkelte dele i 1995 og 1996 omhandles i del B i denne rapport. Taget under ét kan man sige, at programmet allerede på denne relativt korte tid har ført til en væsentlig forøgelse og kvalitetsforbedring af det europæiske samarbejde, navnlig på områder som skoleuddannelse, voksenuddannelse samt åben undervisning og fjernundervisning, hvor der ikke var tradition for struktureret samarbejde på tværnationalt plan. Det tilskynder desuden institutionerne til at indtage en mere strategisk holdning til det europæiske samarbejde og give det en mere fremtrædende placering end tidligere i deres planer for den fremtidige udvikling. SOCRATES har bl. a. : - ydet et væsentligt bidrag til de studerendes, de unges og lærernes mobilitet, både hvad angår udvekslingernes omfang og kvaliteten af de organisatoriske rammer 1} ; - stimuleret et bredt og intensivt samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner i en række deltagende lande, navnlig ved at etablere multilaterale net. Mange af disse net har 29 ) Jf. afsnittet om ERASMUS i del B af dette dokument. 30 ) De væsentligste hindringer for den tværnationale mobilitet er omhandlet i Kommissionens grønbog: Uddannelse, erhvervsuddannelse, forskning: Hindringerne for tværnational mobilitet, K0M(96) 462 endelig udg. af 2. oktober 1996. allerede bevist, at de kan udvikle sig til permanente samarbejdsstrukturer, hvis gunstige virkninger vil vare ved længe efter afslutningen af det specifikke projekt, som SOCRATES-tilskuddet blev ydet til. Alt i alt har over 16. 000 institutioner inden for alle uddannelsessektorer aktivt deltaget i SOCRATES i løbet af programmets første to år l ] ; - bidraget til at forskellige uddannelsessektorer, bl. a. ved hjælp af foranstaltninger vedrørende grunduddannelse og efter- og videreuddannelse af lærere; styrke den europæiske dimension inden for - bevirket et nyt opsving i den akademiske anerkendelse af studieperioder, der i udlandet: Det Europæiske gennemføres, og kvalifikationer, der opnås Meritoverførselssystem højere efterhånden uddannelsesinstitutioner; der ydes også støtte til projekter vedrørende anerkendelse af kvalifikationer, der erhverves gennem voksenuddannelse og gennem åben undervisning og fjernundervisning; anvendes 1. 000 over på - yderligere fremmet undervisningen i og indlæringen af de af Unionens sprog, der er mindst anvendt, og som der sjældent undervises i, især under programmets LINGUA- afsnit, men også under ERASMUS; - skabt en ramme for bredere anvendelse af åben undervisning og fjernundervisning og ny teknologi inden for en række uddannelsessektorer og medvirket til at sikre, at der tages fuldt hensyn til pædagogiske overvejelser i forbindelse med udviklingen af multimedieaktiviteter; - bevirket, at der er udarbejdet en lang række diversificerede undervisningsmaterialer, læseplaner, kursusordninger og andre uddannelsesprodukter; - skabt nye muligheder for omfattende udveksling af viden og erfaringer, således at flere får adgang til know how, og således at der er blevet skabt en innovationsproces i alle de deltagende lande; - medvirket til, at det europæiske samarbejde kommer alle medlemsstaterne til gode, herunder også de lande, der økonomisk set er ugunstigt stillet og/eller som befinder sig i Unionens fjernest beliggende egne; SOCRATES-programmet gør på alle disse måder klare og veldokumenterede fremskridt i retning af det mål, der er sat i artikel 126 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab 1 }, om at bidrage til udviklingen af et højt uddannelsesniveau i hele Fællesskabet. Lige så vigtigt er det, at det medvirker til at gøre "den europæiske dimension i undervisningen" til et meningsfuldt begreb for hundredetusinder af lærere og elever i alle aldersklasser. Der er gjort betydelige fremskridt med hensyn til at lægge fundamentet for en udvidelse af programmets fordele til også at omfatte andre dele af Europa, som det var hensigten i afgørelsen. 31 ) Den reelle deltagelse i nettene er langt større, end det umiddelbart ser ud til, eftersom en "projektpartner" ofte er en organisation med mange medlemsinstitutioner i hele Europa. Statistik-bilaget indeholder en oversigt over de enkelte landes deltagelse i tværnationale projekter under SOCRATES. 32) EFT nr. C 224 af 31. 8. 1992. 10 Den tildelte støtte har helt klart medvirket til at tilvejebringe en betydelig supplerende finansiering fra en række andre kilder l ]. 4. Hindringer Det har på baggrund af erfaringerne fra programmets første to år været muligt at identificere en række hindringer for programmets videre udvikling. De vedrører navnlig skolerne på sekundærtrinnet og fremfor alt skolerne på primærtrinnet, fordi kun ganske få af disse skoler har haft tradition for internationalt samarbejde eller et net af internationale kontakter, de kunne trække på. Kravet om, at alle projekter skal være multilaterale lige fra starten, giver derfor anledning til betydelige vanskeligheder. Andre problemer, som skolerne har haft, er: - at de normalt er langt strengere kontrolleret af nationale, regionale eller lokale myndigheder, for så vidt angår de administrative forskrifter for institutionerne, lærernes arbejdsvilkår og læseplanernes indhold; - at de navnlig i primærsektoren ikke altid har juridisk status af en selvstændig organisation, og de har derfor ofte haft svært ved at finde en passende kontraktlig og finansiel ramme for deres deltagelse i projekterne; - at de kompetente myndigheder i mange tilfælde ikke har været indstillet på at nedsætte det pligtige timetal for de lærere, der er ansvarlige for projekterne, og/eller give dem tilfredsstillende anerkendelse for dette arbejde; - at såvel skoler som efter- og videreuddannelsesinstitutioner for lærere har haft svært ved at finde supplerende finansiering, specielt i en tid med strenge budgetbegrænsninger på nationalt, regionalt og lokalt plan. Inden for voksenuddannelsen har man også måttet kæmpe med en manglende tradition for tværnationalt samarbejde, det meget uensartede udbud i de deltagende lande, målgruppens størrelse og det, at samarbejdsmulighederne under SOCRATES er så nye. Men efterhånden som informationerne diffunderer ud til institutionerne på området, udmøntes merværdien ved det multilaterale samarbejde på europæisk plan hurtigt i et bredt spektrum af værdifulde projekter. til På de videregående uddannelser har det største problem, der skulle tackles under indkøringsfasen, været at skabe en så gnidningsløs overgang som muligt fra finansieringsstrukturen under det tidligere ERASMUS-program, hvor tilskuddene blev til en metode baseret på samarbejdsprogrammer", tildelt "institutionskontrakter", europæiske dækker samarbejdsaktiviteter, uden dermed at rokke ved det engagement, som de akademiske medarbejdere, der beskæftigede sig med disse aktiviteter på det enkelte universitets institutter og fakulteter, stod for. "interuniversitære der universitets alle det enkelte for ordningen med Under programmets LINGUA-afsnit har den etårige pilotfase undervisningsassistentophold også afdækket en række hindringer, der findes inden for forskellige uddannelsessektorer. Der er tale om administrative hindringer for den frie 33) Som det fremgår af statistik-bilaget, dækker SOCRATES-tilskuddene i 1996 under 40% af de samlede projektomkostninger under næsten alle programmets centraliserede aktioner; for så vidt angår videregående uddannelse ligger denne procentdel langt lavere, nemlig på højst 15% af de samlede projektomkostninger. 11 bevægelighed for deltagerne, der ofte hverken er arbejdstagere eller studerende, spørgsmål vedrørende arbejdstilladelser, forsikring og beskatning; nationale forskrifter, der begrænser lærerstuderendes mobilitet; i leveomkostninger mellem assistentens hjemland og værtslandet; og forskellige praktiske problemer såsom indkvartering. økonomiske problemer forskelle følge som af Det har også været et problem med de vanskelige forhold, som de nationale kontorer undertiden har måttet arbejde under. Det skyldtes i starten til dels problemerne med at oprette kontorerne og iværksætte de forskellige aktioner med ekstremt korte tidsfrister, fordi vedtagelsen af programmet blev forsinket. Der var også problemer med størrelsen af de bevillinger, som kontorerne fik tildelt fra de nationale myndigheder i visse deltagende lande. Det står på baggrund af erfaringerne fra de første to år klart, at hvis dette fortsætter, kan de utilstrækkelige bevillinger få en række alvorlige konsekvenser: kontorerne kan være fristet til ikke at formidle information om programmet så bredt som muligt, og dermed sætte grænser for udnyttelsen af hele programmets potentiale, reducere den bistand, som kontorerne yder med at finde frem til partnere og med at rådgive ansøgerne, gøre det vanskeligt for dem at indberette fuldstændige forvaltningsoplysninger til Kommissionen og gøre dem knap så villige til at deltage i, hvad der fejlagtigt anses for at være vigtige, men ikke så påtrængende aktiviteter som overvågning og evaluering. Som det fremgår af del B i rapporten, er der allerede gjort en betydelig indsats for at afhjælpe en række af ovennævnte hindringer. Nogle af de andre vil det nok blive vanskeligere at gøre noget ved, men erfaringerne fra de første to år har vist, at der er megen god vilje til stede hos de vigtige "aktører", der arbejder på at indtage en konstruktiv holdning og søge nye veje efterhånden som problemerne opstår. En mere strukturelt betonet grund til at nære betænkelighed er de budgetproblemer, som programmet allerede må kæmpe med, og som vil blive endnu mere iøjnefaldende fra 1997 og fremefter, efterhånden som programmet accelererer og efterspørgslen kommer op på ruld gennemslagskraft. De vil trænge sig endnu mere på, når de associerede lande i Central- og Østeuropa samt Cypern og Malta kommer med i programmet. Den foreliggende analyse af SOCRATES-programmets første to år og de detaljerede fremskrivninger, der kan foretages på grundlag heraf, viser, at de finansielle begrænsninger er den største hindring for yderligere udvikling af programmet og dets mulighed for at opfylde afgørelsens målsætninger. IV. UDFORDRINGER FOR SOCRATES I DEN KOMMENDE TID Den indledende fase, som denne rapport dækker, har afdækket en bred vifte af udfordringer, for den kommende tid. Det drejer sig navnlig om: f. eks. inddragelse af - Udbredelse af resultaterne og erfaringerne fra SOCRATES-aktiviteterne. Der gøres allerede nu meget med henblik på dette, effektive formidlingsarrangementer som et vigtigt kriterium ved udvælgelsen af projekterne, afholdelse af møder projekterne imellem og temaseminarer; samarbejde med europæiske sammenslutninger med henblik på videreformidlingen; udarbejdelse af Vejledninger i god praksis med eksempler på forskellige typer af projekter; etablering af kontakter mellem tidligere individuelle deltagere. Næste skridt er at udvikle en mere integreret metode for disse formidlingsaktiviteter, både på fællesskabsplan og i samarbejde med de nationale kontorer, og at supplere dem med nye, såsom udgivelse af kataloger over produkter, der er udarbejdet som led i projekterne og øget anvendelse af elektroniske metoder til udbredelse af projektresultater, herunder databaser, som der kan søges i via Internet. 12 - Større interaktivitet mellem SOCRATES-programmets aktioner. Formålet med at vedtage SOCRATES var ikke at skabe et rammeprogram, inden for hvilket næsten autonome programmer skulle forfølge indbyrdes uafhængige mål. SOCRATES blev tværtimod udformet som et integreret program karakteriseret af et kreativt samspil mellem delprogrammer for de enkelte sektorer eller aspekter af uddannelsen. Nu, hvor alle aktionerne er iværksat, må der både på fællesskabsplan og på nationalt plan sættes ind på at skabe større synergi mellem de forskellige aktioner. - Konsolidering af nettet af nationale kontorer. En vigtig udfordring for den kommende fase bliver at sikre, at alle kontorerne får ressourcer til at udføre den rolle korrekt, som de skal spille i henhold til afgørelsen. Der skal også gøres mere for at sikre en effektiv koordination på nationalt plan mellem de kontorer, der administrerer de forskellige aktioner, og mellem SOCRATES-kontorerne og de tilsvarende kontorer for andre fællesskabsprogrammer. Det bør også tilstræbes at fremme samordningen af tildelingen af tilskud under SOCRATES med de tilskud, der kan opnås fra kilder i de deltagende lande. - Iværksættelse af arrangementer for overvågning og evaluering af programmet. Strategien, metoderne og arrangementerne for den konkrete gennemførelse af den foreløbige og endelige evaluering af programmet drøftes i øjeblikket med SOCRATES- Udvalget. - En gnidningsløs integrering af de associerede lande i Central- og Østeuropa og Cypern i programmet. For at klare denne opgave vil der blive appelleret til alle organisationer, der beskæftiger sig med gennemførelsen af SOCRATES, om ikke blot at påtage sig en større arbejdsbyrde, men også at tage sig af nye typer af behov og problemstillinger. Der bliver behov for ny viden, og medarbejderne skal navnlig sætte sig ind i de nye deltagende landes uddannelsessystemer. - Informering af uddannelsesmiljøet om de muligheder, SOCRATES kan tilbyde. Dette arbejde skal videreføres, navnlig for de nye aktioners vedkommende, som f. eks. skolepartnerskaber og voksenuddannelse, og for lande, der først for nylig har fået adgang til at deltage i Fællesskabets programmer. - Endelig er der den konstant voksende udfordring med at fortsætte programmets samlede dynamik på trods af de stadig større budgetmæssige begrænsninger. Inden for mange sektorer vil dette navnlig sige at finde den vanskelige balance mellem på den ene side fortsat støtte til eksisterende projekter, der har bevist, at de er effektive og vellykkede, og på den anden side støtte til nye net, projekter og mobilitetsaktiviteter. Foruden disse udfordringer, der gælder SOCRATES i sin helhed, har hver af programmets aktioner sine egen specifikke prioriteter at tage hensyn til. De er angivet i rammen på side 13 nedenfor. V. KONKLUSIONER Den foreliggende rapport viser, at SOCRATES efterhånden begynder at yde et væsentligt bidrag til at forberede de unge af i dag til livet og arbejdet i morgendagens Europa. Det har vist, at det er i stand til - gennem europæisk samarbejde - at øge kvaliteten, kreativiteten og evnen til fornyelse på uddannelsesområdet. Det er med til at skabe større forståelse for de muligheder, som informationssamfundet åbner på uddannelsesområdet, og som det måske vigtigste af alt yder det et dynamisk bidrag til at gøre Det Europæiske Fællesskab til en håndgribelig, levende realitet for hundredetusinder af europæiske borgere af alle aldre, lige fra børnehaveklasseniveau til voksenuddannelse og videregående uddannelse. 13 Analysen har imidlertid også vist, at programmet ikke vil være i stand til at videreføre, konsolidere og bygge videre på disse første, lovende resultater uden yderligere bevillinger. Denne rapport ledsages derfor, som forudset i ovennævnte fælleserklæring vedtaget af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, af forslag om forhøjelse af de finansielle rammer. Der er gjort nærmere rede for de budgetmæssige overvejelser i det forklarende memorandum og den dertil knyttede finansieringsoversigt De består i det væsentlige af tre elementer, baseret på resultaterne af denne rapport: = det skal for det første påpeges, at SOCRATES-programmets overordnede formål er at bidrage til et højt uddannelsesniveau i Europa samt at gøre Europa mere nærværende for borgeren. Det er derfor af afgørende betydning, at der under hver af programmets aktioner støttes et mindstemål af projekter af god kvalitet. Da programmet henvender sig til overordentlig brede målgrupper, skal der ydes et stort antal tilskud; = for det andet er det ikke muligt at opretholde programmets fremdrift med henblik på at opnå dette mindstemål af projekter, hvis man samtidig reducerer det gennemsnitlige støttebeløb til de enkelte modtagere. Eksempelvis er de tilskud, der ydes til hver skole under et COMENIUS skolepartnerskab (2000 ECU), knap nok tilstrækkelige til at skabe bare et minimum af kontakter mellem de deltagende lærere; ERASMUS-studenternes stipendier er kun på 15% af det maksimum, der er fastsat i afgørelsen. Hertil kommer, at alvorlige stramninger i de offentlige udgifter og krisen i det private erhvervsliv gør det vanskeligere og vanskeligere for uddannelsesinstitutionerne at tilvejebringe supplerende midler fra nationale kilder; = for det tredje er efterspørgslen efter støtte fra programmet, som det påvises i denne rapport, langt større end de disponible bevillinger, og den vil alene af strukturelle grunde fortsætte med at stige. For et program som SOCRATES, hvis hovedformål det er at gøre Europa mere nærværende for et stort antal borgere, er det ikke noget godt perspektiv at skulle fravælge endnu flere selv meget gode projekter end nu. Det ville skabe frustration hos en stor del af borgerne, netop på et tidspunkt, hvor det er afgørende vigtigt, at Fællesskabet viser,at det formår at opfylde deres reelle behov. 14 UDFORDRINGER FOR SOCRATES-AKTIONER I DEN KOMMENDE TID Videregående uddannelse (ERASMUS) - bibringe samtlige studerende en europæisk dimension, og ikke kun til dem, der - gennemfører en studieperiode i udlandet iværksætte institutionskontrakten, så det europæiske samarbejde bliver et strategisk led i institutionens planlægning samtidig med, at de individuelle akademiske medarbejdere fortsat er engagerede på institutplan - etablere tematiske net som et middel til innovation og kvalitetsforbedring - fastholde de studerendes motivation for at studere i udlandet, og opretholde lige muligheder for at deltage i mobiliteten, på trods af det lave tilskudsniveau Skoleuddannelse (COMENIUS) - fortsætte den kvantitative udbygning af multilaterale skolepartnerskaber, og navnlig gøre mere for at inddrage dem, der omfatter den primære og sekundære uddannelsessektor (Aktion 1) - øge støtten til uddannelse af ugunstigt stillede grupper i midtbyen (Aktion 2) - påse, at de deltagende landes kompetente myndigheder giver fuld anerkendelse for efter- og videreuddannelsesaktiviteter under COMENIUS Aktion 3, på lige fod med nationale efter- og videreuddannelsesaktiviteter - skabe større interaktion mellem de tre aktioner, navnlig i form af tilbagemelding om resultaterne af efter- og videreuddannelsesaktiviteter under Aktion 3 til udviklingen af skolepartnerskaber (Aktion 1) Sprogundervisning (LINGUA) - - styrke indsatsen yderligere for at fremme den sproglige mangfoldighed, herunder navnlig undervisning i og indlæring af de af Unionens sprog, der er mindst udbredt, og som der er færrest, der taler tilføre LINGUA-aktiviteterne mere sprogindlæring, og videre herfra til de nationale uddannelsessystemer fremme grunduddannelsessektorens deltagelse i de europæiske samarbejdsprogrammer fremme mere intensive indbyrdes forbindelser mellem LINGUA's aktioner og mellem disse og andre dele af SOCRATES-programmet, som f. eks. skoleuddannelse forskningen struktureret feedback fra - - i Åben undervisning og fjernundervisning (ODL) - tilpasse sig til udviklingen inden for ODL som følge af den nye teknologi, og sikre, at ODL-metoderne bliver mere pædagogiske og mindre teknologistyrede - gøre mere for at medvirke til at højne ODL-redskabernes og -produkternes kvalitet - styrke denne aktions bidrag til, at deltagerne får attestering og anerkendelse for kvalifikationer, der opnås ved hjælp af ODL inddrage skolesektoren yderligere i de støttede aktiviteter - Voksenuddannelse - fortsætte udbredelsen af oplysninger om denne aktion i almindelighed, i betragtning af hele voksenuddannelsessektorens uensartethed og mangfoldighed - udpege nøgleområder og målgrupper med særlig opmærksomhed rettet mod livslang uddannelse og social udelukkelse fremme vurderingen af forudgående eksperimentel indlæring - - udbygge samarbejdet mellem forskellige typer voksenuddannelsesorganisationer og medvirke til at bygge bro mellem den formelle og den uformelle voksenuddannelse 15 Udveksling af oplysninger og erfaringer om uddannelsessystemer og -politik - iværksætte de operationelle aktiviteter under SOCRATES-programmets kapitel III, Aktion 3. 1, herunder navnlig de første pilotprojekter vedrørende kvalitetssikring inden for skoleuddannelsen - konsolidering af EUR YDIC E-Nettets arbejde med at skabe pålidelige sammenlignende - undersøgelser og nøgleindikatorer for uddannelsessamarbejdet på fællesskabsplan indføre den nye tildelingsmetode for ARION studiebesøg og forbedre studiebesøgenes kvalitet yderligere på grundlag af feedback fra deltagerne og andre evalueringer - sikre en gnidningsløs integrering af de associerede lande i Central- og Østeuropa og Cypern i EURYDICE, ARION og NARIC-Nettet. 16 DEL B: RESULTATERNE AF PROGRAMMETS ENKELTE DELE VIDEREGÅENDE UDDANNELSE (ERASMUS) SOCRATES-programmets kapitel om videregående uddannelse er i revideret og udvidet form en videreførelse af det tidligere ERASMUS-program (1987-1994). Dets formål er at forbedre den videregående uddannelses kvalitet gennem europæisk samarbejde. Dets bedst kendte aspekt er Aktion 2, der tildeler mobilitetsstipendier til studerende til delvis dækning af udgifterne ved at gennemføre en anerkendt studieperiode i udlandet. Med ERASMUS- programmets inkorporering i SOCRATES blev der lagt større vægt på gennem Aktion I at styrke den europæiske dimension i universiteternes arbejde, så de studerende får mulighed for at drage fordel af det europæiske samarbejde, også selv om de ikke direkte deltager i udvekslingerne. ERASMUS-programmets påvirkning af såvel kvaliteten som kvantiteten af det europæiske samarbejde er blevet evalueret af uafhængige eksperter lige siden starten l ]. ERASMUS har vendt op og ned på den situation, der herskede før dets vedtagelse, og har mere end nogen anden enkelt faktor bidraget til den større betydning, som universiteterne nu tillægger det europæiske samarbejde i forhold til for ti år siden. De kvalitative aspekter er også iøjnefaldende, hvilket kom til udtryk på de temakonferencer, der blev afholdt i 1995 og 1996. For universiteterne har udbyttet været en forbedring af undervisningens niveau som følge af den fælles udnyttelse af sagkundskab og erfaringer, forbedring af fremmedsprogsundervisningen, mere effektiv informationsformidling, bedre akademisk anerkendelse og bedre interne administrative procedurer, navnlig i forbindelse jned tilrettelæggelsen af internationalt samarbejde på institutions-, fakultets- og institutplan l af de mange kontakter mellem akademiske medarbejdere. Langt de fleste ERASMUS- studerende melder om frugtbare akademiske erfaringer som følge af den hyppige kontakt med værtsinstitutionens lærere. Undersøgelser blandt tidligere deltagere viser, at uddannede kandidater, der har gennemført ERASMUS-ophold, har lettere ved at finde beskæftigelse, og at de får et arbejde, der forudsætter international forståelse og erfaring. Der er også kommet et nyt eller intensiveret forskningssamarbejde ud Ovennævnte resultater er blevet videreført og udbygget i de første to år af SOCRATES, der omfattede de akademiske år 1995/96 og 1996/97: - Med henblik på at give universiteterne tid til at tilpasse sig til institutionskontrakt- ordningerne, blev den tidligere finansieringsstruktur, baseret på interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP) efter henstilling fra SOCRATES-Udvalget videreført i 34 ) Bl. a. af Forskningscentret for Højere Uddannelse og Arbejde ved Universitât-Gesamthochschule Kassel, der udarbejdede en række kvantitative og tematiske evalueringer i løbet af hele den periode, som ERASMUS-programmet dækkede, samt i en evaluering foretaget af rådgivningsfirmaet Price Watcrhouse, som blev afsluttet i 1993. 35 ) Jf. Gennemgang af ERASMUS-programmet: Endelig sammenfattende rapport, Price Waterhouse, 1993. 36 ) Jf. Friedhelm Maiworm, Wolfgang Steube og Ulrich Teichler, Indlæring i Europa: ERASMUS-projektet, London 1991; ibid: ERASMUS-studerendes erfaringer 1990/1, Kassel 1993 (=ERASMUS-monografi nr. henholdsvis 14 og 17). 17 ICP'er, indtog andre denne toårige overgangsperiode. I 1995 blev der ydet flere tilskud end nogensinde før, nemlig til i alt 2. 673 interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP), der i gennemsnit omfattede 8 institutioner hver. Der blev i 1995 og 1996 ansøgt om i alt godt 400 mio. ECU, hvilket var 9 gange så meget, som der var til rådighed. I 1996 fik 2. 530 ICP'er tildelt et ekstra tilskud. Selv om studentermobiliteten fortsat var hovedaktiviteten i langt de fleste typer af samarbejdsaktiviteter også en fremtrædende plads. Der var igen mange ansøgninger om støtte til udvikling af læseplaner, og der var en yderligere stigning i interessen for intensive programmer. Disse programmer giver studerende og lærere fra flere forskellige lande mulighed for at mødes og udveksle erfaringer, viden og ideer på et koncentreret kursus, og mange af dem munder senere ud i fremstilling af fælles undervisningsmateriale og i fælles forskningsprojekter med deltagelse af både lærere og studerende. Interessen for tilskud til lærermobilitet er ligeledes steget. Der er tydeligvis større og større forståelse for lærermobilitetens umiddelbare værdi med hensyn til at højne kvaliteten af læseplanerne og undervisningsmetoderne på de videregående uddannelser og for dens betydning som et middel til at tilføre en europæisk dimension i uddannelsen for de studerende, der ikke direkte kan deltage i mobiliteten ! *. Under SOCRATES er fælles udvikling af læseplaner kommet til at spille en langt større rolle, hvilket er i overensstemmelse med målsætningen om at fremme og styrke den europæiske dimension for et større antal studerende. De tre nye foranstaltninger vedrørende udvikling af læseplaner (uddannelser af "Masters"-typen, europæiske moduler og integrerede sprogkurser) iværksættes i begrænset omfang på forsøgsbasis i 1996/97, og først i fuldt omfang fra 1997/98 under institutionskontrakterne. Der ydes inden for områder, der er udvalgt i samråd mellem støtte til 41 pilotprojekter fordi de Kommissionen og akademiske organisationer og erhvervsorganisationer, i indtager en central betydning for udviklingen af de menneskelige ressourcer Europa l. Det Europæiske Meritoverførselssystem imponerende udbygningsfase. Systemet blev indført på forsøgsbasis fra 1989/90 til 1994/95 og er generelt blevet hilst velkommen som en effektiv tildelingen af uddannelsespoint til de studerende, som i fuldt omfang kan overføres mellem de europæiske universiteter. En tilbundsgående undersøgelse understregede, at det betød en (ECTS) er ramme i en inde for 37 ) En sidste fuld ICP-udvælgelse fandt sted i 1995, men da der hverken blev ydet tilskud til nogen nye ICP'er eller til nye aktiviteter, og da finansieringen af visse ICP'er blev indstillet, blev resultatet tilsyneladende en stagnation i væksten i 1996/97. Denne udvikling var så at sige "kunstigt" skabt, og den afspejler ikke nogen reel nedgang i interessen, hvilket det første års ansøgninger under "institutionskontrakterne" (jf. nedenfor) da også har vist. 38 ) De fleste undervisningsopgaver i udlandet har imidlertid været afkort varighed, hvad der ofte har begrænset deres effekt. Fra 1997 indføres der en ekstra ny type lærermobilitet, ERASMUS undervisningsassistentophold. De vil give længere undervisningsperioder på 2-6 måneder i udlandet og forventes at få en varig indflydelse på undervisningsmetoderne. 39 ) Pilotprojekterne i 1996/97 omfatter følgende områder: kulturel forvaltning, forvaltning af sundhedstjenester, ledelse af små og mellemstore virksomheder, nye arbejdsmarkedspolitikker, ingeniør-lederens opgaver, nye materialer og industriteknologi, ny teknologi i servicesektoren, design på civilingeniør-området, byudvikling, miljøbeskyttelse og -udvikling, forandringer inden for social og økonomisk geografi, uddannelsespolitik, international sundhedsuddannelse, europæiske juridiske databaser, intellektuel ejendomsret, kvinders juridiske status. 18 lettelse i og en kvalitetsforbedring af studenterudvekslingerne ' *. I 1995/96 blev ECTS udbygget til at omfatte næsten 1000 institutter eller fakulteter på ca. 230 institutioner, og når arrangementerne under institutionskontrakten træder i kraft i 1997/98, vil ECTS blive udbygget nok en gang. I 1996 indførtes de nys projekter vedrørende tematiske net, der understøtter udviklingen af den europæiske dimension inden for et akademisk fagområde eller et andet område af fælles interesse (f. eks. et tværfagligt studieområde eller et aspekt af ledelsen eller administrationen af den videregående uddannelse). Projekterne omfatter samarbejde mellem et stort antal universitetsfakulteter i alle eller de fleste deltagende lande og med akademiske, erhvervsmæssige og andre sammenslutninger. Det er meningen, at de skal have en varig og vidtfavnende effekt i hele Europa inden for de pågældende fagområder. Der indkom næsten 500 interessetilkendegivelser og over 100 fuldt udarbejdede projektforslag, men på grund af budgetbegrænsningerne blev der kun udvalgt 28 til at modtage støtte fra Fællesskabet. De europæiske universiteters respons på de muligheder, som de tematiske netprojekter åbner, viser, at de opfylder et påtrængende behov, og det står efter dette første år klart, at mange net vil være i stand til at yde et væsentligt bidrag til kvalitetsforbedringen og den vedvarende innovation inden for deres respektive arbejdsområder. Omkring tre fjerdedele af ERASMUS' budget går til finansiering af mobilitetsstipendier til studerende. I 1995 og 1996 fik hele 316. 000 studerende godkendt mobilitetsstipendier med studieperioder i udlandet af en gennemsnitlig varighed på 7 måneder. Efterspørgslen er steget væsentligt hurtigere end bevillingerne, og selv om flere af de deltagende lande har gjort en indsats for at yde supplerende støtte, er mobilitetens økonomiske vilkår blevet stærkt forringet i årenes løb. Det gennemsnitlige tilskud pr. godkendt studerende er nu på ca. 15% af det maksimale tilskudsbeløb, der er fastsat i afgørelsen i stadig stigende grad anledning til betænkeligheder ]. Kommissionens bestræbelser på at sikre, at de fjernest beliggende lande, dem med de mindst anvendte sprog og dem med ugunstige økonomiske situationer inddrages i fuldt omfang i studentermobiliteten - både som afsendere og som værter - giver nu efterhånden helt klare resultaterl. I 1996 blev der iværksat endnu et pilotinitiativ, hvor studerende fra forskellige medlemsstater kan følge en intensiv sproglig forberedelse i portugisisk, græsk, finsk, dansk og italiensk, idet det er disse sprog, der anvendes i de lande, der har haft vanskeligst ved at tiltrække ERASMUS- studerende. - og denne situation giver 40 ) Evaluering af Det Europæiske Meritoverførselssystems pilotfase, Coopers & Ly brand, 1993. 41 ) De tematiske net dækker så forskellige områder som kvalitetsstyring, bioteknologi, socialt arbejde, sport, medicinsk didaktik, kunstuddannelse, elektroingeniørområdet, arkæologi, turismeuddannelse, udvikling af menneskelige ressourcer til humanitær bistand, tekstilteknologi, veterinærvidenskab, ensartet retsbeskyttelse af Europas borgere, akvakultur, økonomi, oversættelse og tolkning, fysik, kemi og læreruddannelse. 42 ) Dette fremgår også med al ønskelig tydelighed af mediedækningen af overgangen fra ERASMUS til SOCRATES, ikke mindst i Tyskland. Se f. eks. den seneste tids artikler "Hoffnungslos unterdotiert" i Deutsche Universitats-Zeitung af 3. maj 1996 og "Weniger Geld flir den Studentenaustausch", Handelsblatt, af 29. maj 1996. 43 ) Mellem 1988/89 og 1995/96 syvdobledes antallet af godkendte ERASMUS-studerende fra Tyskland. Frankrig og Det Forenede Kongerige til omkring 78. 000; tallet for alle de øvrige deltagende lande blev fjortendoblet i løbet af samme periode (fra knap 6. 000 til godt 82. 000). 19 Siden ERASMUS blev inkorporeret i SOCRATES, har de højere uddannelsesinstitutioner selv lagt megen vægt på at styrke de europæiske samarbejdsstrategier. Fra det akademiske år 1997/98 og frem vil størstedelen af Fællesskabets direkte støtte derfor blive tildelt i til "institutionskontrakter". Det drejer sig om en aftale mellem Europa- henhold Kommissionen og hvert enkelt universitet, der omfatter universitetets planlagte europæiske samarbejdsaktiviteter og den støtte, som Fællesskabet yder til at bistå i udviklingen og gennemførelsen heraf. Ethvert universitet, der ønsker at indgå en sådan kontrakt, skal indeholdende en beskrivelse af den strategi for det indsende en hensigtserklæring internationale samarbejde, der ligger bag universitetets konkrete forslag. har nu modtaget Kommissionen om institutionskontrakter for det akademiske år 1997/98. Interessen er langt fra dalet, hvilket nogle ellers havde haft bange anelser om, og indførelsen af de nye arrangementer har udvirket et meget kraftigt opsving i omfanget og nogle væsentlige forandringer i karakteren af efterspørgslen efter europæiske samarbejdsaktiviteter. universiteternes ansøgninger første Der er i alt indkommet 1. 582 forslag til institutionskontrakter, fra næsten alle de større højere uddannelsesinstitutioner i de 18 deltagende lande og næsten alle de institutioner, der hidtil indeholder i ERASMUS-ICP'er. Universiteternes bevillingsansøgninger på omkring 250 mio. ECU, hvilket er 25% mere end i det sidste år med de normale ICP-tilskud. Af særlig fremtrædende træk ved forslagene kan nævnes: deltaget forslag har - Ca. 95% af forslagene omfatter studentermobilitet. Antallet af studerende, som der er ansøgt om tilskud til, er steget med yderligere 20% siden 1995 til over 180. 000, og viderefører således den konstante stigning i efterspørgslen efter studentermobilitet, som der har været lige siden ERASMUS-programmets start. Ca. to tredjedele af alle de universiteter, der har ansøgt om institutionskontrakter, har også ansøgt om tilskud til at indføre ECTS - fire gange flere institutioner end dem, der anvender systemet i øjeblikket. - Stigningen i ansøgningerne vedrørende lærermobilitet har været endnu større. Hele 85% af ansøgningerne omfatter lærermobilitet, med udsendelse af over 31. 000 lærere, mod kun 14. 000 i 1995/96. - Antallet af forslag vedrørende intensive programmer er næsten fordoblet, fra 605 i 1995/96 til 1. 138 i 1997/98. Det kan til dels skyldes den nye definition af intensive programmer under SOCRATES, der giver europæiske aktivitetsmuligheder til fagområder, der traditionelt har haft vanskeligt ved at deltage i studentermobiliteten. - De i alt knap 1. 200 projekter vedrørende udvikling af læseplaner, der er foreslået for 1997/98, er godt og vel det dobbelte af de 514, der indkom i 1995/96. Der er 287 læseplansprojekter på grund- og mellemuddannelsesniveau, 355 forslag vedrørende udvikling af uddannelser på avanceret niveau (af "Masters"-typen), 453 europæiske moduler og 100 forslag vedrørende sprogkurser, der er integreret i andre studiefag. Institutionskontraktforslagene er således ikke kun et vidnesbyrd om et vedvarende engagement i studentermobiliteten, som er hovedhjørnestenen i SOCRATES-programmets afsnit om ERASMUS, men også om en meget stor interesse for støtte til aktiviteter, der skal tilføre en europæisk dimension til hele studenterpopulationens uddannelser. Overgangen fra ERASMUS-programmet til de nye ordninger under SOCRATES har vist, at der er et spændende potentiale for den fremtidige udvikling. Men denne del af programmet står over for mere og mere alvorlige problemer på grund af det svælg, der er mellem de beløb, der ansøges om, og de disponible bevillinger. De begrænsede midler vil helt kontant begrænse ERASMUS-programmets muligheder for at videreføre sit essentielle 20 bidrag til udviklingen af menneskelige ressourcer af høj kvalitet og til højnelsen af den gensidige forståelse i Europa. SKOLEUDDANNELSE (COMENIUS) COMENIUS er det første samlede EU-instrument for fremme af europæisk samarbejde mellem alle typer af skoler: børnehaver og skoler på primær- og sekundærtrinnet. Det er således en meget stor udfordring at gøre denne del af programmet til en succes. Alene målgruppens størrelse. Der findes over 300. 000 skoler, 4 millioner lærere og ca. 70 millioner elever i de lande, der i øjeblikket deltager i SOCRATES. Der er derfor en kæmpeopgave at formidle information ud til alle de potentielt interesserede. Hertil kommer, at skolesektoren internationalt samarbejde som den videregående uddannelse at bygge videre på, og endelig har skolerne ikke nær så stor autonomi i deres tilrettelæggelse af arbejdet som de højere uddannelsesinstitutioner. ikke har samme tradition for Man valgte derfor at gennemføre COMENIUS i etaper. Bevillingerne til dette kapitel var ret beskedne i 1995, men blev så kraftigt forhøjet i 1996, i takt med at efterspørgslen efter støtte blev mere mærkbar l ]. Efter kun to års støtte, er der begyndt at opstå en ny " samarbejdskultur " : - For så vidt angår de europæiske uddannelsesprojekter, der udvikles af multilaterale skolepartnerskaber under Aktion I, hvor der i den forudgående pilotfase kun blev ydet tilskud til 40 partnerskaber, blev der allerede i 1995 igangsat 11 gange så mange, da man begyndte at kunne ansøge om COMENIUS-støtte, og tallet er siden blevet yderligere firedoblet til omkring 1. 620 partnerskaber i 1996. Der deltager nu ca. 5. 000 skoler. Disse tal vil stige ganske betydeligt i de kommende år, efterhånden som den fulde virkning af oplysningsarbejdet og af de 4. 300 forberedende besøg, der blev gennemført i 1995 og 1996, begynder at bære frugt. De multilaterale skolepartnerskaber begynder allerede at indfri forventningerne fra den forudgående pilotaktion og giver en effektiv grobund for en lang række initiativer skolerne imellem og for indførelsen eller styrkelsen af en europæisk dimension i undervisningssituationen. De har desuden vist sig at kunne blive en kilde til nyskabende praksis og højnelse af lærernes faglige niveau gennem intensive tværnationale kontakter mellem kolleger og gennem udarbejdelse af nye europæiske undervisningsmaterialer; det fremgår af tilbagemeldingerne, at de gør de deltagende elever mere motiverede for at lære noget. Når eleverne samarbejder med elever i andre lande om et fælles projekt, der tager udgangspunkt i læseplanen, får de større indsigt i livet og undervisningen i andre europæiske lande. Når eleverne benytter ny informations- og kommunikationsteknologi til at holde løbende kontakt med partnerskolerne i udlandet, får de erfaring i at bruge dette essentielle aspekt af det moderne samfund. Der blev i 1995 og 1996 iværksat projekter inden for en lang række temaområder, som f. eks. : miljø, kulturarven, forbindelser mellem skole og erhvervsliv, regionale, lokale og europæiske identiteter, lige muligheder. Mange omfatter en tværfaglig tilgang til forbindelserne med samfundet uden for skolen. Foruden til selve projekterne blev der ydet støtte til 1. 700 lærerudvekslinger og til at give 600 lærere mulighed for at gennemføre tværnationale ophold i erhvervs-, handels- 44 ) I henhold til afgørelsen skal mindst 10% af programmets samlede femårige budget afsættes til dette kapitel. Både Kommissionen og SOCRATES-Udvalget vil dbg så vidt muligt bestræbe sig på at nå op på en højere procentdel. 21 eller andre organisationer uden for uddannelsessektoren med henblik på at etablere en klarere forbindelse til erhvervslivet og give eleverne en mere effektiv forberedelse til arbejdslivet. I kraft af over 2. 300 studiebesøg har skoleinspektører stiftet bekendtskab med de partnere, der deltager i deres skolers projekter, og dette har igangsat en kritisk sammenligning af administrations- og ledelsesformer på forskellige skoler i forskellige lande. De muligheder, som COMENIUS Aktion 2 (tværkulturel undervisning) har for at fremme den sociale samhørighed i vort moderne mere og mere tværkulturelle samfund, kan aflæses af spændvidden i de godt 200 projekter, der blev støttet i 1995 og 1996. De har navnlig beskæftiget sig med: i indvandrernes sprog som til andre elever om undervisning teknologi, herunder navnlig åben undervisning og tilbud fremmedsprog; bevidstgørelse om den effekt, som det formelle ordforråd, der benyttes i undervisningssituationen (undervisningssproget), har på de elevers præstationer, som har en ugunstigt stillet baggrund; anvendelse af ny fjernundervisning for sigøjnere og ikke-bofaste personer; indførelse af tværkulturelle metoder i det traditionelle undervisningssystem for at skabe forståelse for anderledes kulturer, religioner og sprog; skabelse af forudsætninger for udøvelsen af et aktivt europæisk borgerskab, baseret på gensidig respekt og menneskerettigheder for alle, uanset kultur, race eller trosretning; rehabilitering af skoler i den indre by og projekter, der fokuserer på de specifikke behov på skolerne i problemområder i store byområder, ved at udvikle integrerede projekter og samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner, kommunen, elever, forældre og lokale sammenslutninger. Aktionen har allerede skabt en god balance mellem sine forskellige målgrupper, så ca. 40% af projekterne vedrører forbedring af undervisningen for børn af vandrende arbejdstagere, 30% vedrører de behov, som børn af sigøjnere, ikke-bofaste personer og personer, der på grund af deres erhverv ikke er bofaste, har, og de sidste 30% vedrører tværkulturelle spørgsmål med tilknytning til skoleuddannelsen i almindelighed. De støttede europæiske net fremstår allerede nu som et effektivt redskab til udveksling af ideer og eksempler på god praksis og som en formidler af almen kommunikation om tværkulturelle spørgsmål. Mange har allerede ført til håndgribelige resultater såsom undervisningsmateriale for børn af vandrende arbejdstagere, sigøjnere, ikke-bofaste personer og personer, der på grund af deres arbejde ikke er bofaste, undervisningsmoduler for tværkulturel undervisning og databanker, der skal lette det tværnationale samarbejde. Der er f. eks. oprettet en database med oplysninger om ca. 5. 000 organisationer og institutioner, der beskæftiger sig med dette område og en databank for alt det undervisningsmateriale til tværkulturel undervisning, der findes i Europa. COMENIUS-programmets Aktion 3 (efter- og videreuddannelse) udpeger læreren som den centrale figur, der skal medvirke til at ændre de unges indlæringserfåringer i skolen. Der er hidtil ydet støtte til 128 helt nye projekter, der omfatter ca. 500 institutioner, der beskæftiger sig med efter- og videreuddannelse af lærere i de 18 deltagende lande. Efterspørgslen mere end fordobledes fra 1995 til 1996. Deltagertallene for 1996 udviste en klar stigning for alle landes vedkommende, og den geografiske fordeling af institutioner var mere jævn. 1996-projekteme koordinatorerne og de deltagende i de omfattede omfattede også et bredere udvalg af emner, større diversitet institutionstyper og en større spredning på uddannelsessektorer. 22 De tilskud, der er ydet til udvikling af uddannelsesaktiviteter, er allerede begyndt at bære frugt. Selv om der kun blev tildelt 47 af denne type tilskud i 1995, har de været så produktive, at der allerede i skoleåret 1996/97 tilbydes ikke færre end 81 europæiske uddannelser. Disse uddannelsesprojekter, som er indgående beskrevet i fortegnelsen for COMENIUS Aktion 3, vil tilbyde efter- og videreuddannelsesmuligheder for mellem 2. 200 og 2. 500 lærere, og der lægges dermed tidligere end forventet pres på bevillingerne til Aktion 3. 2 (tilskud til individuelle læreres deltagelse i efter- og videreuddannelsesprojekter). Det faktum, at der deltager flere efter- og videreuddannelsesinstitutioner fra en række forskellige lande i forberedelsen og tilrettelæggelsen af uddannelsesaktiviteterne, og at der derefter deltager lærere fra flere forskellige lande i dem, udgør en væsentlig merværdi i forhold til de efter- og videreuddannelsesaktiviteter, der kun udvikles og gennemføres i et enkelt land. indtil august 1997 i perioden På trods af de mange problemer, der har været med at iværksætte en sådan ordning, er de tre COMENIUS-aktioner efterhånden ved at vinde fodfæste i uddannelsesverdenen, og både aktiviteternes kvantitet og kvalitet tegner godt for den fremtidige effekt af denne nye og ambitiøse del af SOCRATES. FREMME AF SPROGUNDERVISNING (LINGUA) Forbedring af sprogkundskaberne, herunder navnlig i de sprog, der er mindst udbredt, og som der sjældent undervises i , er en af SOCRATES-programmets hovedmålsætninger. Det er ikke alene nøglen til at udvikle de menneskelige ressourcer i en europæisk kontekst, men også til at øge den gensidige forståelse og følelsen af at være europæiske borgere i hele Fællesskabet. De aktiviteter, der støttes under SOCRATES, er en videreførelse af dem, der blev iværksat under LINGU A-programmet (1990-94). Der er også kommet nye aktiviteter til, og mulighederne for interaktion med andre dele af SOCRATES åbner nye perspektiver. Alle Den Europæiske Unions 11 officielle sprog er omfattet, og dertil kommer irsk, letzebuergesch, islandsk og norsk. Formålet med LINGUA er at forbedre kvaliteten og kvantiteten af sprogundervisningen og sprogindlæringen ved at skabe et miljø, hvor man kan lære sprog på en effektiv måde, ved at forbedre sproglærernes uddannelse og udvikle sprogrelaterede materialer og ved at styrke borgernes motivation for at lære og kommunikere på andre sprog end deres eget gennem udvidede muligheder for tværnationale kontakter. - Der har deltaget over 300 institutioner i de 54 europæiske samarbejdsprogrammer for uddannelse af sproglærere (ECP), der modtog støtte under LINGUA Aktion A. Næsten alle LINGUA'S målsprog er repræsenteret. De projekter, der hidtil har modtaget støtte under SOCRATES, er præget af en større og større spredning på emner og uddannelsessektorer. Der lægges mere vægt på nøgleområder for innovationen som f. eks. tidlig start på fremmedsprogsundervisningen, anvendelse af multimedier og anden ny teknologi og den rolle, som åben undervisning og fjernundervisning spiller i uddannelsen af sproglærere. Som tidligere vurderinger har vist, har ECP'erne haft en væsentlig indvirkning på kvaliteten af den sproglæreruddannelse, der tilbydes på de deltagende institutioner og andre institutioner. I disse institutioners faste aktiviteter virker de moduler, materialer og læseplaner, der er udviklet som led i ECP'erne, befordrende for innovation, der 45 ) Dette er på ny blevet fremhævet i målsætning 4 i Kommissionens hvidbog om uddannelse og erhvervsuddannelse. På vej mod det kognitive samfund Qf. ovenfor) om, at det er nødvendigt at skolerne gør det til en prioritet, at eleverne skal lære mindst to EU-fremmedsprog. 23 ikke kun bidrager til at forbedre lærernes og instruktørernes sprogkundskaber og sprogfærdighed, men også til at øge deres forståelse for den kultur, som sproget er en del af, og supplere deres kendskab til teknikker og metoder. De net af institutioner, der er etableret under programmerne, er en vigtig formidlingskanal, hvis potentiale systematisk bør udnyttes i fremtiden. Det er endnu ikke gået helt op for uddannelsesverdenen, at lærernes grunduddannelse er med i den sektor, der omfattes af denne aktion. Når denne nyskabelse bliver almindeligt kendt, forventes der en betydelig stigning i efterspørgslen. I 1995 og 1996 modtog over 16. 000 sproglærere et tilskud under LINGUA-ordningen for tilskud til individuelle sproglærere med henblik på at deltage i efter- og videreuddannelsesaktiviteter i et andet deltagende land (Aktion B). Man kan herudfra skønne, at over en million elever har nydt godt heraf i løbet af perioden. Ordningen har fået et bredere sigte under SOCRATES, idet man har medtaget lærere, der ønsker at undervise i andre fag på et fremmedsprog. Den støtte, der er ydet under denne aktion, har flere forskellige konsekvenser: den øger sproglærernes tværnationale mobilitet; forbedrer sprogundervisningens kvalitet; styrker den kulturelle og europæiske dimension i undervisningen; øger lærernes faglige motivation; og frembringer en stadig større kreds af personer, der vil kunne igangsætte andre former for samarbejde under SOCRATES, det være sig under LINGUA eller inden for skolesamarbejdet (COMENIUS). Skoleåret 1995/96 var et pilotår for LINGUA undervisningsassistentophold (Aktion C), og der blev udsendt ca. 200 kommende sproglærere til skoler i alle EF- medlemsstaterne og EFTA-EØS-landene. I 1996/97 ydes der støtte til 550 LINGUA undervisningsassistentophold. Det ser allerede ud til, at efterspørgslen langt vil overstige de begrænsede bevillinger. I 1996 melder nogle lande om en tidobling af antallet af ansøgninger om undervisningsassistentophold i forhold til 1995, og andre har registreret en femdobling af antallet af skoler, der ønsker at tage imod en undervisningsassistent. Flere lande må afkorte undervisningsassistentopholdenes varighed for at flere kan få glæde af ordningen. Den nye aktion har haft stor betydning, fordi den har betydet en forøgelse af antallet af undervisningsassistenter i sprog i Europa. Før den blev indført, havde kun 3 af de 18 lande, der deltager i SOCRATES, undervisningsassistenter i noget videre omfang, nemlig landene med den største befolkning og de mest talte sprog i EU. Hertil kommer, at LINGUA undervisningsassistentopholdene har en række "merværdi"- fordele sammenlignet med de nationalt finansierede ordninger, i og med at de kun benytter kommende sproglærere, lægger vægt på undervisningsmetoderne, ikke mindst sikrer en forbedring af sprogkundskaberne og prioriterer de mindst anvendte EU-sprog. Pilotåret har vist, at denne aktion kan medvirke til at forbedre sprogundervisningens kvalitet og diversitet, bl. a. ved at forbedre de kommende sproglæreres kendskab til det sprog, som de skal undervise i, og til den kultur, der knytter sig til det; hjælpe nye sproglærere til at føje endnu et sprog til deres undervisningskompetence; give nyuddannede lærere og etablerede fagfolk mulighed for at lære af hinanden; udvide antallet af europæiske sprog, der undervises i i skolerne; og tilskynde flere elever - og også lærere og forældre - til at lære et nyt europæisk sprog. Af andre fordele kan nævnes, at undervisningsassistenterne kan udnyttes til at skabe nye forbindelser til partnerinstitutioner lokale virksomheder, udarbejde nye undervisningsmaterialer og drage europæiske sprog og kulturer ind i undervisningen i andre fag end sprogfag. i udlandet eller 24 - I SOCRATES-programmets første to år modtog 84 samarbejdsprojekter med henblik på udvikling af instrumenter til sprogundervisning (læseplaner, materialer, evaluerings- og bedømmelsesinstrumenter osv. ) støtte under LINGUA Aktion D. De første to år under SOCRATES har fastslået denne aktions betydning for stimuleringen af innovation, navnlig i forbindelse med fremstilling af materialer. De produkter, der blev udarbejdet under projekterne i 1995 og 1996, havde navnlig at gøre med: - anvendelse af informationsteknologi og telematik, herunder navnlig anvendelse af CD-ROM og Internet som udgangspunkt for sprogundervisning og -indlæring; tidlig start på fremmedsprogsundervisningen; - sprogindlæringens kulturelle dimension; - - bedømmelse af sprogfærdighed og sprogkundskaber; - redskaber udarbejdet med henblik på at give unge, der i uddannelsesmæssig forstand er ugunstigt stillet, mulighed for at deltage i og drage fordel af mobilitetsprogrammer. Mange af de produkter, til hvis fremstilling der er ydet tilskud, ville aldrig være blevet fremstillet uden støtte fra LINGUA. Det gælder specielt dem, der er beregnet til undervisning i de sprog, der er mindst anvendt, og som der sjældent undervises i 1). Også i denne aktion er efterspørgslen imidlertid langt større end bevillingerne. Kun 20% af ansøgningerne om nye projekter blev godkendt i 1995, og adskillige projektforslagsstillere har trukket deres projekter tilbage, fordi det bidrag, som Kommissionen kunne yde, ikke var tilstrækkelig stort til, at projekterne så ud til at kunne gennemføres. - I skoleårene 1995/96 og 1996/97 yder SOCRATES støtte til omkring 3. 500 fælles uddannelsesprojekter (JEP) under LINGUA Aktion E, som kulminerede i udvekslinger af to ugers varighed for over 80. 000 unge i alle de deltagende lande. JEP'erne har allerede med stor succes ydet et reelt bidrag til at forbedre de unges motivation og sprogkundskaber, ikke mindst dem, der ikke har haft så mange muligheder for at lære fremmedsprog: ca. 56% af deltagerne er i gang med en teknisk/faglig uddannelse. Det kan også efterhånden mærkes, at der er givet en fortrinsstilling til de sprog, der er mindst anvendt, og som der sjældent undervises i. Elever, der deltager i sådanne projekter, opdager hurtigt, at der er al mulig grund til at lære fremmedsprog, som de har brug for for at kunne kommunikere med deres partnere før og under den udveksling, som JEP'et skal munde ud i. Deltagerne oplever i praksis, hvordan deres partnere i andre europæiske lande lever og modtager undervisning, og får dermed en bedre forståelse for lighederne og forskellene mellem de europæiske lande. En lang række emner er blevet behandlet i de projekter, der hidtil har modtaget støtte under SOCRATES, som også hvert især - foruden udvekslingerne - fører til fremstilling af en række konkrete og håndgribelige produkter tosprogede tidsskrifter, multimedieprogrammer osv. såsom udstillinger, tekniske glossarer, Det kan efter de første to år med LINGUA i SOCRATES-programmets regi konstateres, at der begynder at komme større interaktivitet mellem LINGUA's aktioner. Der gives f. eks. i forbindelse med tildelingen af tilskud under Aktion B en fortrinsstilling til lærere, der deltager i efter- og videreuddannelsesaktiviteter, der er udviklet under Aktion A; kurser, der er udviklet under Aktion A og undervisningsassistentophold under Aktion C kan hjælpe lærere i forbindelse med udviklingen af fælles uddannelsesprojekter 46)Det væsentlige bidrag, som denne aktion fortsat yder til diversificeringen af udbuddet af sprogkurser, illustreres endvidere af det faktum, at der i 1995 blev støttet 61 projekter, der vedrørte dansk, nederlandsk, finsk, græsk, irsk, norsk, portugisisk og svensk, medens der kun blev ydet støtte til 11 med engelsk. 25 under Aktion E. Hertil kommer, at LINGUA's aktioner undersøger mulighederne for at etablere et tættere samspil med andre dele af SOCRATES. Eksempelvis prioriteres udformning af materialer og læseplaner med særligt henblik på at fremme mobiliteten nu højt, når støtten skal tildeles, og der tegner sig en række samarbejdsmuligheder med COMENIUS. • ABEN UNDERVISNING OG FJERNUNDERVISNING Udviklingen af åben undervisning og fjernundervisning, herunder anvendelsen af ny i uddannelsen er en informations-, kommunikations- og multimedieteknologi fordel af et åbent nøglefaktor, der giver borgerne mulighed uddannelsessamarbejdsområde i bestræbelserne på at forbedre kvaliteten af og adgangen til uddannelse på alle niveauer hele livet igennem. i Europa, og den spiller en afgørende for at drage rolle SOCRATES-programmets ODL-aktion er udtryk for en stigende bevidsthed om betydningen af at intensivere det europæiske samarbejde på dette område. Det er tidligere kommet til udtryk i Kommissionens memorandum fra 1991 1 , Rådets konklusioner fra 1992 l ] og de efterfølgende 12 nationale rapporter. På det seneste har Kommissionen oprettet et Task Force for Uddannelsessoftware og Multimedier * ), hvilket har ført til offentliggørelsen af en fælles indkaldelse af forslag, der omfatter flere , Rådets resolution på dette område fra maj 1996 l J og den fællesskabsprogrammer l strategiske handlingsplan for indlæring i informationssamfundet, som Kommissionen i juni 1996 l ]. Projektet om iværksatte efter Det Europæiske Råd sprogindlæring, der indgår i G7-aktionerne vedrørende det kognitive samfund, bør også nævnes i denne forbindelse. i Firenze Aktionen tager sigte på to aspekter: tilrådighedsstillelse af fjernuddannelsestilbud og anvendelse af multimedieprodukter og -tjenester i alle eksisterende eller kommende uddannelsessammenhænge. Der ydes støtte til to typer projekter: - Europæiske partnerskabsprojekter, der har til formål at skabe større synergi, udveksle erfaringer og deles om ressourcer og sagkundskab på europæisk plan ved fremstillingen af konkrete produkter eller ved tilrådighedsstillelse af specifikke tjenester for åben undervisning og fjernundervisning i Europa; 47 )Aben undervisning og fjernundervisning i Det Europæiske Fællesskab, KOM(91) 388 endelig udg. af 12. november 1991. 48 )Rådets konklusioner (under det britiske formandskab), EFT nr. C 336 af 27. 11. 1992. 49 50 ) Uddannelsessoftware og multimedier, Endelig rapport, juli 1996, SEK(96) 1426 endelig udg. ) EFT nr. C 381 af 17. 12. 1996, s. 24. 51 ) Rådets resolution af 6. maj 1996 om pædagogisk multimediesoftware til uddannelse og erhvervsuddannelse, EFTnr. C 195 af 6. 7. 1996, s. 8. 52 ) Indlæring i informationssamfundet: handlingsplan for et europæisk uddannelsesinitiativ (1996-1998). Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 2. oktober 1996, KOM(96) 471 endelig udg. 26 - Overvågningsprojekter, der hver især skal gøre samlet status over et bestemt aspekt af åben undervisning og herunder anvendelsen af ny fjernundervisning, undervisningsteknologi, i et bredt udvalg af de lande, der deltager i SOCRATES. et der ikke behov, opfylder tydeligvis Aktionen andre fællesskabsprogrammer. I de to hidtidige udvælgelsesrunder for nye projekter indkom der 241 ansøgninger, hvoraf de 74 blev udvalgt. Den kraftige stigning fra 1995 til 1996 lader ane, at man endnu ikke kender efterspørgslens fulde omfang. De budgetmæssige begrænsninger ser ud til at blive en reel hindring for udviklingen af denne aktion fra 1997, fordi der bliver behov for at forlænge støtten til de flerårige projekter, der første gang opnåede tilskud i 1995 og 1996, og samtidig imødekomme en forventet stigende efterspørgsel efter støtte til nye projekter. dækkes af Aktionen for åben undervisning og fjernundervisning har ved sin blotte eksistens i SOCRATES-programmet allerede medført en væsentlig udvidelse af det europæiske samarbejde på ODL-området. Den er navnlig begyndt at lette samarbejdet mellem forskellige typer "aktører", der ellers kun havde en meget begrænset tradition for partnerskab på dette område: brugere, udbydere, software-udviklere og -formidlere, administratorer af uddannelsessystemerne osv. De hidtil støttede net omfatter et bredt spektrum af organisationer, som f. eks. sammenslutninger og andre ikke-statslige organisationer, fjernundervisningsinstitutioner, konventionelle universiteter (og i et vist omfang skoler og voksenuddannelsesorganisationer), der ønsker at anvende ny teknologi af i undervisningsmaterialer, herunder specielt på multimedieområdet. Aktionen bidrager således også til generelt at synliggøre ODL mere i de deltagende lande. fjernundervisningstilbud; undervisningen udgivere indføre og En lang række emner er dækket af projekterne i 1995 og 1996. De vidner om en stigende bevidsthed om behovet for at undersøge konsekvenserne - for såvel lærere/instruktører som uddannelsesadministratorer - af at man indfører innovative ODL-baserede muligheder. De viser og kommunikationsteknologiens rolle og bidrag i vid udstrækning anses for at være et centralt element i denne proces, er det afgørende nødvendigt endnu en gang at f. eks. kursernes udformning og understrege de pædagogiske aspekter, lærernes/instruktørernes fælles af af udvikling/tilpasning informations- og kommunikationsteknologi i forskellige uddannelsessammenhænge eller udvikling af specifikke tjenester eller støttefunktioner for studerende eller voksne elever, er også punkter, som projekterne beskæftiger sig meget med. og undervisningsmaterialer, rolle. De organisatoriske spørgsmål vedrørende informations- at medens læseplaner indførelse også, som • VOKSENUDDANNELSE Aktionen vedrørende voksenuddannelse er et vigtigt nyt område under SOCRATES. Formålet er at supplere de erhvervsuddannelses- og kvalifikationsrelaterede foranstaltninger under LEONARDO DA VINCI ved at styrke den europæiske dimension inden for alle områder af voksenuddannelsen - generelt, kulturelt og socialt. Den skal ses i lyset af det mere og mere iøjnefaldende behov for en dynamisk politik for livslang uddannelse på europæisk plan og i de enkelte deltagende lande. For at opnå dette ydes der støtte til projekter, der: - at på sigte tager fremstille undervisningsmateriale, der kan øge forståelsen af de politiske, økonomiske, sociale, kulturelle og historiske aspekter af de lande, der deltager i SOCRATES, og af hele Det Europæiske Fællesskab som sådant. Der ydes i tilknytning hertil også tilskud til voksenuddannelseskurser udvikle eller 27 projekter vedrørende uddannelse i europæiske samfundsforhold og mere bredt om et aktivt europæisk samfundsborgerskab; - fremmer det tværnationale samarbejde, oprettelse af net, udveksling af erfaringer og oplysninger mellem voksenuddannelsesorganisationer med henblik på at højne voksenuddannelsens kvalitet i Europa. Førhen var der kun spagfærdige tilløb til et struktureret tværnationalt samarbejde i voksenuddannelsessektoren. De 68 europæiske projekter, der modtog støtte i SOCRATES-programmets første to år, repræsenterer således en væsentlig udvidelse af samarbejdet. Det har navnlig været positivt at konstatere, at projekterne har lige knap 5 partnere i gennemsnit (over 300 i alt), hvilket siger noget om den meget multilaterale karakter, som aktionen har fået i løbet af ganske kort tid. Ansøgningerne om støtte blev fordoblet fra 1995 til 1996. Voksenuddannelsens karakter og omfang svinger meget fra land til land, og det står allerede klart, at SOCRATES-programmets Voksenuddannelsesaktion kan blive en katalysator for konstruktiv fælles udnyttelse af erfaringer og sagkundskab. De hidtil støttede projekter dækker en lang række forskellige emner og aktiviteter. De, der fokuserer på at forbedre kendskabet til og bevidstheden om Europa og det aktive samfundsborgerskab, beskæftiger sig typisk med at udvikle materialer og/eller moduler, der på et tidspunkt vil blive gjort tilgængelige i trykt og/eller elektronisk form. De dækkede emner er kunst, mediekundskab, sundhedsundervisning og bekæmpelse af racisme, fremmedhad og social udelukkelse. De projekter, der tager sigte på at forbedre voksenuddannelsen gennem europæisk samarbejde, beskæftiger sig med udvikling af nye undervisningsmetoder, nye strukturer eller læseplaner for voksenuddannelsen, udvikling af informationsnet og databanker samt udarbejdelse og distribution af publikationer (vejledninger, håndbøger, tidsskrifter). Mange af projekterne vedrører forbedring af uddannelsesmulighederne for de ældre, for socialt udelukkede eller marginaliserede grupper, for handicappede eller analfabeter samt for arbejdsløse. Nogle af dem udvikles i samarbejde med fagforeningsgrupperinger. Nogle af de store udfordringer, som voksenuddannelsen i Europa står over for i dag, tages op til behandling i de støttede projekter. Det drejer sig bl. a. om administration af voksenuddannelse, spørgsmål vedrørende adgang og motivation, vigtige kvalifikationer for ugunstigt stillede grupper, uddannelse af voksenundervisere og -instruktører, attesteringssystemer, der egner sig til anvendelse i den formelle og den ikke-formelle voksenuddannelse, samt måder hvorpå man kan bygge bro mellem disse systemer. Projekterne inddrager aktivt et bredt spektrum af voksenuddannelsessteder fra alle dele af voksenuddannelses-"systemet", hvad enten det er formelt eller ikke-formelt, offentligt eller privat, i erhvervsøjemed eller frivilligt, på nationalt, regionalt eller lokalt plan. Det har især været opmuntrende, at de fleste af de organisationer, der ansøger, er nationale eller lokale voksenuddannelsesorganisationer eller ikke-statslige organisationer, hvilket tyder på, at aktionen også er ved at få fodfæste på græsrodsniveau. • UDVEKSLING AF INFORMATIONER OG ERFARINGER OM UDDANNELSESSYSTEMER OG UDDANNELSESPOLITIK Et af SOCRATES-programmets hovedformål, der er baseret på artikel 126 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er at udvikle et højt uddannelsesniveau ved at fremme udvekslingen af oplysninger og erfaringer mellem de deltagende lande. Med henblik herpå ydes der tilskud til fire typer af aktiviteter: 28 Med henblik på at fremme en velunderbygget og dybdeborende diskussion mellem beslutningstagere på uddannelsesområdet yder SOCRATES støtte til undersøgelser og analyser, udveksling af eksperter og studiebesøg, formidlingsaktiviteter, kollokvier, work shops og - fra og med 1997 - pilotprojekter om centrale politiske spørgsmål. Disse spørgsmål afgrænses i tæt samarbejde med Rådets Uddannelsesudvalg. Projektforslagene bedømmes ud fra tre kriterier: politisk relevans, videnskabelig kvalitet og dokumentation af en klar europæisk dimension, der i dette tilfælde defineres som merværdien ved at behandle et emne ud fra et komparativt synspunkt og/eller en europæisk kontekst, i stedet for kun at gøre det i en national, regional eller lokal kontekst n. Man vil snarere støtte et begrænset antal overordnede analyser end et stort antal undersøgelser med knap så bred og/eller dybtgående dækning. De analyser, der blev påbegyndt i 1995 og 1996, lever fuldt ud op til disse betingelser. De vedrører centrale emner af interesse for beslutningstagerne i alle europæiske lande, nemlig aspekter af uddannelsens rolle med hensyn til at takle problemet med unge, der forlader uddannelsessystemet uden at være ordentlig forberedt til arbejdslivet samt kvalitetssikring i skoleuddannelsen. Denne aktion bliver hurtigt bedre og bedre i stand til at sikre en fælles udnyttelse af den sagkundskab, der findes i de organisationer, der arbejder med uddannelsespolitiske undersøgelser, og igangsætte en struktureret dialog mellem fremskridt overvåges nøje for at sikre, at de bliver ved med at arbejde med politisk relevante spørgsmål. Det er overordentlig vigtigt at inddrage projekternes resultater i den politiske diskussion. forskningen og den politiske beslutningstagen. Projekternes Informationsnettet om uddannelse i Det Europæiske Fællesskab (EURYDICE) Formålet med EURYDICE-Nettet, der består af nationale enheder, der koordineres af den europæiske enhed i Bruxelles, er at forsyne de europæiske og nationale myndigheder med pålidelige, sammenlignelige data og analyser af udviklingen inden for uddannelsessystemerne og uddannelsespolitikken. Nettet samarbejder med Eurostat, CEDEFOP, Europarådet, OECD og andre organer. De to år, der er gået siden EURYDICE-Nettet blev lagt ind under SOCRATES, har været overordentlig produktive. Af resultaterne kan bl. a. nævnes: - ni officielle oversigter over bestemte emner af fælles interesse, som situationen på børnehave-, primærskole- og sekundærskoleniveau, forældrenes og de rådgivende organers rolle for uddannelsen, læreruddannelse, reformer i undervisningspligten, og skoleinspektørens rolle; - anden udgave af det samlede kompendium om uddannelsessystemerne og de erhvervsmæssige grunduddannelsessystemer i EF-medlemsstaterne, som er udarbejdet i for Erhvervsuddannelse (CEDEFOP) n; samarbejde med Det Europæiske Center tæt 53 ) På denne måde supplerer aktionen de mere forskningsorienterede projekter, der finansieres under underprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse, som indgår i programmet for målrettet socio økonomisk forskning under fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Der opretholdes et tæt samarbejde med LEONARDO DA VINCI-programmets vigtige foranstaltninger til analyse af erhvervsuddannelsessystemer og politiske spørgsmål. 54 ) Uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes strukturer i Den Europæiske Union, anden udgave, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 1995. 29 - anden, væsentligt udbyggede udgave af Nøgledata om Uddannelse i Den Europæiske Union. Dette dokument, der er udarbejdet i tæt samarbejde med Eurostat, og som nu udsendes en gang om året, illustrerer den stadig stigende rolle, som EURYDICE spiller med at understøtte beslutningsprocessen og med at tilvejebringe officielle oplysninger på et bredere grundlag. Anden udgave indeholder en tilbundsgående analyse af lærererhvervet i Europa. Nettets database, EURYBASE, er også blevet videreudviklet i 1995/96. Den indeholder et væld af oplysninger om uddannelsessystemerne i de deltagende lande, herunder beskrivelser af den relevante lovgivning, vigtige bibliografiske henvisninger, en fortegnelse over institutioner og et terminologisk glossar. Der er i løbet af de sidste to år gjort en stor indsats for at inddrage EFTA-EØS-landene i EURYDICE's arbejdsområde, og lidt efter lidt også de andre lande, der nu er kommet med i programmet; for at sikre, at publikationerne udsendes på flere fællesskabssprog; og for at stille nettets produkter, såsom undersøgelserne og databasen EURYBASE til rådighed, ikke alene for beslutningstagerne på uddannelsesområdet, men også for den bredere offentlighed, bl. a. via Kommissionens EUROPA-server på Internet. Studiebesøg for beslutningstagere på uddannelsesområdet (ARION) Der blev i 1996 og 1997 ydet ca. 2. 600 tilskud til ARION studiebesøg, hvis formål det er at lette udvekslingen af oplysninger og erfaringer på områder af fælles interesse, især inden for undervisning på skolernes primærtrin eller de almene, tekniske og erhvervsorienterede uddannelser på sekundærtrinnet. Besøgene er af en uges varighed og gennemføres af en gruppe af personer fra flere forskellige lande. Der udsendes hvert år en fortegnelse, der gør det lettere for deltageren at foretage et kvalificeret valg af det besøg, der svarer bedst til hans specifikke behov. De kvalitative resultater af ARION er fortsat gennem SOCRATES-programmets første to år. Tilbagemeldingerne i tusindvis af rapporter og fra kontaktmøderne med lokale initiativtagere, nationale kontorer og deltagere har vist, at ordningen giver uddannelseseksperterne og beslutningstagerne en enestående chance for at drøfte problematiske aspekter med kolleger i et multilateralt forum og gennemtænke og omformulere deres fag i en europæisk kontekst. Der bliver etableret varige kontakter mellem personer i vigtige uddannelsesstillinger i de deltagende lande. I mange tilfælde giver deltagelsen i ARION anledning til yderligere samarbejde og projekter under andre SOCRATES-aktioner og andre EF-programmer. om De prioriterede emner for ARION-besøgene fastsættes af de nationale myndigheder og vedtages på fællesskabsplan. I SOCRATES-programmets første to år har de været koncentreret i uddannelsesprocessen, læseplanen, og aspekter af skolen og dens miljø. Ordningen er fleksibel for at kunne tilpasse sig til de skiftende behov: studiebesøgene vedrørende kvalitetssikring i uddannelsen blev således indført som et resultat af drøftelserne på samlingen i Rådet (uddannelse) i oktober 1995. uddannelsessystemer "aktørerne" værdier, deres og I 1996/97 blev den budgetfordelingsnøgle, der havde været anvendt de foregående år, ændret for at tage hensyn til reglerne i afgørelsen om SOCRATES. Det har betydet væsentlige ændringer af bevillingerne til de enkelte lande, og man er i øjeblikket ved at 55 ) Nøgledata om Den Europæiske Union, 1995-udgaven, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 1996. 30 undersøge konsekvenserne af den nye model. Ordningen udvides i øjeblikket til også at omfatte de associerede lande i Central- og Østeuropa. Der gøres mere og mere ud af at udbrede resultaterne af besøgene. Rapporter om besøgene udsendes til bredere kredse, og der afholdes temaseminarer med henblik på at ajourføre den erhvervede sammenlignende viden, og yderligere konsolidere de etablerede net af berørte personer. Nettet af nationale (NARIC) informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse Hvert af de deltagende lande har udpeget et nationalt center, der skal medvirke til studenternes, lærernes og forskernes mobilitet ved at informere og rådgive om spørgsmål vedrørende akademisk anerkendelse. De fleste NARIC-centre fungerer også som informationskontorer inden for rammerne af det såkaldte generelle direktiv om erhvervsmæssig anerkendelse af eksamensbeviser fra højere uddannelsesinstitutioner l). Kommissionen samkører centrene i et net for at sikre et tæt samarbejde og en optimal udveksling af oplysninger. Der afholdes møder to gange om året, hvoraf det ene er et fælles møde med Europarådets ENIC-Net og Unescos Center for Videregående Uddannelse, CEPES. Der ydes endvidere støtte til studiebesøg mellem NARIC-centrene og gennemførelse af fælles projekter, især undersøgelser og sammenfattende rapporter. Nettets medlemmer har udarbejdet uddannelsesmoduler om bedømmelse af eksamensbeviser og certifikater udstedt i udlandet for at lette den videre udbredelse af den erhvervede viden og sagkundskab. Der har i 1995 og 1996 været særlig opmærksomhed omkring at hjælpe de associerede lande i Central- og Østeuropa med at forberede deres tilslutning til nettet, f. eks. ved at give dem mulighed for at deltage i nettets møder, afholde kurser for dem, lette udsendelsen af vigtigt skriftligt materiale og give adgang til det elektroniske kommunikationsnet. NARIC-centrene i de lande, der i øjeblikket deltager i SOCRATES, spiller en aktiv rolle i mange aspekter af denne proces. • SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER Der kan under SOCRATES-programmets kapitel III ydes tilskud til supplerende foranstaltninger, herunder navnlig aktiviteter, der gennemføres af sammenslutninger på uddannelsesområdet, de nationale kontorers aktiviteter, overvågning og evaluering, og en lang række forskellige bevidsthedsskabende aktiviteter. Der blev tildelt i alt 160 tilskud i 1995, hvoraf de 23 vedrørte de videregående uddannelser, de 70 skoleområdet og almen uddannelse og de 13 sprogundervisning. Resten gik til informationsaktiviteter i forbindelse med lanceringen af programmet. De aktiviteter, der blev støttet, var bl. a. afholdelse af konferencer, seminarer og work shops, udgivelse af nyhedsbreve og andre publikationer samt udbredelse af projekternes resultater, undervisningsmateriale og nye metoder. Der blev også ydet støtte til konkurrencen "Europa i skolen", der afholdes i samarbejde med Europarådet. 56 ) Rådets direktiv 89/48/EØF af 21. 12. 1988 om indførelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregående uddannelser af mindst tre års varighed, EFT nr. L 19 af 24. 1. 1989, s. 16. 31 stigningstakt har været høj de Af særlig betydning i denne sammenhæng er støtten til europæiske sammenslutningers seneste å rn. Flere af aktiviteter, hvis sammenslutningerne har spillet en vigtig pionerrolle for uddannelsessamarbejdet på europæisk plan l), og de er i høj grad medvirkende til at sikre, at SOCRATES bliver en succes. De varetager en vigtig rolle med at formidle information, dele erfaringer og sagkundskab, lette tværnationale kontakter og oprette net af institutioner, bistå ved og udarbejdelsen uddannelsesadministratorer i en rigtig europæisk kontekst15. SOCRATES har derfor aktivt støttet sammenslutningernes arbejde - 53 af tilskuddene under de supplerende foranstaltninger gik til denne type europæiske sammenslutninger - og har haft et tæt samarbejde med dem om at opfylde programmets målsætninger. forberedelsen projekter uddanne lærere og og af i artikel 5 Det er udtrykkelig fastsat i afgørelsen, at sammenslutningerne og arbejdsmarkedets parter skal høres. Der blev med henblik på dette afholdt en stor konference i november 1995, som alle de relevante sammenslutninger var indbudt til. Den blev fulgt op af en række mere målrettede diskussioner med nogle af de berørte organisationer og af et generelt høringsmøde i januar 1997 med repræsentanter for 16 sammenslutninger og arbejdsmarkedspartnerorganisationer. 57 ) Kommissionen skønner, at antallet af sammenslutninger, der arbejder på europæisk plan inden for de forskellige uddannelsessektorer, er mere end fordoblet de tre sidste år. ) Disse sammenslutninger er meget forskelligartede. Der er f. eks. sammenslutninger af professorer og lærere indenfor et givet fagområde, studentersammenslutninger og sammenslutninger af universitetsrektorer eller ikke-universitære institutioner, sammenslutninger af skoleinspektører og studie- og erhvervsvejledere, sammenslutninger, der er specialiseret i sprogundervisning eller i uddannelsesspørgsmål på andre områder såsom miljø, sundhed eller ny teknologi, sammenslutninger, der varetager hensynet til en bestemt kategori af uddannelsessøgende som f. eks. de handicappede, og sammenslutninger, der beskæftiger sig med en bestemt uddannelsessektor såsom undervisning på primærtrinnet, voksenuddannelse eller læreruddannelse. Af særlig betydning er også grupperingerne under arbejdsmarkedets parters organisationer på europæisk plan. 59 ) Den betydning, som flere af de store sammensluminger har som et bindeled til uddannelsesverdenen og som skaber af en egentlig multiplikatorvirkning, er selvindlysende, alene på grund af nogle af disse sammenslutningers størrelse. Den Europæiske Fagforeningskomite for Uddannelse (ETUCE) repræsenterer f. eks. mellem 3 og 4 millioner lærere via sine medlemsforeninger i hele Europa, og den største forældresammenslutning på europæisk plan, Den Europæiske Forældresammenslutning, omfatter ca. 50 særskilte organer med potentielle kontakter til over 135. 000 skoler. 32 STATISTICAL ANNEX Version 19/12/96 33 Table 1: Number of amplications received within the Centralised À. tons(,) in 1995 and 1996 (1) 1995 New Projectsl2) Renewals Total New Projects Renewals 1996 1995 + 1996 % of eligible projects requesting renewal(6) Total % change from 1995 New Projects Renewals Total Erasmus (Inter-univ. Cnno Proarammes) Erasmus (Thematic nøtu/nrksl Comenius /Intorrnltlirai educ 1 Comenius (In-service traininn) Lingua (Europ. Coop. PrnnnmmBSl Lingua (Language inetmmønts) Open and Distance Lcaniiny Ariiilt FHnration Studies on education policy 2870 221 66 56 162 97 58 37 - 2870. 2530(3) [88 %)(3) 2530(3) (3) 2870(3) 2530<3> 5400 109(4) _ - - 109 - 221 66 56 162 97 58 37 68 101 22 93 144 89 64 96 39 22 32 29 26 4 109 164 60 %(5) -26 %(5) 8 3% 140 + 112% 51 %<5) 63 %(5) 8 8% 8 4% 44 -21 %(5) 125 -23 %{5> 173 + 78 % 115 + 98 % 100 % 68 + 84 % 289 167 78 255 241 147 97 96 39 22 32 29 26 4 109 385 206 100 287 270 173 105 (\) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. (2) in 1995, all projects are defined as "new", since this was the firs, year of the programme, irrespcct. ve of whether they had received support under a previous ( S j S m p a ^n ^ m S h n ^ ^ ^ nl for this Action, since no additional ICPs were allowed in 1996 and many ICPs reached the end of their funding period in 1995. (4) Full applications. These were submitted after preselection among 486 expressions of interest. 5 Comparison with 1995 is not significant for these Actions, since a high proportion of projects supported m 1995 were ones which had reached the end of their runding period that year. In addition, with regard to Comenius (Intercultural education), the criteria for support were changed considerably in 1996 as a result of the SOCRATES Decision. ,. ,. , , rA A- • • ,• t * i Œ\ There is also one decentralised Action (i. e. where selection is carried out by National Agencies) m which renewal of funding. s a systematic feature, namely Comenius Action 1 (European Education Projects within school partnerships). 13ofthe 18 participating countries report renewal rates of over 90%, and for 8 of these the rate was 100 * the other countries report renewal rates of 84 * 77%, 75 %, 69 % and 67 %. c s / s m i t h / c e n t r,, x ls , 8 02 97 Table 2: Num—T of grants awarded in 1995 and 1996 (Centi*. sed Actions(1) ) ta 1995 B 1 9 96 I 1995 + 1996 New Projects m (= Total 1995) Acceptance! rate New H Projects Acceptance rate Renewal grants Acceptance rate Total grants Acceptance rate New Projects Acceptance rate Renewal grants Acceptance rate Total grants Acceptance rate Erasmus (Inter-univ. Coop. Programmes) Erasmus (Thematic networks) Comenius (Intercultural educ. ) Comenius (In-service training) Lingua (Europ. Coop. Programmes) Lingua (Language instruments) Open and Distance Learning Adult Education Studies on education policy 2673 93%J. 2504(3) 99% 2504 „ 160 47 43 51 33 31 4 I 28 26 %(4). 72% 71% 77% 32% 34% 53% 11% 42 81 » 33 41 37 9 62% 80% 50% 35% 28% 42% 14% 70 34 20 24 29 20 4 73% 87% 91% 75% 100% 77% 100% 28 112 115 31 57 70 57 1 13 «| 26 %w 68% 82% 70%I 46%l 4 1% 50% 19%| « 28 202 128 54 84 74 68 13 93% 2504 99% 5177(5' 96% 26 %lA). 28 26 %H' 70% 77% 69% 33% 31% 46% 13% 70 34 20 24 29 20 4 73% 87% 91% 75% 100% 77% 100%| 272 162 74 108 103 88 17| 71% 79% 74% 38% 38% 51% 16%| (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. (2) In 1995. all projects are defined as "new", since this was the first year of the programme, irrespective of whether they had received support under a previous Community programme or action (3) Comparison with 1995 is not significant for this Action, since no additional ICPs were allowed in 1996 and many ICPs reached the end of their funding period in 1995. (4) 6 %, if measured against the initial expressions of interest. (5) Within these ICPs, it is estimated that a total of 26. 641 staff members have received support for teaching assignments abroad 646 Intensive programmes were also supported (acceptance rale 70 %) as well as 383 curriculum development projects (acceptance rate 52 %). cs/smiih/centra-2 xli 18/02/97 Table 3: Participation of each countrj' in projects supported under the Centralised Actions(,) in 1995 and 1996 (number of partners (2) including numbers of coordinators) ^ \ C o u n t ry Actions ^ \^ Erasmus (Inter-univ. Coop. Programmes) Erasmus (Thematic Comenius (Intercultural Comenius (In-service trainina) Lingua (Europ. Coop. Lingua (Language Open and Distance s* BE DK DE GR ES FR IE IT LU NL AT PT FI SV UK IS LI NO EUR Total 1060 559 2869 763 2374 3128 643 1998 15 1162 436 835 664 606 3347 38 1 368 3 20869 107 67 166 81 135 173 60 178 9 99 59 79 86 91 301 9 32 85 1817 31 28 46 19 60 67 32 55 5 31 17 34 26 25 105 13 10 36 11 33 44 8 35 3 11 6 17 12 9 53 26 15 29 42 27 30 13 39 3 27 1 18 8 7 58 30 17 35 30 40 46 20 54 1 23 6 28 18 23 72 4 0 2 2 1 1 0 0 8 3 5 0 24 1 6 0 0 2 0 2 594 304 352 469 374 Adult Education 26 22 34 16 38 32 19 33 2 31 9 8 17 21 56 (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. This table does not include the Studies on educational policy as in this case the number of partners is not considered relevant. (2) The number of "partners" is not necessarily identical with the number of "participating institutions", since an institution may be participating in more than one project. (3) 1995 only (no new projects were accepted in 1996). cs/smith/tenira-3 xli 18'02 07 Tabic 4: Financial aspects of the app. cations for support under the Centralised é t i o ns ' in 1995 and 1996 (in MioECU) (I) 1995 All projects 8 H N ew projects Total cost Amount requested from SOCRATES Request 6 from B Total SOCRATES 8 cost as % of cos« Amount requested from SOCRATES % Total cost n/a 200. 0 n/a. 3 21 1 53 48% n/a. 1996 R e n e w a ls Amount requested from SOCRATES T o t al 1996 Amount requested from SOCRATES % Total cost N ew p r o j e c ts 1995+1996 R e n e w a ls % Total cost Amount requested from SOCRATES % Total cost Amount requested from SOCRATES % Total cost T o t al Amount requested from SOCRATES % 200 0( 2) n/a n/a 200 0( 2) n/a n/a 200. 0 n/a n/a 2 0 00 n/a n/a 400 0 n/a -. 32. 1 1 53 48% 32. 1 1 53 48%. 32 1 153 48% 17. 3 5. 3 11. 4 38. 6 2 74 9. 9 49 9. 1 2. 5 4. 9 1 85 16. 1 65 2. 8 53% 7. 8 38 49% 100 4 9 49% 1 78 8. 7 49% 25. 1 1 29 5 1% 1 00 49 49% 35 1 178 5 1% 47% 6. 4 26 4 1% 43% 4. 1 1. 7 4 1% 24 62 1. 0 42% 88 36 4 1% 11. 7 5. 1 44% 24 10 42% 14 1 6 1 43% 2. 7 44% 10. 3 44 43% 1 55 66 43% 62 27 44% 21 7 6. 3 43% 48% 17. 0 8. 8 52% 11. 9 40 34% 2 89 1 28 44% 55. 6 27. 3 49% 1 19 40 34% 67 5 31 3 46% 59% 36. 5 2 23 6 1% 86 45 52% 4 51 2 68 59% 6 39 3 84 60% 86 45 52% 7 25 4 29 59% 66% 16. 4 10. 4 63% 5. 7 38 67% 22 1 1 42 64% 26. 3 16. 9 64% 57 38 67% 3 20 20 7 65% 57% 84 50 60% 08 06 75% 92 56 6 1% 1 36 7. 8 57% 0. 8 06 75% 144 84 58% Erasmus (Inter-univ. Coop. Programmes) Erasmus (Thematic networks) Comenius (Intercultural educ. ) Comenius (In-service training) Lingua (Europ. Coop. Programmes) Lingua (Language instruments) Open and Distance Learning Adult Education Studies on education policy tja (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. (2) Increase in demand was structurally excluded by the nature of the transitional measures for this Action The figure has increased to around 250 MioECU for 1997. cs'smiih/cenira-4 \U IK <>2 v7 Tabic 5 : Financial aspects of projects supported under the Centralised Actions(l> in 1995 and 1996(2) 1995 All projects I New projects 1»96 Renewals All projects Total budget of accepted projects (MioECU) Amount awarded by SOCRATES (MioECU) SOCRATES grants as a % of total project budgets Average grant awarded (ECU) Total budget of accepted projects Amount awarded by SOCRATES (MioECU) SOCRATES grants as a V. of total project budgets Average grant awarded (ECU) Total budget of accepted projects Amount awarded by SOCRATES (MioECU) SOCRATES grants as a % of total project budgets Average grant awarded (ECU) Total budget of accepted projects Amount awarded by SOCRATES (MioECU) SOCRATES grants as a % of total project budgets Average grant awarded (ECU) Erasmus (Thematic networks) Comenius (Intercultural educ. ) Comenius (In-service training) Lingua (Europ. Coop. Programmes) Lingua (Language instruments) Open and Distance Learning Adult Education Studies on education policy l 152 132 4. 4 99 133 98 46 49 54 1. 1 30 42 4. 1 29 05 4 1% 33. 5001 25% 23,40ol 30% 69,100 32% 82,200 46 50 22 59 42% 123,800 104 63% 94. 800 10% 125,0001 67 13 23 16 19 08 31 42 30 07 15% 82,100 _. _ „ 152 35% 39. 000 (3) 8. 3 38% 23,500 4 1% 77,000(4) 53% 97. 000 40% 102. 200 45% 80,600 52% 75,600 20 56 67 86 50 08 32 08 39% 46. 100 129 40% 24. 500 2. 1 38% 102. 800 70 77 2. 3 34% 94. 100 126 30 35% 104. 800 192 23 48 27 29 54 72 15% 82,100 37% 42. 900'3' 39% 23 500 38% 93 50Q(4' 43% 94,700 38% 102,900 2. 1 42% 106,100 11. 7 5. 1 44% 89,500 06 73% 142. 500 2. 1 1. 3 62% 103. 700 (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission Including conlributions from, and grants to projects involving, EFTA-EEA countries. (2) The figures for 1996 are provisional, as the final data for 1996 were not available at the time of completing the present document (3) The average grant rose in 1996 due to the new requirements concerning the profile of projects (at least 2 instilulions from each of at least 3 participating countries). (4) The average grant rose in 1996 due to the process of concentration wiihin projects (fewer projects, more institutions within each project) actively encouraged by the Commission. cs/smiih/ceiura-5 xls IS'ii2,l>7 —0 Table 6 : Amount requested and grants awarded under each of the SOCRATES Actions (total for 1995 and 1996) (in ECU) ( ,) Amount requested % of total Grants awarded % of total Action 1: European Dimension of universities Action 2: Student mobility IkïSCHpqiÇEPMÇi Action 1 : School partnerships/European Projects Action 2: Intercultural education Action 3: In-service training of teachers Action 1 : Promotion of language-learning (Lingua) Action 2: Open and distance learning Action 3: Exchange of information and experience m 415. 3 561. 8(2) 5710 30. 9 17. 4 8. 7 99. 5 4 29 66. 0 55. 5 151. 8 30. 9 11. 5 5. 9 62. 5 11. 8 34. 6 Total SOCRATES 1,242. 5 100% 364. 5 100% (1) Provisional figures, as the final data for 1996 were not available at the time of completing the present document. (2) For the purpose of calculating the amount requested for student grants, it is assumed that students request only 50 % of the maximum grant allowable under the Decision, modulated downwards by the number of months to be spent abroad compared with a full academic year, rather than the maximum grant as such. cs/smith/centra-6. xla Chart 1: Overall utilisation of funds in 1995 and 1996 Categories to be used A - Erasmus (universities) B - Erasmus (student grants) C - Comenius D - Lingua E - Open and distance learning F - Adult Education G - Exchange of information on education systems and policy H - Complementary measures (including information- activities of National Agencies) Total allocation Chapter!: 56. 9% Chapter II: 13. 2 % Chapter III: 29. 9% B 41,21% cs/smith/chart-l. xls 1802 97 Chart 2: SOCRATES budget, relative to (a) total project costs and (b) amounts requested under the Centralised Actions (l)and Erasmus student grants (total for 1995(2) and 1996 <3)) (expressed as an index, whereby SOCRATES budget = I) a Total project cost • Total amount requeste« Q Total budget available (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. (2) In 1995 also including contributions from EFTA-EEA countries and Switzerland, as well as funds recycled from previous years. (3) Including contributions from EFTA-EEA countries. (4) Budget = All Action 1 expenditure except Thematic networks. Total project cost is not available for ICPs. (5) For the purpose of calculating the amount requested for student grants, it is assumed that students request only 50 % of the maximum grant allowable under the Decision, modulated downwards by the number of months to be spent abroad compared with a full academic year, rather than the maximum grant as such. «ii Forslag til afgørelse fra Europa-Parlamentet og Rådet om ændring af afgørelse 819/95/EF 95 om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram Socrates \ L INDLEDNING BEGRUNDELSE Fællesskabets handlingsprogram på uddannelsesområdet, som benævnes SOCRATES(l), for perioden 1995- 1999, gælder for de 15 medlemsstater samt for partnerlandene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Hovedformålet er at øge kvaliteten i alle uddannelsessektorer ved at fremme mobilitet og samarbejde og styrke den europæiske dimension. Handlingsprogrammet bidrager til udviklingen af Det Europæiske Fællesskab på tre områder: • • • SOCRATES er en hjørnesten i den politik, der skal bringe Det Europæiske Fællesskab tættere på borgerne. Ca. 70 mio. unge i Fællesskabet får undervisning af mere end 4 mio. lærere. Ca. 11 mio. studerende studerer ved mere end 5000 højere uddannelsesinstitutioner og millioner af voksne følger undervisning på hel- eller deltid. SOCRATES giver enestående muligheder for at kunne skabe en positiv identitetsfølelse over for opbygningen af Europa. SOCRATES kan spille en vital rolle med hensyn til at udvikle menneskelige ressourcer af høj kvalitet og er en nøglefaktor for fremme af beskæftigelsen og konkurrenceevnen og for opnåelse af højere økonomisk vækst. SOCRATES er et afgørende led i Fællesskabets udvidelse mod et større Europa ved forud for udvidelsen at give de associerede lande i Central- og Østeuropa og Cypem(2) adgang til strategisk vigtige programmer. Dette kan opnås med yderst lave omkostninger. Den forøgelse af finansieringsrammen, som Kommissionen forslår, betyder, at SOCRATES kommer til at stå for ca. 0. 2% af Fællesskabets budget i 1998. SOCRATES er baseret på tidligere fællesskabsprogrammer, som f. eks. de meget vellykkede Erasmus- og Lingua-programmer, men omfatter nu hele uddannelsesområdet. Der er tale om nøje målrettede foranstaltninger for hver enkelt uddannelsessektor, hvilket der blev opnået enighed om uden alt for stor vanskeligheder i forbindelse med forhandlingerne om iværksættelsen heraf. Såvel Europa-Parlamentet som Rådet understregede gentagne gange, at de lagde overordentlig stor vægt på, at programmet blev vedtaget. For at kunne få en markant indvirkning må finansieringsrammen være fuldt ud afpasset efter de mål, der er sat i afgørelsen. Finansieringsrammen var genstand for en forligsprocedure mellem Europa-Parlamentet og Rådet. Det beløb, der blev vedtaget, nemlig 850 mio. ECU for perioden 1995-99, lå langt fra Kommissionens oprindelige forslag på 1005,6 mio. ECU, selv om det skal dække behovene i den udvidede Det Europæiske Fællesskab med 15 medlemsstater - sammenlignet med de 12 lande, som Kommissionens forslag var baseret på - såvel som de ekstra programelementer, der blev indført under forhandlingerne. Europa-Parlamentet gik kun med til dette kompromis på betingelse af, at der foretages (1) (2) Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995 om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram 'Socrates', EFT L 87 af 20. april 1995, s. 10. I afgørelsen om iværksættelse af SOCRATES-programmet nævnes muligheden for at udvide aktionsområdet til også at omfatte Malta. Der er ført forhandlinger om Maltas deltagelse i programmet i forbindelse med Maltas optagelse i Fællesskabet. Imidlertid har Maltas regering for nylig besluttet at opsætte sin ansøgning om optagelse i Fællesskabet, og Rådet har således givet Kommissionen beføjelse til at træffe foranstaltninger med henblik på at få en afklaring på det fremtidige forhold mellem Fællesskabet og Malta. Da det ikke vides i øjeblikket, hvilket standpunkt Malta og Fællesskabet vil indtage, er der i nærværende tekst ingen henvisning - hverken i negativ eller positiv henseende - til Maltas mulige senere deltagelse i programmet. (£ en midtvejsevaluering. Således blev resultatet at forligsproceduren mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, at: "To år efter igangsætningen af programmet foretager Europa-Parlamentet og Rådet en evaluering af programmets resultater. I den forbindelse forelægger Kommissionen dem en rapport ledsaget af de forslag, den finder hensigtsmæssige, herunder vedrørende den finansieringsramme, som er fastlagt af den lovgivende myndighed i henhold til den fælles erklæring af 6. marts 1995. (i) Europa-Parlamentet og Rådet skal snarest muligt træffe afgørelse om disse forslag. "^ Som fastsat i den fælles erklæring har Kommissionen udarbejdet en rapport med en analyse af de første to år af SOCRATES (1995 og 1996)(5) samt med nærværende forslag til en afgørelse om ændring af finansieringsrammen for programmet. D. RESULTATER OPNÅET GENNEM SOCRATES 11995 OG 1996 SOCRATES-programmet er blevet yderst positivt modtaget i uddannelseskredse i hele Fællesskabet. Det har givet anledning til et signifikant øget og kvalitetsmæssigt forbedret europæisk samarbejde, navnlig inden for områder som skoleuddannelse, voksenuddannelse, åben undervisning og fjernundervisning, hvor der tidligere ikke var særlig tradition for et struktureret samarbejde på tværnationalt plan. Programmet har bl. a. : • • • • (3) (4) (5) (6) bidraget væsentligt til mobiliteten blandt studerende, unge, og undervisningspersonale, både med hensyn til omfanget af udvekslinger og kvaliteten af de organisatoriske rammer herfor. Der er ydet støtte til 316 000 studerende og 26 000 lærere på de højere uddannelser, og denne støtte har gjort det muligt for disse grupper at studere eller undervise inden for rammerne af et struktureret program i en anden medlemsstat. (6) været med til at etablere et bredt og intensivt samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner i forskellige deltagerlande, blandt andet ved at skabe omkring 2 600 interuniversitære samarbejdsprogrammer og over 600 tværnationale projekter i andre undervisningssektorer. Mere end 16 000 institutioner har indtil nu deltaget i programmet. sat skub i den akademiske anerkendelse af gennemførte studieperioder og opnåede kvalifikationer i et andet land. Inden for højere uddannelse er det vellykkede European Credit Transfer System ved at blive udvidet til at omfatte mere end 1 000 institutioner. bidraget til at fremme den europæiske dimension i uddannelsen, navnlig inden for erhvervsfaglig grunduddannelse og lærernes efteruddannelse. Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 (95/C 293/03), EFT C 293 af 8. november 1995, s. 4. Fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995 om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram "SOCRATES", EFT L 132 af 16. juni 1995, s. 18. Dokument KOM (96) [XXX| endelig udg. De største hindringer for mobiliteten inden for Det Europæiske Fællesskab er for nylig blevet identificeret i Kommissionens hvidbog: A Imen uddannelse - Erhvervsuddannelse - Forskning: Hindringer for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab, KOM (96)462 endelig udg. af 2. oktober 1996. tø • • • • fortsat gjort fremskridt med hensyn til at fremme undervisning i og indlæring af de mindre udbredte sprog i Unionen, og hvori der undervises i mindre grad. været et kernepunkt for en bredere og mere pædagogisk - over for en teknologisk - brug af åben undervisning og fjernundervisning samt multimedier inden for forskellige uddannelsessektorer og ført til læseplaner, fremstilling af en alsidig og varieret uddannelsesordninger og andet pædagogisk materiale. række af undervisningsmateriale, givet nye muligheder for at kunne udveksle af viden og erfaring og derved formidle ekspertise og fremme innovation i de deltagende lande. været med til at sikre, at europæisk samarbejde bliver til gavn for alle medlemsstater ved at give de økonomisk dårligt stillede og/eller perifere lande større mulighed for at indgå i et samarbejde, end de ellers ville have haft. • medvirket til at sikre supplerende støtte fra en række forskellige kilder, hvilket har øget de samlede europæiske investeringer i mobilitet og samarbejde betydeligt. Inden for alt dette gør SOCRATES-programmet klare og tydelige fremskridt hen imod de mål, der er fastsat i artikel 126 i EF-traktaten(7), idet det bidrager til udviklingen af et højt uddannelsesniveau i Fællesskabet. Ligeså vigtigt er det, at det er med til at gøre den "Europæiske dimension i uddannelsen" til noget meningsfuldt for flere hundrede tusinde elever i alle aldre. Der er gjort betydelige fremskridt med hensyn til at forberede grunden for kunne lade alle disse positive forhold komme et bredere Europa til gode i overensstemmelse med bestemmelserne i afgørelsen. ffl. BEHOVET FOR AT ØGE FINANSIERINGSRAMMEN FOR SOCRATES For perioden efter 1997 vil de ressourcer, der er bevilget til SOCRATES, ikke længere være tilstrækkelige til at kunne nå de mål, der er sat i afgørelsen. Det fremgår helt klart af analysen af de første to år af programmet og de heraf følgende prognoser for de kommende år. Kommissionen foreslår derfor, at den samlede finansieringsramme for programmet forøges med 50 mio. ECU (eller 5,9%) for de to sidste år (1998 og 1999) af programmets første femårsperiode. Ud fra de erfaringer, der er gjort hidtil, anses det ikke for nødvendigt at foretage andre ændringer i afgørelsen. Begrundelsen for at Kommissionen foreslår denne forøgelse er anført nedenfor. 1. Behovet for at opnå en kritiske masse i målgruppen SOCRATES-programmets overordnede mål er at bidrage til uddannelse af høj kvalitet i Europa og at knytte Europa tættere til borgerne. Derfor er det af stor betydning, at der under alle programmets aktioner bevilges støtte til en kritisk masse af projekter og aktiviteter af høj kvalitet. Eftersom programmets målgrupper er meget store, skal der tildeles et stort antal støttebeløb. Som anført nedenfor i punkt 3 er det ikke muligt at opfylde programmets målsætning om opnåelse af denne kritiske masse gennem en yderligere nedskæring i det gennemsnitlige støttebeløb, der udbetales til de enkelte modtagere. Muligheden for et endnu højere selektionsniveau - også blandt højkvalitetsprojekterne - er uhensigtsmæssig. Det vil skabe forvirring hos et stort antal borgere på et tidspunkt, hvor det yderst livsvigtigt for Fællesskabet at bevise EF's imødekommenhed over for borgernes behov. (7) EFT C 224 af 31. august 1992. tt 2. Det nuværende høje niveau for ansøgninger om deltagelse I 1995, hvor programmet blev igangsat, var den samlede støtteansøgning på langt over 500 mio. ECU, hvilket var ca. tre gange højere end de disponible midler. I 1996 har man oplevet en endnu stærkere stigning i antallet af støtteansøgninger sammenlignet med 1995. For eksempel er antallet af skoler, der ønsker at deltage i skolepartnerskaber, vokset til det femdobbelte, og ansøgningerne er fordoblet inden for andre programområder som f. eks. voksenuddannelse og åben undervisning og fjernundervisning. I visse dele af programmet er de beløb, ansøgerne anmoder om, allerede ca. 9 gange større end det årlige disponible budget. Alt i alt er der ansøgt om mere end 700 mio. ECU i 1996 set i forhold til de 173 mio. ECU, der er afsat hertil. 3. Problemer som følge af utilstrækkelige budgetmidler Den manglende balance mellem udbud og efterspørgsel giver virkelig anledning til bekymring for et program som SOCRATES, som netop har mulighed for at bringe fordelene ved europæisk samarbejde ud til en meget stor del af befolkningen. Finansieringsrammen for programmet bliver stadig mere utilstrækkelig, hvilket giver navnlig anledning til følgende problemer: • Som følge af de finansielle begrænsninger er bevillingsniveauet for visse nøgleområder under programmet allerede faldet til et uforsvarligt lavt niveau. Æmsmiis-ordningen har været en af de mest vellykkede projekter i Fællesskabets støttepolitik. Nu er den en del af SOCRATES, men er stadig en nøglefaktor for opfyldelsen af programmets mål. Men den videre udvikling af Erasmus er bragt i fare som følge af de budgetmæssige problemer, der berører SOCRATES som helhed. Dette gælder såvel for tilskud til studentermobilitet som for støtte til udvikling af en europæisk dimension for studerende, som ikke deltager direkte i mobilitet: Tilskud til studentermobilitet er nok den bedst kendte søjle i Erasmus, men også den er truet. Det maksimale tilskud er på 5000 ECU pr. studerende, men hvis der tildeles støtte til alle støtteberettigede studerende inden for de godkendte Erasmus-udvekslingsprogrammer, ville beløbet pr. studerende for et helt akademisk år kun være på 750 ECU, eller 15% af det tilladte maksimumsbeløb, hvilket er utilstrækkeligt for dem, der har ikke har andre økonomiske midler. Fra nu af vil hvert enkelt universitet få en enkelt "Institutionskontrakt" med Kommissionen til samtlige deres aktiviteter vedrørende den europæiske dimension. Dette vil i særlig grad tilskynde institutionerne til at indtage et strategisk standpunkt til europæisk samarbejde, og vil sikre et udbytte på langt sigt af SOCRATES-bevilltngen. Universiteternes reaktion har været yderst opmuntrende. Næsten 1600 institutioner fra hele Fællesskabet har ansøgt om en kontrakt for det akademiske år 1997/98. Det samlede antal ansøgninger beløber sig til 250 mio. ECU. Med de nuværende tal ville hvert universitet kun kunne modtage et beløb i størrelsesordenen 10 000-50 000 ECU til hele spektret af aktiviteter, der vedrører den europæiske dimension. Hermed risikerer man at ødelægge hele den nye strategi for interuniversitært samarbejde i Fællesskabet. Situationen er den samme i tilfældet med Comenius, der drejer sig om samarbejde mellem skoler, hvilket er en af de vigtigste innovationer inden for SOCRATES. Hermed bringes den europæiske dimension ind, nemlig i uddannelserne for en meget bredere befolkning. Rygraden i ordningen er de multilaterale partnerskaber mellem skoler, der forbinder skoler i forskellige medlemsstater. Denne nye mulighed har skolerne i Europa ventet ivrigt på, men i de første to år har det maksimale tilskud til hver enkelt deltagende skole normalt kun været på 2000 ECU pr. år (3000 ECU til de skoler, der koordinerer samarbejdet). Dette tal er meget lavt, og med det pres, der er på uddannelsesbudgetterne i de enkelte lande i Fællesskabet, er det særligt vanskeligt for skolerne at opnå større supplerende midler fra andre'kilder. % For at få et maksimalt udbytte af fællesskabsmidlerne er det nødvendigt med følgende: en vis form for kontinuitet, så der kan skabes varige samarbejdsnet; en løbende indsprøjtning af "nyt blod" i form at nye deltagere; og formidling af resultaterne til ikke-deltagende institutioner og enkeltpersoner. Uden tilstrækkelige midler vil denne strategi blive ødelagt. Da der ikke er tilstrækkelige midler til at kunne imødekomme det nuværende behov, er de nationale centre blevet mere påholdende med at formidle oplysninger om programmet til brede kredse. Dette kan føre til, at nogle institutionstyper, dårligt stillede regioner og kategorier af enkeltpersoner, som ikke tidligere har deltaget i europæisk samarbejde, holdes ude. Med de begrænsede midler, der kan bevilges under visse dele af programmet, vil dette være til hinder for, at man kan opretholde princippet om lige muligheder, som er fastsat i afgørelsen, og det er netop et af de aspekter, som Europa-Parlamentet har lagt særlig vægt på under drøftelserne i forbindelse med programmets vedtagelse. 4. Stigende budgetmæssige problemer gennem resten af femårsperioden Selv om ansøgningstallet allerede har været højt i 1995 og 1996, er det ikke førend i 1997, og mere præcist fra 1998, at det vil slå igennem med fuld styrke. Dette skyldes følgende: • • • • Der vil være behov for at yde støtte til ikke kun nye initiativer, men også til en forlængelse af støtten i år 2 og år 3 for de flerårige projekter, som man under de fleste dele af SOCRATES opfordres til at etablere. Antallet af ansøgninger om støtte til nye projekter vil vokse voldsomt, når den fulde virkning af de informationskampagner, der blev gennemført i 1995 og 1996, slår helt igennem og udmønter sig i projektforslag. De tre nye medlemsstaters deltagelse i visse aktioner vil sandsynligvis også vise en markant vækst. Visse aktioner inden for programmet vil for første gang blive fuldt tilgængelige, blandt andet: - Institutionskontrakter inden for Erasmus. Som tidligere nævnt kender man allerede tallene for 1997 for denne aktion. Der er tale om ansøgninger for ca. 250 mio. ECU (+ 25% sammenlignet med 1996). - Tilskud til lærere til at deltage i efteruddannelseskurser (Comenius). Dette er vigtigt for at kunne sikre, at de innovative muligheder i projekterne til at fremme den europæiske dimension i undervisningen også rent faktisk finder vej til klasseværelset. Virkningerne af andre politiske tiltag, herunder især Det Europæiske År for Livslang Uddannelse(8) i 1996 og Det Europæiske År mod Racisme 1997(9), vil også kunne mærkes i form af øget efterspørgsel efter støtte inden for SOCRATES. Den af Kommissionen foreslåede budgetstigning retfærdiggøres af programmets aktuelle udformning samt af den aktuelle geografiske dækning. I stigningen er der ikke taget højde for de budgetmæssige (8) (9) Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 2493/95/EF af 23. oktober 1995 om at gøre 1996 til Det Europæiske År for Livslang Uddannelse, EFT L 256 af 26. oktober 1995, s. 45. Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 23. juli 1996 om Det Europæiske År mod Racisme (1997), EFT C 237 af 15. august 1996, s. 1. (ft konsekvenser en udvidelse af SOCRATES til de ti associerede lande i Central- og Østeuropa og Cypern vil få, idet denne også skal absorberes i løbet af den næste periode(l0). IV. KONKLUSIONER lovende første SOCRATES kan se tilbage på betydelige resultater i den første toårsperiode efter vedtagelsen. Men erfaringerne fra denne periode har vist, at programmet ikke vil kunne fastholde, konsolidere og bygge videre på disse forøgelse af finansieringsrammen for programmet, som skal implementeres i de sidste to år af programmets første femårsperiode ( 1998 og 1999). Hvis den samlede budgetsituation havde været bedre, ville Kommissionen ikke have tøvet med at fremsætte forslag om en meget større forøgelse af finansieringsrammen end foreslået. Dette ville være fuldt berettiget i lyset af cost-benefit-forholdet for den berørte aktivitet og de omtalte behov for ekstra ressourcer. resultater, medmindre der sker en betydelig Det beløb på 900 mio. ECU, der nu foreslås, er en forøgelse på omkring 6%, hvilket betragtes som et minimum for, hvad der er absolut nødvendigt, for at SOCRATES kan realisere de muligheder, det har for at dreje udviklingen i retning af et egentligt åbent område for samarbejde på uddannelsesområdet i Fællesskabet og undgå en udbredt desillusionering blandt en bred og indflydelsesrig kreds af europæiske borgere på et tidspunkt, der er af afgørende betydning for Fællesskabets videre udvikling. (10) De operationelle udgifter (tilskud), der direkte vedrører deltagelse af personer og institutioner fra de nye deltagerlande, vil blive dækket gennem bidrag fra de pågældende lande, enten udelukkende med midler fra landets nationale budget eller med midler dels fra landets budget og dels fra landets PHARE-bevilling (op til 10% heraf kan anvendes til dette formål). Men samarbejdet med de nye lande vil også betyde store udgifter for institutionerne i de lande der for øjeblikket deltager i SOCRATES. Forslag til afgørelse fra Europa-Parlamentet og Rådet om ændring af afgørelse 819/95/EF1 95 om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram Socrates EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 126 og 127, under henvisning til forslag fra Kommissionen2, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg3, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget4, i henhold til fremgangsmåden i artikel 189 B i traktaten5, og ud fra følgende betragtninger: Fællesskabets handlingsprogram SOCRATES etableres i kraft af Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995; denne afgørelses artikel 7 implementeringen af programmet i perioden 01. 01. 1995-31. 12. 1999; indeholder bestemmelser om finansieringsrammen til i følge fælleserklæringen fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedrørende ovennævnte afgørelse af 14. marts 1995 skal Europa-Parlamentet og Rådet to år efter igangsætningen af programmet foretage en evaluering af programmets resultater, og i den forbindelse forelægger Kommissionen dem en rapport ledsaget af de forslag, den finder hensigtsmæssige, herunder vedrørende den finansieringsramme, som er fastlagt af den lovgivende myndighed i henhold til den fælles erklæring af 6. marts 19956, og Europa- Parlamentet og Rådet skal snarest muligt træffe afgørelse om disse forslag7; 1 EFT L 87 af 20. april 1995, s. 10. 6 Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 om opførelse af finansielle bestemmelser i retsakter (95/C 293/03), EFT C 293 af 8. november 1995, s. 4. 7 EFT L 132 af 16. juni 1995, s. 18. <n i den rapport, som forelægges af Kommissionen8 i medfør af ovennævnte fælleserklæring, gøres der rede for resultaterne af programmet for de første to år efter vedtagelsen heraf; programmet er blevet meget positivt modtaget i undervisningskredse, og de i programmet iboende muligheder for at nå målene må bevares; der er allerede langt flere anmodninger om støtte, end der er midler til rådighed, og tallet vokser fortsat; der er et behov for at sikre, at den kritiske masse af støttemidler bevares for derved at sikre, at kvaliteten af de samarbejdsaktiviteter, der skal have støtte, ikke sættes på spil; der er behov for kontinuert at kunne yde støtte til projekter under deres udviklingsfase, men også for at afsætte tilstrækkelige midler til at kunne yde støtte til nye projekter og aktiviteter og derved bevare programmets mulighed for at bidrage til innovation; der er derfor behov for at få reguleret finansieringsrammen for programmet for at kunne bevare programmets kapacitet med hensyn til at opfylde de mål, der er fastsat i afgørelsen om iværksættelsen af programmet - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Artikel 7, stk. 1, i Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995 erstattes med følgende: Finansieringsrammen til gennemførelsen af dette program i den i artikel 1 nævnte periode andrager 900 mio. ECU Artikel 2 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. KOM(97) [. ] SD FINANSIERINGSOVERSIGT 1. AKTIONENS BETEGNELSE Ændring af Fællesskabets handlingsprogram Socrates, som blev iværksat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 19951 2. BUDGETPOST B3-1001 3. RETSGRUNDLAG Artikel 126 og 127 i EF-traktaten 4. BESKRIVELSE AF AKTIONEN 4. 1 Aktionens generelle formål Programmets vigtigste mål er at bidrage til udviklingen af en kvalitetsbetonet uddannelse gennem tilskyndelse til samarbejde mellem medlemsstaterne. De aktiviteter, der er planlagt inden for rammerne af programmet, tager sigte på at begunstige en gradvis etablering af et åbent område, et uddannelsens Europa, gennem udvikling af undervisningens evne til at tilpasse sig og foregribe de politiske, sociale, økonomiske og teknologiske ændringer, således at de unge samt de voksne studerende får en uddannelse, der giver dem mulighed for at leve og arbejde i Det Europæiske Fællesskabs nye ramme. Programmet tager særlig sigte på - at udvikle den europæiske dimension i studierne på alle niveauer for på basis af medlemsstaternes kulturarv at styrke idéen om, at vi er borgere i Europa; - at øge og forbedre kendskabet til sprogene i Den Europæiske Union, navnlig dem, som er mindst udbredt, og som der sjældent undervises i, for at øge forståelsen og solidariteten blandt befolkningerne i Den Europæiske 1 EFTnr. L 87 af 20. 4. 1995, s. 10. 5^5^63 Union samt fremme undervisningens tværkulturelle dimen sion; - at fremme et bredt og intensivt samarbejde i medlems staterne mellem institutioner på alle uddannelsestrin ved at udnytte deres intellektuelle og pædagogiske poten tiale; - at fremme lærernes mobilitet for at tilføre uddannelserne en europæisk dimension og bidrage til at forbedre lærernes kvalifikationer; - at fremme de studerendes mobilitet ved at give dem mulighed for at gennemføre en del af deres studier i en anden medlemsstat for at bidrage til at fremme den europæiske dimension i uddannelsen; - at tilskynde til kontakt mellem elever i Det Europæiske Fællesskab og samtidig fremme den europæiske dimension i undervisningen; - at fremme den akademiske anerkendelse af eksamensbeviser, studieperioder og andre kvalifikationer med henblik på at lette udviklingen af et åbent europæisk uddannelses - samarbej dsområde; - at fremme åben undervisning og fjernundervisning som led i aktiviteterne under programmet; - at fremme udveksling af information og erfaringer, for at forskellene ved de medlemsstaternes uddannelsessystemer kan blive en kilde til gensidig berigelse og stimulering. kendetegn særlige mellem og 4. 2 Periode, der dækkes af aktionen, og betingelser for dens fornyelse eller forlængelse Handlingsprogram for fem år (1995-1999). Fornyelse eller forlængelse afhængig af resultaterne af den foreløbige evaluering af programmet. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTER OG INDTÆGTER 5. 1 Ikke obligatoriske udgifter 5. 2 Opdelte bevillinger 5. 3 Indtægternes art: ingen 2/54 6. UDGIFTERNES OG INDTÆGTERNES ART Generelt anvendes princippet om tilskud til samfinansiering med andre offentlige eller private kilder (involverede institutionelle partnerskaber: universiteter og skoler, foreninger, der har deres virke på europæisk eller natio nalt plan, ikke-statslige organisationer, voksenuddan nelsesinstitutioner, lokale myndigheder, private initia tiver, virksomheder osv. ). Fællesskabets bidrag kan udgøre op til 75%. Tilskud i denne størrelsesorden kan bevilges til: - Projekter på områder, hvor fællesskabsforanstaltninger er en ny forteelse, hvor samarbejdet hidtil har ladt en del tilbage at ønske, og hvor Fællesskabet har et særligt stærkt ønske om at fremme et sådant samarbejde. - Projekter, der involverer en type organisation, som af vedtægtsmæssige årsager eller på grund af sin art ville have vanskeligt ved at opnå tilskud svarende til Fælles skabets bidrag (f. eks. velgørenhedsorganisationer og organisationer, der for en stor del er afhængige af deres indsats), eller medlemmers ulønnede og frivillige organisationer, som endnu ikke i større omfang har været involveret i det europæiske samarbejde. - Projekter, der gennemføres af organisationer, som hidtil først og fremmest har været involveret i rent nationale projekter, og hvor Kommissionen ser en særlig interesse i at tilføre de pågældende organisationers arbejde en tværnational dimension. - Projekter med deltagelse af medlemsstater, hvor det område, der er genstand for projektet, er mindre udvik let. - Projekter, der har til formål at frembringe produkter eller resultater af en sådan art, at Fællesskabet har en betydelig interesse i, at de udbredes i stort omfang. Der kan kun ydes 100% finansiering til undersøgelser og analyser udført af tredjemand eller undtagelsesvis til andre nøje dokumenterede formål. 3/54 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Metode til beregning af aktionens omkostninger (for bindelsen mellem individuelle og samlede omkostninger) 7. 1. 1 Generel baggrund Som resultat af en forligsprocedure er der bevilget 850 mio. ECU til Socrates-programmet for perioden 1995-99. Dette beløb er langt mindre end det af Kommissionen foreslåede beløb (1. 005,6 mio. ECU), selv om det skal dække behovene i et Fællesskab bestående af 15 medlemsstater og ikke længere 12 medlemsstater som på tidspunktet for Kom missionens første forslag. Beløbet skal ligeledes dække nye områder, som programmet er udvidet med under forhandlin gerne, som f. eks. voksenundervisning. Kommissionens oprindelige budgetoverslag har vist sig at være ovenud realistiske. I 1995, det første år af pro grammets løbetid, var det samlede finansieringsbehov på over 500 mio. ECU allerede ca. tre gange højere end budgetteret. I 1996 voksede behovet yderligere i forhold til 1995. F. eks. blev antallet af skoler, som ønskede at deltage i skolepartnerskaberne under Comenius, femdoblet på et år, og det beløb, som ansøgerne ansøgte om, var mange gange større end den bevilling, der var til rådighed i 1995 og 1996 til flere af programområderne, herunder områder, der ikke før havde været finansieret af Fællesskabet. Denne situation giver anledning til voksende bekymring, da hensigten med Socrates jo er at nå så mange som muligt inden for hvert undervisningsområde for at give borgerne en kraftig følelse af at høre til i Europa. Af flere grunde er det samlede behov endnu ikke slået igennem. Fra 1997, og navnlig 1998, vil behovet vokse på ny, bl. a. af følgende årsager: - projekternes flerårige karakter vil sætte sit præg. Det årlige budget vil skulle dække ikke alene "nye" projekter, men også det andet og det tredje år af de treårige projekter, der er fastsat på forskellige programområder ; - for så vidt angår ansøgningerne om støtte til de nye projekter vil de være påvirket af de oplysningskampagner og forberedende besøg, der blev gennemført eller vil blive gennemført i 1995, 1996 og 1997; - det er også tænkeligt, at de nye medlemsstater vil øge deres deltagelse væsentligt; 4/54 - visse nye aktioner vil blive gennemført, bl. a. : - "institutionskontrakten" i kapitel I (Videregående uddannelse - Erasmus), aktion 1. Efterspørgslen for 1997 i forbindelse med denne aktion udviser en stigning på 25% i forhold til det tidligere finansieringssystem og når alene for denne aktion op på 250 mio. ECU; - stipendier, der giver undervisningspersonale mulighed for at deltage i efteruddannelseskurserne i kapitel II (Skoleuddannelse - Comenius), aktion 3. 2; - virkningerne af visse andre fællesskabsforanstaltninger vil slå fuldt ud igennem, bl. a. Det Europæiske År for Uddannelse og Livslang Uddannelse (1996) og mod Racisme (1997). Kommissionen foreslår at hæve det samlede rammebeløb til programmet med 50 mio. ECU (5,9% af det rammebeløb, der allerede er fastsat). Dette beløb betragtes som det mindstebeløb, der er nødvendigt for at kunne opfylde programmets mål. Kommissionen ville ikke have tøvet det mindste med at foreslå et større beløb, såfremt budget situationen var gunstigere, og ville i hvert fald være gået op til det beløb, der var fastsat i det oprindelige forslag. Det bemærkes, at denne stigning retfærdiggøres af programmets udvikling inden for de nuværende geografiske rammer. Stigningen tager end ikke højde for de væsentlige budgetmæssige følger af udvidelsen af Socrates til de ti associerede lande i Central- og Østeuropa og til Cypern2. Denne udvidelse skal ligeledes absorberes i den periode, der er tale om3. 2 Afgørelsen om iværksættelse af Socrates nævner ligeledes muligheden for at udvide foranstaltningerne til Malta. Der er blevet ført forhandlinger med henblik på at arrangere Maltas deltagelse i programmet som led i forberedelserne forud for Maltas indtræden i Fællesskabet. Den maltesiske regering har imidlertid for nylig besluttet at indefryse sin ansøgning om medlemsskab, og Rådet har af denne grund foreløbig pålagt Kommissionen at indlede en serie praktisk orienterede drøftelser for at få præciseret de fremtidige forbindelser mellem Fællesskabet og Malta. Da det i skrivende stund ikke vides, hvilken holdning henholdsvis den maltesiske regering og Kommissionen i sidste instans vil nå frem til i dette spørgsmål, forudskikker nærværende dokument intet - i hverken positiv eller negativ retning - om, hvorvidt Malta eventuelt i fremtiden vil kunne optages i programmet. 3 Driftsomkostningerne i direkte tilknytning til deltagelsen af personer eller institutioner fra de nye deltagerlande dækkes af deltagerlandene selv. Der tages i denne forbindelse ikke hensyn til, om et givet lands bidrag finansieres alene over det nationale budget, eller det finansieres delvis over det nationale budget og delvis over de Phare-midler, som det pågældende land er blevet tildelt (højst 10% af det nationale Phare-rammebeløb kan anvendes til dette formål). Men samarbejdet med de nye lande vil ligeledes medføre væsentlige omkostninger for institutionerne i de 18 lande, der for tiden deltager i Socrates. Hvis ikke der stilles supplerende midler til rådighed til dækning af disse omkostninger, vil 5/54 7. 1. 2 Beregningsmetode Under hensyntagen til bestemmelserne i bilaget til afgørelsen tages der ved beregningen af de samlede omkostninger ved aktionen hensyn til dels det beløb pr. enhed, der skønnes passende for de forskellige former for støttede aktiviteter på grundlag af deres specifikke kendetegn, dels til hyppigheden (årlig udvælgelsesrytme) og antallet af projekter / personer, der udgør den kritiske masse for hver aktion. Der skal ligeledes tages hensyn til behovet for at sikre en fornyelse af støtten i en passende periode, der generelt ikke overstiger tre år i alt, og et tilstrækkeligt antal nye projekter til at sikre programmets nyskabende effekt. Ved beregningen af enhedsomkostningerne og det skønnede antal modtagere er der omhyggeligt taget hensyn til erfaringerne fra de to første år af programmet for så vidt angår nøgleelementer som f. eks. : - interventionsprocent; - det mindstebeløb, der er nødvendigt for at bevare til skuddets nytteværdi; - projekternes procentvise andel af de flerårige aktioner, der kræver fornyelse af den ydede støtte; - antallet af projekter / personer, der udgør den mindste kritiske masse for hver enkelt aktion. Det omtrentlige antal modtagere samt de gennemsnitlige beløb, der tænkes ydet inden for rammerne af de forskellige aktioner i 1998, er følgende: Kapitel I (Erasmus) - Aktion 1 (institutionskontrakter) : Inden for en generel nedre og øvre grænse på henholdsvis 10. 000 og 50. 000 ECU, vil hver institution i gennemsnit modtage 17. 000 ECU til samtlige sine aktiviteter med en europæisk dimension. Ca. 1. 586 institutioner vil blive støttet; - Aktion 1 (tematiske net) : Hvert net vil i gennemsnit modtage 70. 000 ECU. Dette vil gøre det muligt at videreføre finansieringen af 3 0 projekter, der udvælges i samarbejdet mellem medlemsstaterne ikke kunne fastholdes på det niveau, som Fællesskabets indsats hidtil har resulteret i. 6 / 54 1996 og 1997, og samtidig at opretholde muligheden for at finansiere fem nye net; - Aktion 2 (stipendier til fremme af mobilitet blandt studerende) : Går man ud fra, at efterspørgslen vil stige med så lidt som 1% - hvilket er væsentligt mindre end de foregående års stigninger - vil det højeste antal studerende, der vil kunne modtage et stipendium, ligge på ca. 182. 0004. Såfremt alle de studerende, hvis mobilitet er godkendt inden for rammerne af Erasmus, modtager et stipendium for at lette deres udlandsophold, vil hver studerende i gennemsnit modtage 4 00 ECU for et ophold på gennemsnitligt syv måneder (57 ECU pr. måned). Kapitel II (Comenius) - Aktion 1 (partnerskaber mellem skoler/europæiske uddan nelsesprojekter) : Hver deltagende skole vil i gennemsnit modtage 2. 000 ECU pr. år med tillæg af 1. 000 ECU i tilfælde af skoler, der udfører koordineringsopgaver, da disse opgaver kræver ekstraarbejde. Det samlede beløb, der er fastsat, vil gøre det muligt at støtte 8. 500 skoler. Dvs. at man nærmer sig Kommissionens mål om at knytte 10. 000 skoler til denne aktion inden for nær fremtid; - Der vil blive fastsat et budget på 5,3 mio. ECU ud over de 19,7 mio. , der er afsat til partnerskabsprojekterne. Dette vil skønsmæssigt give i alt 10. 000 undervisere og skoleledere mulighed for at deltage i udvekslinger og besøg; - Aktion 2 (tværkulturel undervisning): Hvert projekt vil i gennemsnit få tildelt 40. 000 ECU. Der er planlagt i alt 124 projekter, heraf 46 nye projekter og 78 projekter, for hvilke støtten vil blive fornyet; - Aktion 3 (3. 1: efteruddannelsesprojekter): Hvert projekt vil i gennemsnit modtage 20. 000 ECU. I alt vil 128 projekter blive støttet, heraf 28 nye projekter og 100 forlængelser; - Aktion 3 (3. 2: stipendier): Hver deltagende underviser vil modtage et stipendium på gennemsnitlig 1. 000 ECU. I alt vil ca. 1. 900 deltagere modtage et stipendium. i Socrates skal der sondres mellem Erasmus-studerende med og Efter Erasmus' optagelse uden (del-)mobilitetsstipendium, idet disse stipendier skal tildeles de studerende, der har størst behov. 7/54 Kapitel III (Tværgående aktioner) - Aktion 1 (punkt 2a: europæiske samarbejdsprogrammer): Hvert program vil i gennemsnit blive støttet med 75. 000 ECU. I alt 36 programmer vil blive støttet, heraf 14 nye og 22 forlængelser; - Aktion 1 (punkt 2b: efteruddannelse) : Hver deltagende underviser vil modtage et stipendium på gennemsnitlig 1. 000 ECU. Deltagerantallet vil ligge på i alt ca. 6. 900; - Aktion 1 (punkt 2c: undervisningsassistent i sprog): Hver af de påregnede 500 assistenter vil modtage et stipendium på 5. 300 ECU i gennemsnit for et fuldt undervisningsår; - Aktion 1 (punkt 2d: instrumenter og tests): Hvert projekt vil i gennemsnit modtage 85. 000 ECU. I alt 35 projekter vil blive støttet, heraf 10 nye og 25 forlængelser; - Aktion 1 (punkt 2e: fælles uddannelsesprojekter for unge): Hvert projekt vil i gennemsnit modtage 6. 000 ECU. I alt ca. 1. 770 projekter vil blive støttet; ca. 33. 000 unge og 3. 300 undervisere vil deltage i udvekslingerne; - Aktion 2: Hvert projekt vil i gennemsnit modtage 77. 000 ECU. I alt 85 projekter vil blive støttet, heraf 20 nye og 65 forlængelser; - Aktion 3: Denne meget varierede aktion vil f. eks. mulig gøre : • ydelse af støtte til ca. 20 tværnationale aktiviteter af forskelligt omfang (sammenlignende analyser, studiebesøg, udvekslinger af eksperter, konferencer, seminarer, pilotprojekter) vedrørende uddannelses politiske spørgsmål af fælles interesse; • stipendier på gennemsnitlig 1. 000 ECU, der skal gøre det muligt for ca. 1. 150 uddannelsespolitiske beslut ningstagere at gennemføre studiebesøg inden for ram merne af Arion-programmet; • fællesskabsstøtte til nationale centre vedrørende akademisk anerkendelse (Naric), idet hvert center mod tager 13. 3 00 ECU i gennemsnit; • støtte på gennemsnitlig 72. 000 ECU inden for voksen uddannelsessektoren. I alt 75 projekter vil blive støttet, heraf 30 nye og 45 forlængelser; 8/54 • ydelse af ca. 300 tilskud på gennemsnitlig 10. 000 ECU til foreninger mm. , som har deres virke i den euro pæiske uddannelsessektor; • tilskud til støtte for de nationale kontorers informa tionsvirksomhed; • finansiering af evalueringen og overvågningen af programmet. Det gennemsnit sbeløb, der vil blive ydet til de forberedende besøg, der skal støttes inden for rammerne af de forskellige programområder, vil ligge mellem 500 og 1. 000 ECU pr. person for et ugelangt besøg, inklusive alle rejse- og opholdsudgifter. Det nøjagtige beløb afhænger bl. a. af det planlagte besøgs varighed og rejsens længde. 7. 2. 3 Konsekvenser af den fastsatte stigning Den fastsatte stigning i rammebeløbet vil blive anvendt strategisk og ikke lineært. I en situation, der er præget af en kraftigt stigende efterspørgsel og budgetned skæringer, vil stigningen navnlig blive anvendt på en måde, der sikrer, - at det gennemsnitlige beløb for visse af programområderne ikke kommer ned under en minimumsgrænse, der er nødvendig for at sikre tilskuddets effektivitet og - i visse tilfælde - programmets troværdighed; - at i hvert fald et minimum af ressourcer forbliver disponibelt til nye projekter, hvorved programmets nyskabende virkning bevares; - at der skabes betingelser, der muliggør en vis stigning i antallet af projekter eller stipendiemodtagere. Dette er en nødvendig forudsætning for, at programmet bevarer sin gennemslagskraft, selv om målgrupperne klart vokser i flere af undervisningssektorerne i de forskellige fælles skabslande; - at man undgår en situation, hvor budgetnedskæringerne fører til, at der ikke er de nødvendige midler til at formidle resultaterne af de støttede projekter, hvilket vil skade rentabiliteten af de investeringer, der foretages med Fællesskabets støtte. For så vidt angår de enhedspriser, som ligger til grund for finansieringsforslaget, har man ved beregningen måttet tage hensyn til den situation, der allerede opstod i 1996, og som træder endnu klarere frem i 1997. En gennemgang af de 9/54 første to år viser nemlig, at støtten pr. enhed for visse af programmets nøgleområder allerede er ved at falde til et ekstremt lavt niveau. I visse tilfælde kan støtten vise sig utilstrækkelig til at sikre, at de ønskede resultater opnås. Man må undgå, at der opstår en situation, som er til fordel for de personer og institutioner, som råder over de største økonomiske ressourcer. Dette ville gå ud over programmets mulighed for at opretholde det i afgørelsen opstillede princip om lige muligheder. Endvidere har erfaringerne fra 1995 og 1996 vist, at såfremt der ikke er tilstrækkelige midler til at opfylde efterspørgslen efter visse typer kvalitetsbetonede tværnationale projekter og individuelle mobilitetsaktiviteter, vil det kunne afholde de nationale kontorer fra at sprede informationer om programmet til bredere kredse. Dette vil være til stor skade for de ugunstigt stillede institutionstyper, regioner og personkategorier, der endnu ikke har deltaget i det europæiske samarbejde og endnu ikke er helt klar over de muligheder, der ligger i Socrates. Bekymringerne vedrører især følgende punkter: - kapitel I (videregående uddannelse / Erasmus): I 1997 vil hver institution modtage et beløb på 16. 000 ECU i gennemsnit (mindst 10. 000 og højst 50. 000 ECU) til støtte for de aktiviteter med europæisk dimension, den gennem fører inden for rammerne af sin institutionskontrakt. Hvis alle studerende, der deltager i de af Erasmus godkendte udvekslingsprogrammer, modtager et stipendium for at rejse til udlandet, vil stipendiet pr. studerende, rejse og andre omkostningselementer endvidere beløbe sig til knap 550 ECU for et fuldt studieår (dvs. knap 55 ECU pr. måned). Det er ca. 11% af de 5. 000 ECU, der er maksimumbeløbet i henhold til afgørelsen. Det at være Erasmus-studerende indebærer ganske vist også visse ikke- pekuniære fordele, men det er alligevel indtrykket, at denne situation i høj grad vil kunne hindre et heldigt udfald af denne væsentlige del af Socrates. Den stigning, der er fastsat for 1998, vil i hvert fald kunne stabilisere stipendierne omkring knap 6 0 ECU pr. studerende og pr. måned og støtten til universiteterne omkring 17. 000 ECU pr. institution, trods det fortsat let stigende antal deltagere; - partnerskaberne mellem skolerne i kapitel II (Comenius). Disse partnerskaber, som i hvert enkelt tilfælde er ud viklet omkring et europæisk projekt, er selve grundlaget for det nye skolesamarbejde, der er et af de vigtigste led i Socrates. Støtten til hver skole, der deltager i et partnerskabsprojekt, andrager sædvanligvis kun 2. 000 ECU 10/54 pr. år (3. 000 ECU for de skoler, der koordinerer partner skaberne). Dette tal er ekstremt lavt, og de nationale uddannelsesbudgetter er så pressede, at skolerne næppe vil kunne skaffe yderligere finansiering fra andre kilder. I hvert fald må tallene stabiliseres og gøres til gennemsnitstal i stedet for maksimumtal. Samtidig bør antallet af deltagende skoler fortsat vokse, således at den første kritiske masse opnås; - det gennemsnitlige beløb pr. enhed, der ydes i forbin delse med flere af programmets aktioner til støtte for tværnationale samarbejdsprojekter, vil være klart fal dende i 1997. Dette gælder navnlig den tværkulturelle undervisning, de tværnationale Lingua-projekter, åben undervisning og fjernundervisning og voksenuddannelse. Den budgetmæssige stigning, der er fastsat i Kommis sionens forslag, vil gøre det muligt at undgå et fortsat fald i beløbet pr. enhed, i hvert fald i resten af den nuværende femårsperiode. 7. 2 Fordeling på aktionens enkelte elementer (mio. ECU) 1997 1998 1999 I ALT % 1995 + 1996 Videregående I. (Erasmus) addaimelse 1*W: m 102$ m$ 502,8 $ 5# Aktion 1 : Europæisk dimension 51,9 27,3 29,4 30,8 Aktion 2: Studerendes mobilitet 145,6 68,8 72,8 76,2 IIt Skoteuddanuelse {Comenius) 46*8 2&j6 34,2 35*8 145,4 16,1 Aktion 1 : Partnerskaber mellem skoler / europæiske projekter 30,0 19,7 24,7 26,1 Aktion 2: Tværkulturel undervisning 11,0 4,7 5,0 Aktion 3: Efteruddannelse 5,8 4,2 4,5 5,1 4,6 -3,1: Projekter 4,8 2,9 2,6 2,6 - 3,2: Stipendier til deltagerne Hl, Tværgående ^etioner 1,0 mfi 1,3 1,9 2,0 4$$ 4£J 5U 251,S 28,0 Aktion 1: Fremme af tilegnelse af sprogkundskaber (Lingua) 60,0 24,9 25,9 27,1 11/54 Aktion 2: Åben undervisning og fjernundervisning 11,4 6,3 6,6 6,9 Aktion 3: Udveksling af informationer og erfaringer 33,2 15,6 16,6 17,3 Socrates I ALT 348,9 171,5 185,5 194,1 900,0 100 % 12/54 7. 3. Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillin gerne Rammebeløb, der er fastsat for hele programmets løbetid (privilegeret reference): 900 mio. ECU I artikel 7 i afgørelsen om iværksættelse af programmet er der fastsat 850 mio. ECU (privilegeret reference). Europa- Parlamentet, Rådet og Kommissionen har aftalt, at Parlamentet og Rådet to år efter programmets iværksættelse skal evaluere de opnåede resultater. Med henblik herpå skal Kommissionen forelægge dem en rapport ledsaget af de forslag, den finder egnede, herunder forslag med hensyn til det rammebeløb, der er fastsat af lovgiver i henhold til den fælles erklæring af 6. marts 1995. Europa-Parlamentet og Rådet skal så hurtigt som muligt tage stilling til disse forslag5. Kommissionen har i henhold til denne fælles erklæring udarbejdet den omhandlede rapport6. Denne finansierings oversigt ledsager Kommissionens forslag, som går ud på at hæve programmets rammebeløb fra 850 til 900 mio. ECU. Anvendelsesperiode: 1995-1999 (i mio. ECU) 1995 1996 1997 1998 1999 I alt 175,9 173,0 171,5 185,5 194,1 900, 0 124,4 51,5 143,1 29,9 147,2 24,3 159,0 124,4 194,6 177,1 183,3 26,6 166,3 192,8 Forplig- telses- bevil. Beta lings- bevil. 1995 1996 1997 1998 1999 5 EFTm. L 132/18 af 16. 6. 1995. 6 KOM(97) [. ]. 13/54 ult. 27,8 27,8 I alt 175,9 173,0 171,5 185,5 194,1 900,0 14/54 Aktionsudgifter til undersøgelser, ekspertmøder osv. opført FB i mio, ECU Fordeling 1998 1999 I ALT - Undersøgelser - Ekspertmøder 0 , 5 00 0,500 1 , 0 00 0 , 2 50 0,250 0. 5 00 - Konferencer og kongresser Q,25Q 0,250 0,5QQ -Information og_ gørelser offentlig- 3,QQQ 3,000 6 , 0 00 JL^LX 4,QQQ 4 , 0 00 8,000 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Alle kontrakter, aftaler og retligt bindende forpligtelser indgået af Kommissionen og tilskudsmodtagerne giver mulighed for, at Kommissionen og Revisionsretten foretager kontrol på stedet hos både den direkte modtager af EF- tilskuddet og den indirekte modtager, såfremt der er tale om en decentralt styret aktivitet. Bl. a. kræves det af modtagerne, at de indsender en rapport og status, som gennemgås både med henblik på indholdet og med henblik på udgifternes støtteberettigelse i overensstemmelse med målet for Fællesskabets finansiering og under hensyntagen til de kontraktlige forpligtelser og principperne om sparsomme lighed og forsvarlig økonomisk forvaltning. Aftalerne mellem Kommissionen og de organer, der er udpeget til at styre de decentrale aktiviteter, vil indeholde mindsteklausuler, som de pågældende organer skal indføje i aftalerne med de endelige tilskudsmodtagere for at sikre bedst mulig beskyttelse af de endelige modtageres og Fællesskabets interesser. 9. OMKOSTNINGSEFFEKTIVITET 9. 1 Specifikke og målelige mål, målgrupper 9. 1. 1 Socrates-programmet som helhed Socrates-programmet tager sigte på at forbedre uddannelsens kvalitet ved at styrke samarbejdet og øge mobiliteten på europæisk plan. Med henblik herpå har programmet også som mål at skabe betingelserne for en bedre synergi mellem de 15/54 forskellige uddannelsessektorer. Programmet er relevant for og henvender sig til beslutningstagerne på uddannelses området under hensyntagen til deres rolle og behov (mobili tet, samarbejde om læseplaner osv. ). Programmet støtter ligeledes samarbejdet mellem sektorerne. Med hensyn til aktiviteternes omkostningseffektivitet belyser resultaterne fra de første to år, som fremgår af den rapport herom, der er udarbejdet i henhold til insti tutionernes ovennævnte fælles erklæring, flere væsentlige strukturelle aspekter, bl. a. følgende: - Den støtte, der er ydet til tværnationale projekter på flere af programmets områder, har ført til etablering af flere hundreder af multilaterale net, hvoraf størstedelen allerede har bevist, at de rummer muligheder for at blive varige samarbejdsstrukturer. De gunstige virkninger af denne etablering af net vil således kunne føles i en meget længere periode en den, hvori Socrates-programmets finansiering løber; - Støtten er ydet på en sådan måde, at alle medlemsstater har kunnet deltage fuldt ud i de forskellige former for samarbejde, herunder de stater, hvis periferiske beliggenhed og/eller økonomiske situation tidligere har udgjort en væsentlig hindring for det europæiske samarbejde; har der - Den ydede fællesskabsstøtte har vist sig som et effektivt instrument, de gjort projektansvarlige at skaffe yderligere midler fra andre kilder. Inden for den videregående uddannelse udgør Socrates-støtten i gennemsnit kun ca. 10% af de samlede omkostninger ved de forskellige mobilitetsforanstalt- ninger og 15% af omkostningerne ved de nye tematiske net; muligt det for Endvidere er der på grundlag af programmet gennemført en rationalisering af forvaltningsstrukturerne og en større decentralisering, som har mindsket afstanden til de personer, aktionerne henvender sig til. Men analysen af de første to år har ligeledes vist, at finansieringen af visse områder bliver stadig mere util strækkelig, navnlig for så vidt angår det mindstebeløb, der skal ydes, for at fællesskabsstøtten skal kunne bevare sin virkning. Kommissionens forslag, som denne finansierings oversigt er bilag til, har til formål at afhjælpe denne situation, i hvert fald til en vis grad (se punkt 7. 1 ovenfor). 16/54 Når Kommissionens foreslåede stigning medregnes, udgør det samlede rammebeløb for programmet i 1998 ca. 0,2% af det samlede fællesskabsbudget. 9. 1. 2 Specifikke aktioner Hvad angår de specifikke målelige mål er det omtrentlige antal projekter, som det påtænkes at støtte, anført under punkt 7. 1 ovenfor. Kapitel I - Videregående uddannelse - Erasmus Specifikke mål Aktion 1: Fremme af den europæiske dimension på universite terne 1. Institutionskontrakter Det mest fornyende element i kapitel I er institutions- kontrakten, som er indgået for første gang for studieåret 1997-1998 med universiteterne. Den vil resultere i en rationalisering af samarbejdsaktiviteterne, betydelige stordriftsfordele på områder af fælles interesse (sprog, forvaltning, boliger osv. ) og en meget større inddragelse af undervisningspersonalet og universitetsmyndighederne i samarbejdsaktiviteterne. Første del af ansøgningerne vedrørende institutions- kontrakten viser klart, at der ikke alene fortsat er et ønske om at fremme de studerendes mobilitet, som hidtil har været hjørnestenen i Erasmus-/Socrates-programmerne, men også en stor efterspørgsel efter støtte til aktiviteter, der skal indføre den europæiske dimension i de studerendes læseplaner i almindelighed. Der er navnlig tale om: - undervisernes mobilitet: Denne aktion er omkostnings effektiv på to planer: Den har en indbygget værdi, idet den fremmer forbedringen af studieplanerne i forbindelse med den videregående uddannelse og af undervisnings metoderne, og den er et vigtigt middel til at give en europæisk dimension til studierne for de studerende, der ikke direkte kan udnytte mobiliteten; - fælles udarbejdelse af læseplaner: Dette støtteelement er et godt middel til at styrke undervisningens innovative potentiale og kvalitet og samtidig tilføre alle de studerendes studier en europæisk dimension. Disse aktiviteter kan bestå i at udvikle kurser med specifikt europæisk indhold (f. eks. om fællesskabsret) henvendt til alle studerende. Ud over det læseplanssamarbejde, der 17/54 allerede blev støttet i forbindelse med det tidligere Erasmus-program, er der i Socrates-programmets Erasmus- del fastsat tre nye foranstaltninger med henblik på udarbejdelse af læseplaner, nemlig "magisterkurser", der opfylder et behov i visse sektorer, som mangler denne form for menneskelige ressourcer; europæiske moduler og integrerede kurser omfattende en specifik uddannelse ledsaget af en sproguddannelse; - intensive programmer: Disse programmer giver studerende og undervisere fra flere lande en værdifuld mulighed for at mødes og udveksle erfaringer, viden og idéer inden for rammerne af et koncentreret kursus. Mange af programmerne fører til udvikling af fælles undervisningsmateriale og fælles forskningsprojekter med deltagelse af undervisere og studerende. Universiteterne anerkender i stadig højere grad værdien af disse foranstaltninger, og efterspørgslen i 1997 er mere end dobbelt så stor som i 1996. Men de studerendes mobilitet er stadig et afgørende element i institutionskontrakterne. Fællesskabet yder to former for støtte : - støtte til fremme af kontakten mellem universiteterne for for ramme mobilitetens Der er tale om f. eks. akademisk anerkendelse, at skabe en optimal organisatorisk udfoldelse. modtagelse af de studerende, sproglig forberedelse, hen syntagen til de specifikke behov hos handicappede stude rende, der deltager i mobilitetsordningen osv. I forbin delse med institutionskontrakten skal hvert universitet indføre mekanismer, der kan lette styringen af den tvær nationale strøm af studerende, og udpege de ansvarlige centrale tjenester og de personer, der tager sig af disse opgaver i fakulteterne og afdelingerne. På denne måde vil man kunne sikre en omkostningseffektiv anvendelse af fællesskabsstøtten. Ansøgningerne fra universiteterne for studieåret 1997/8 viser, at universiteterne er blevet tilskyndet af institutionskontrakten til at etablere de hertil fornødne strukturer; - det europæiske meritoverføringssystem (European Credit Transfer System-ECTS): Dette system, der blev indført som pilotforsøg i perioden 1989/90-1994/95, udgør en effektiv ramme, inden for hvilken de mobile studerende kan opnå merit-points, der uden videre kan overføres mellem de forskellige europæiske universiteter. En evaluering af pilotfasen har vist systemets evne til at lette ud vekslingerne mellem studerende og øge udvekslingernes 18/54 kvalitet. Systemet har gjort kurserne væsentligt mere gennemsigtige, hvilket er nødvendigt med henblik på den akademiske anerkendelse og for det akademiske samarbejde i almindelighed. I 1995/96 blev pilotfasen udvidet til at omfatte næsten 1. 000 afdelinger eller fakulteter fordelt på ca. 230 institutioner. Det står klart, at når ECTS- systemet er tilgængeligt for alle institutioner i Europa efter iværksættelsen af bestemmelserne om institutions kontrakten, vil endnu flere institutioner være omfattet. Ca. to tredjedele af samtlige de universiteter, der søger om institutionskontrakter, har ansøgt om støtte til at indføre ECTS-systemet i mindst én afdeling eller ét fakultet. Dette repræsenterer en firdobling i forhold til antallet af institutioner, der for tiden anvender systemet. 2. Tematiske net net tematiske De udgør den anden stor nyskabelse i Socrates-programmets kapitel om videregående uddannelse. På grundlag af erfaringerne med de interuniversitære samar bejdsprogrammer (ICP) støtter Fællesskabet projekter, der omfatter universiteter, der er indbyrdes forbundet ved hjælp af tematiske net. Formålet er at fremme samarbejdet og kontakterne mellem fakulteterne og muliggøre over vejelser- om uddannelsernes fremtid fag for fag. Univer sitetsledelse er ligeledes et emne, der berøres. Disse net udgør således et forum for samarbejde, der er særlig egnet til at fremme synergien mellem læseplanerne og gennemføre analyser af fremtidige behov. Nettene vil således kunne give impulser og retningslinjer for universiteternes bestræbelser på at tilbyde en kvalitetsbetonet uddannelse, som tager hensyn til den igangværende socioøkonomiske udvikling. Nettene vil således fremme effektiviteten og føre til besparelser i forbindelse med de investeringer, hver enkelt institution foretager for at tilpasse og forbedre den. tilbudte undervisning. Fællesskabsstøtten er modtaget med stor velvilje af universiteterne, idet der er fremkommet næsten 500 tilkendegivelser om interesse for at etablere net. De 28 net, der er valgt, omfatter i gennem snit 70 universiteter. Ca. 85 foreninger og akademiske sam fund er ligeledes impliceret. Fællesskabsstøtten repræsen terede kun 15% af de samlede omkostninger ved de påtænkte netværksprojekter, men den har givet stødet til et væsent ligt forøget akademisk samarbejde i Fællesskabet. Der er således klart tale om en omkostningseffektiv aktion. 19/54 Aktion 2 : Tilskyndelse til mobilitet blandt de studerende og finansiering af mobilitetsstipendierne Fællesskabet arbejder inden for rammerne af Socrates videre med udviklingen af det stipendiesystem, der blev indført ved Erasmus, og som hidtil har gjort det muligt for over en halv million studerende at læse i udlandet. Der tages hensyn til de særlige behov hos økonomisk dårligt stillede studerende eller handicappede studerende. Samtidig vil Fællesskabet fortsætte og styrke et af de mest bemærkelsesværdige aspekter ved denne aktion, nemlig dens evne til at tilskynde studerende til at besøge lande, som bl. a. på grund af deres officielle sprog ikke ellers kunne have nydt godt af tilstedeværelsen på deres universiteter af unge fra andre medlemsstater. I øvrigt må det understreges, at de omkostninger, Fællesskabet påtager sig for at genetablere ligevægten i strømmen af studerende og fremme mobiliteten i almindelighed, reelt er meget beskedne. Fællesskabet dækker kun en forsvindende del af de samlede mobilitetsomkostninger. Fællesskabets initiativ har dog ført til samfinansiering fra offentlige og undertiden private instansers side, hvilket viser, at medlemsstaterne er blevet bevidste om nødvendigheden og værdien af mobi litet i den videregående uddannelse. Erasmus-programmets væsentlige kvantitative og kvalitative indflydelse på det europæiske samarbejde er genstand for en grundig og uafbrudt evaluering. For universiteternes ved kommende omfatter fordelene højere undervisningsstandarder, fordi viden og erfaring samles i en fælles pulje, bedre sprogundervisning, mere effektiv formidling af oplysninger, forbedring af den akademiske anerkendelse og bedre interne administrationsprocedurer, bl. a. for så vidt angår styringen af det internationale samarbejde på institutions-, univer sitets- og afdelingsplan. Det nye eller intensiverede sam arbejde på forskningsområdet har også vist sig at være resultat af en række tætte kontakter mellem det akademiske personale, som Erasmus støtter. De fleste af de studerende, der deltager i Erasmus, føler, at deres akademiske erfaringer er blevet beriget af hyppige kontakter med underviserne på værtsuniversiteterne. Undersøgelser vedrørende tidligere deltagere viser, at kandidaterne takket være Erasmus-erfarin gerne lettere får arbejde og hyppigere ender i stillinger, der kræver international viden og erfaring. Målgruppe Målgruppen for Erasmus er de 5. 600 højere læreanstalter, de 600. 000 universitetslærere og de 11 millioner studerende i 20/54 medlemsstaterne. Erasmus-kapitlet er åbent for alle studie områder og alle former for højere læreanstalter. Der vil dog blive lagt særlig vægt på at støtte højere lære anstalter, der ikke har status som universiteter, og som ikke råder over de samme infrastrukturer som universi teterne, samt visse studieområder, der kræver en særlig tilskyndelse, som f. eks. sprog og uddannelse af undervis- ningspersonale. Budget Budgettet for aktion 1 (29,4 mio. ECU i 1998) udgør 29% af det samlede budget for kapitel I. Størstedelen af budgettet vedrører de under a) ovenfor nævnte aktiviteter, som danner grundlag for udviklingen af samarbejdsaktiviteterne. I de seneste år er Fællesskabets finansielle bidrag til universiteterne til disse aktiviteter faldet væsentligt, hvorefter der er opnået en god omkostningseffektivitet. Det fastsatte budget tager især sigte på at opretholde en begrænset støtte til samtlige højere læreanstalter, der tilbyder kvalitetsbetonede aktiviteter med en europæisk dimension. Denne støtte har nemlig, selv om den kun tegner sig for en meget lille del af de samlede omkostninger, vist sig afgørende for, at læreanstalterne kan skaffe midler fra andre offentlige og private kilder. De aktiviteter, der tager sigte på at indføre den europæiske dimension i studierne for alle studerende, vil blive prioriteret. Disse foranstaltningers strategiske betydning må endnu en gang understreges. De gør det muligt for de studerende, der ikke tager på studieophold i udlandet - dvs. langt de fleste af de studerende - at opnå en intellektuel og social "kvalifikation" af europæisk til snit, som giver dem mulighed for at udvikle sig inden for Fællesskabets nye rammer, nyde godt af den, gøre deres egen medlemsstat mere åben og tilføre den kvalifikationer, der er i pagt med de nuværende socioøkonomiske behov. Disse aktiviteter har en dokumenteret virkning, der gør det rime ligt at forvente en overordentlig gunstig omkostningseffek tivitet. 1998 vil være det første hele år for de tematiske net, idet der endnu skal ydes støtte til de net, der blev støttet for første gang i 1996 og 1997, ud over støtten til årets net. Deres andel af det samlede budget for kapitel I er ca. 2,4%. Aktion 2 tegner sig for den største del af budgettet for kapitel I (71%) og for 39% af det samlede budget for pro grammet. Merværdien hidrørende fra Fællesskabets aktion 21/54 vedrørende studerendes mobilitet anerkendes af de nationale instanser, universiteterne, de unge og deres familier. Når man betænker det store antal studerende, der nyder godt af denne mobilitet, den rolle som drivkraft for samarbejdet, denne fysiske mobilitet har spillet, og Erasmus-programmets betydning som bevis for og manifestation af nærheden mellem Det Europæiske Fællesskab og borgerne under regeringskonfe rencen, synes forholdet mellem omkostninger og effektivitet endnu en gang at være overordentlig positivt. Derfor har de studerendes mobilitet fortsat høj prioritet i Socrates- programmet. Kapitel II - Skoleuddannelse - Comenius Kapitel II udgør en virkelig nyskabelse i forbindelse med Fællesskabets indsats på uddannelsesområdet. Det er det første instrument til fremme af det europæiske samarbejde på fællesskabsplan omfattende institutioner på alle trin - førskole-, primær- og sekundærtrinnet. Det er en stor udfordring at gøre denne del af programmet til en succes. Dette skyldes dels målgruppens størrelse. De lande, der i dag deltager i Socrates, har ca. 307. 000 skoler, 4 millioner lærere og ca. 70 millioner elever i skole- og førskolealderen. Formidlingen af oplysninger til alle, der potentielt er interesseret, er således et stort arbejde. Endvidere kan skolesektoren ikke hente støtte i den samme tradition for internationalt samarbejde, som de videre gående uddannelser. Hertil kommer, at skolerne generelt har mindre mulighed for selvforvaltning end de højere lære anstalter. Specifikke mål Aktion 1: Partnerskaber mellem skoler Ved at samle flere skoler fra mindst tre medlemsstater udgør partnerskaberne en samarbejdsramme med stor pædago gisk værdi, eftersom de opbygges på grundlag af skole projekter (europæiske uddannelsesprojekter), der er ved taget af hele skolen. De medfører en pædagogisk aktivitet og gør det muligt for elever og lærere at opnå skoleresul- tater på det sociale og personlige plan, der har varig virkning. Dette er ikke alene konstateret i forbindelse med pilotaktionen før iværksættelsen af denne foranstaltning under Socrates, men også bekræftet af erfaringerne fra de første to år af Socrates-programmet. Det europæiske uddannelsesprojekts iboende pædagogiske værdi, som danner grundstammen i partnerskaberne, og den prioritet, der gives projekter, som omfatter effektive mekanismer til formidling af erfaringerne, sikrer en for- 22/54 stærkende virkning og positive afledte indvirkninger på skolens socioøkonomiske miljø og på andre skoler i de pågældende områder. Denne aktion forventes gennem partnerskaberne at berøre mindst 10. 000 skoler inden udgangen af de første fem år efter Socrates-programmets iværksættelse, mange tusinde lærere og flere hundrede tusinde elever med enhedsomkost ninger pr. skole i en beskeden størrelsesorden (2. 000 ECU for en deltagende skole og 3. 000 ECU for en koordinerende skole). Det må dog som nævnt ovenfor forhindres, at dette beløb pr. enhed kommer under dette niveau, som betragtes som det minimum, der er nødvendigt for at motivere sko lerne. De aktiviteter, der berettiger til modtagelse af fællesskabsstøtte, går især ud på at muliggøre samarbejdet uden at ty til fysisk mobilitet, undtagen i forbindelse med udvekslinger og studieophold for lærerne og studiebesøg foretaget af skolelederne. Der kan således forventes en høj og varig effekt med minimale omkostninger; en meningsmåling foretaget blandt skoledirektørerne viser, at de næsten alle erklærer sig potentielt villige til at deltage i partner skaber. Allerede på dette tidlige stadium er det klart, at de multilaterale skolepartnerskaber indfrier løfterne fra den tidligere pilotaktion. Erfaringerne fra de første to år med Socrates har vist, at partnerskaberne udgør en effektiv ramme for udviklingen af en bred vifte af samarbejdsaktivi teter og -initiativer mellem skolerne og for indførelsen eller styrkelsen af den europæiske dimension i klasserne. Partnerskaberne har også muligheder som kilde til nyska belser og professionel udvikling af lærerne gennem de intense tværnationale kontakter mellem kolleger og frem stilling af nyt undervisningsmateriale. De siges også at have en positiv virkning på de deltagende elevers generelle motivation for at lære. Ved at arbejde med andre elever på et fælles projekt, der er en følge af hovedlæseplanen, får eleverne et meget bedre indblik i livet og skolegangen i andre europæiske lande. Anvendelse af nye informations- og kommunikationsteknologier for at opretholde kontakterne med partnerskolerne i udlandet gør eleverne fortrolige med dette væsentlige aspekt af det moderne samfund. Ud over de egentlige projekter bidrager stipendierne til læreudvekslinger og til lærernes praktikophold i virksom heder og andre organisationer uden for undervisnings sektoren til en klarere forbindelse med de lokale virksom heder og en mere effektiv forberedelse af eleverne til arbejdslivet. Studiebesøgene gør det ikke alene muligt for skolelederne at blive fuldt ud orienteret om de partnere, 23/54 der er involveret i deres "skole"-projekter, men også at foretage en kritisk sammenligning af forvaltnings- og ledelsesmetoderne i de forskellige landes skoler. Dette kan bidrage væsentligt til en forbedring af kvaliteten af de almindelige uddannelsestilbud. Aktion 2: Undervisning af børn af vandrende arbejdstagere, sigøjnere og andre ikke-bofaste personer samt tværkulturel undervisning. Betydningen af denne aktion som instrument til fremme af den sociale samhørighed i det nuværende samfund, der bliver stadig mere multikulturelt, bliver stadig mere åbenlys. Dette vil navnlig gælde i 1998 og 1999, idet aktionen vil blive rammen om et voksende antal initiativer som følge af Det Europæiske År mod Racisme i 1997. Der findes nu børn af vandrende arbejdstagere, sigøjnere og andre ikke-bofaste personer på et meget stort antal skoler. De skal have adgang til en undervisning, som virkelig fremmer lige muligheder. Endvidere kræver den politiske og sociale situation en stærk indsats for at sikre alle en tværkulturel undervis ning. De specifikke aktiviteter, der er omfattet af denne aktion 2, kan betragtes som et laboratorium og en kilde til fornyelse til gavn for alle unge. De behandlede emners relevans fremgår tydeligt af erfarin gerne fra 1995 og 1996: - indførelse af indvandrersprog som fremmedsprog for samt lige elever; - bevidstgørelse om den indflydelse, det formelle ordfor råd, der anvendes i klasserne (undervisningssproget), har på de resultater, der opnås af elever fra ugunstigt stillede miljøer; - anvendelse af nye teknologier og navnlig af åben under visning og fjernundervisning over for sigøjnere og ikke- bofaste personer; - indførelse af tværkulturelle holdninger i den almindelige undervisning for at fremme forståelsen af de forskellige kulturer, religioner og sprog; - skabelse af forudsætningerne for udøvelsen af et aktivt europæisk borgerskab på grundlag af gensidig respekt og 24/54 menneskerettigheder for alle, uafhængig af kultur, race og tro; - renovering af skoler og bysaneringsprojekter, der koncen trerer sig om de specifikke behov, der opstår for skoler i de vanskelige storbykvarterer; dette kræver holdnings bearbejdelse og integreret samarbejde mellem skoler, lokale myndigheder, elever, forældre og lokale sammen slutninger. De alvorlige integrationsmæssige, undervisningsmæssige og sociale problemer, der opstår for indvandrerbørn (9% af de skolesøgende børn i Europa), navnlig i de vanskelige stor bykvarterer, de genopdukkende fremmedfjendske og voldsomme holdninger og tilstrømningen af ikke-bofaste personer og sigøjnere fra Østeuropa (én million unge i skolealderen) gør denne problematik meget aktuel. Mere effektive aktioner sikres ved udvekslinger af erfaringer og en bedre uddan nelse af de pågældende lærere. Udvidelsen af disse aktioner til at omfatte hele undervisningssektoren vil føre til betydelige stordriftsfordele og en forbedring af de an vendte mekanismer. Aktionernes pædagogiske resultater vil også smitte af på andre befolkningsgrupper, der trues af udelukkelse. Fællesskabsbidraget er koncentreret om aktivi teter, der kan overføres, og som har et stort undervis ningsmæssigt potentiale, samt om deres udbredelse. Derfor er det i reglerne for deltagelse bestemt, at der i frem tiden i hvert deltagerland (mindst tre lande) skal være mindst to skoler, der er inddraget i projektet. Der gives høj prioritet bl. a. til projekter, der indeholder anvis ninger på, hvorledes de skal videreformidles. Der er allerede opnået en god balance mellem aktionens for skellige målgrupper, idet ca. 4 0% af projekterne vedrører forbedring af skoletilbuddene til børn af vandrende arbejdstagere, 3 0% tager sigte på at opfylde behovene hos sigøjnere og ikke-bofaste personer, og de sidste 30% ved rører tværkulturelle spørgsmål om skoleundervisningen i almindelighed. Aktionen er meget omkostningseffektiv, navnlig i betragt ning af kravet om et større antal deltagende skoler. De europæiske net, der støttes, viser sig at være et effektivt middel til udveksling af idéer og eksempler på god praksis og et kommunikationsmiddel, der kan anvendes til belysning af tværkulturelle problemer i almindelighed. Endvidere resulterer en stor procentdel af de støttede projekter i konkrete produkter, der har følger, der rækker langt ud over de skoler, der direkte deltager i nettene. Det drejer sig f. eks. om manualer og undervisningsmateriale til brug 25/54 for børn af vandrende arbejdstagere, sigøjnere og andre ikke-bofaste personer, om læringsmoduler til den tvær kulturelle undervisning og om etablering af databaser, der kan lette samarbejdet mellem de forskellige landes institu tioner. Der findes bl. a. en database indeholdende ca. 5. 000 referencer til organisationer og institutioner, der er aktive på dette område, og en database for alt undervis ningsmateriale til brug for den tværkulturelle undervisning i Europa. Et andet forhold, der vil øge omkostningseffek tiviteten, er, at projekterne omfatter åben undervisning og fjernundervisning, som er midler, der giver større mulighed for at nå ikke-bofaste personer og sikre dem adgang til en undervisning af højere kvalitet. Aktion 3: Ajourføring af undervisningspersonalets kvalifi kationer Det ligger i denne aktions karakter, at den har store muligheder for at virke forstærkende. Dels henvender den sig først og fremmest til de personer, der har ansvaret for, at undervisningspersonalets kvalifikationer ajour føres, dels omfatter den alle, der beskæftiger sig med uddannelse, og som på afgørende måde bidrager til uddan nelsens kvalitet. Herved bidrager den til, at uddannelsen betragtes som et hele, idet vejledning og psykopædagogisk hjælp integreres. Resultatet er således øget effektivitet med et beskedent bidrag. Aktionen tager især sigte på at tilføre ajourføringen af kvalifikationer en europæisk dimension, at overføre posi tive erfaringer og skabe undervisningsmateriale. Dette skulle give stordriftsfordele gennem udvidelsen af den vifte af redskaber, der stilles til rådighed for efter uddannelsen af dette personale. Et væsentligt aspekt er efteruddannelsen af undervisere, som beskæftiger sig med dårligt stillede personer, samt forbedringen af indsatsen for at forhindre nederlag i skolen - en vigtig faktor i forbindelse med den strategiske investering af EF-støtten, eftersom den skal bidrage til at undgå de meget større menneskelige og finansielle omkostninger i forbindelse med en høj frafaldsprocent i medlemsstaternes uddannelses systemer. Deltagelse af flere efteruddannelsesinstitutioner fra for skellige lande i forberedelsen og tilrettelæggelsen af kur serne og den efterfølgende deltagelse af undervisere fra flere lande i kurserne giver aktionen en påviselig merværdi i forhold til de efteruddannelsesaktiviteter, der alene ud vikles og tilbydes på nationalt plan. 26/54 Retningslinjerne for aktionen (fælles projekter og udar bejdelse af undervisningsmateriale) vil fremme udbredelsen af de mest lovende dele af medlemsstaternes efteruddan- nelsesordninger, uden at det går ud over disses mangfol dighed. De projekter, der støttes som led i denne aktion, er meget omkostningseffektive. Hvert projekt fører til planlægning af et efteruddannelseskursus, der kan gennemføres inden for en bestemt frist, nemlig skoleåret efter det skoleår, i hvilket støtten blev tildelt. Hvert projekt afføder i denne periode 1,5 kurser, men i virkeligheden er tallet meget højere, idet en væsentlig del af kurserne vil blive afholdt flere gange. En anden effektivitetsfremmende faktor er forbindelsen mellem de kurser, som denne aktion resulterer i, og tildelingen af stipendier til deltagerne i kurserne. Samtidig er det forhold, at stipendierne i henhold til aktionens afsnit 3. 2 er forbeholdt deltagerne i kurserne i henhold til afsnit 3. 1, en vigtig garanti for, at kvali teten er god, og at stipendiemidlerne anvendes optimalt. Der er i 47 tilfælde ydet støtte til projekter fra 1995, hvilket har resulteret i 81 europæiske kurser, som giver fra 2. 200 til 2. 500 undervisere mulighed for efteruddan nelse. Aktionens omfang vil vokse væsentligt i de kommende år. Det skal også bemærkes, at der lægges særlig vægt på, at de kompetente myndigheder i de deltagende lande anerkender den efteruddannelse, der finder sted som led i aktionen. Så ledes vil de støttede aktiviteter være tilbøjelige til at blive bedre integreret i undervisningssystemerne, hvilket sikrer, at fællesskabsinvesteringen får virkninger på læn gere sigt. Generelt er denne aktion en af de Socrates- aktioner, som har til formål at virke forstærkende. I denne forbindelse udgør lærerne og de øvrige medlemmer af undervisningspersonalet en ideel målgruppe. Målgruppe Comenius henvender sig til skoler på alle undervisningstrin (ca. 307. 000 i Fællesskabet), elever, herunder børn af vandrende arbejdstagere og sigøjnere (der er ca. 7 0 millioner elever på sekundær-, primær- og førskoletrinnet) og undervisningspersonale (> 4 millioner i Fællesskabet). Den fremgangsmåde, der anbefales i forbindelse med aktio nerne i denne del af programmet, går ud på at øge antallet af indirekte modtagere. De direkte modtagere kan kun blive en lille procentdel af denne meget store målgruppe. Derfor koncentrerer de fastsatte foranstaltninger sig om fire elementer: 27/54 - etablering af partnerskaber og net; - udbredelse af de opnåede resultater; - efteruddannelse af lærere og undervisningspersonale i almindelighed med henblik på at øge den forstærkende virkning; - tilrettelæggelse af kurser og udarbejdelse af undervis ningsmateriale, der kan anvendes i lang tid. Da målgruppen for denne aktion er så stor, er individuel mobilitet ikke i sig selv hovedmålet. Men en vis mobilitet er nødvendig for at støtte oprettelsen, vedligeholdelsen og den senere udvikling af nettene, for at teste modulernes, kursernes og undervisningsmaterialets levedygtighed og sam menligne de modeller, der anvendes i de forskellige del tagerlande. Da efteruddannelsesinstitutionerne er en mere begrænset målgruppe end skolerne, er det hensigten på længere sigt at nå frem til dem alle, direkte eller indirekte, gennem de støttede aktiviteter. Budget De bevillinger, der skønnes nødvendige til disse tre aktio ner, anvendes under hensyntagen til ovennævnte fremgangs måde og følgende forhold: - af Comenius-budgettet tildeles aktion 1, som har den største målgruppe. Men på grund af det begrænsede budget må det forudses, at kun en lille procentdel (3%) af de skoler, som i princippet ønsker at deltage i et partner skab, kan modtage støtte - også selv om støtten holdes på et meget lavt niveau. Der kræves en større forøgelse, hvis aktionen skal have nogen reel mening fra et kvantitativt synspunkt og nå ud til 10% af Fællesskabets skoler; - budgettet for aktion 2 andrager 15% af Comenius-budget- tet. Dette anses for et absolut minimum i betragtning af, at de sociale problemer, som aktionen er rettet mod, vokser i omfang; - budgettet for aktion 3 falder i to dele: del 3. 1 vedrører udvikling af projekter, der fører til oprettelse af efteruddannelseskurser; del 3. 2 vedrører ydelse af stipendier til deltagerne i de således udviklede kurser. Budgettet for aktionen, som udgør 13% af hele Comenius- 28/54 budgettet, vil blive fordelt i forholdet 58:42 mellem disse to bestanddele. Kapitel III - Tværgående aktioner Dette kapitel indeholder de tværgående aktioner, som gælder for alle uddannelsesniveauer, og som supplerer dem, der blev præsenteret i de to foregående kapitler. Aktion 1: Fremme af sprogkundskaberne i Fællesskabet (Lingua) Specifikke mål Denne aktion omfatter en række sammenhængende aktiviteter, der tager sigte på at fremme kendskabet til Fællesskabets sprog på uddannelsesområdet (se andet mål, afsnit 4. 1 ovenfor). Den viderefører og forstærker aktionerne under Lingua-programmet (1990-1994) med sigte på uddannelses sektoren. Mere specifikt har aktionen følgende mål: - at fremme det tværnationale samarbejde for at forbedre kvaliteten af undervisningspersonalets grund- og efter uddannelse gennem udarbejdelse af fælles uddannelses projekter for sproglærere; - at fremme nuværende og fremtidige sproglæreres mobilitet, for at de kan få direkte kontakt med sproget og livs førelsen i en anden medlemsstat i Fællesskabet; - at fremme samarbejdet om udvikling af nyskabende under visningsmateriale og -metoder, især for de officielle sprog i Unionen, der er mindst udbredt, og som der derfor kun undervises i i mindre målestok; - at stimulere unges motivation for at lære og kommunikere på et andet sprog, navnlig unge, som gennemgår en teknisk og faglig uddannelse, der kun omfatter lidt sprogunder visning. Hvad angår de forskellige delaktioners omkostningseffekti vitet bemærkes følgende: -i de europæiske samarbejdsprogrammer med henblik på af sproglærere, som støttes i henhold til uddannelse aktionens punkt 2 a ), er næsten samtlige Linguas målsprog repræsenteret. De projekter, der hidtil er blevet støttet under Socrates, er kendetegnet ved en voksende spredning af de emner og områder, der tages op. Der lægges vægt på nøgleområderne i forbindelse med innovation, f. eks. tidlig fremmedsprogsundervisning, anvendelse af multi- 29/54 media og andre nye teknologier og den rolle åben under visning og fjernundervisning spiller i forbindelse med uddannelse af sproglærere. Som de tidligere evalueringer har vist, har de europæiske samarbejdsprogrammer væsent lig indflydelse på kvaliteten af den undervisning af sproglærere, der bl. a. finder sted i de deltagende institutioner. Gennem disse institutioners aktiviteter er de udviklede moduler, materialer og læseplaner vigtige nyskabende faktorer, som bidrager ikke alene til forbed ring af undervisernes sprogkundskaber og deres selvtil lid, når det drejer sig om at anvende målsproget, men også til at øge deres forståelse af sprogets kulturelle baggrund og forbedre deres tekniske kvalifikationer og metoder. De net af institutioner, der etableres i forbin delse med programmerne, giver gode formidlingsmuligheder, hvis potentiale i fremtiden vil blive udnyttet systema tisk; for som skal gøre det muligt sig stipendierne, sproglærere at (punkt 2 b) i i en anden medlemsstat efteruddanne aktionen), når ud til bredere kredse inden for rammerne af Socrates, idet de også ydes til undervisere, der ønsker at undervise i andre fag på et fremmedsprog. Denne støtte har flere følgevirkninger: den øger sproglærernes tværnationale mobilitet, forbedrer kvaliteten af sprog undervisningen, styrker den kulturelle og europæiske dimension i klasserne, bidrager til at øge undervisernes faglige motivation i almindelighed og skaber en voksende reserve af personer, der har potentiale til at gennemføre andre former for samarbejde inden for rammerne af Socrates, såvel under Lingua-programmet som på skolesam- arbejdsområdet (Comenius). Der er således tale om en foranstaltning, der indebærer begrænsede enhedsomkost ninger, men har stor effekt. Dens effektivitet vil blive øget gennem en nærmere tilknytning til ovennævnte euro pæiske samarbejdsprogrammer; første fase af pilotaktionen for undervisningsassistenter (punkt 2 c) i aktionen) har afdækket flere forhold, der har direkte betydning for foranstaltningens omkostnings effektivitet. Foranstaltningen har betydning, fordi den indebærer en udvidelse af begrebet "undervisningsassi stent i sprog" og en forøgelse af antallet af velegnede stillinger i Europa. Linguaprogrammets foranstaltninger for undervisningsassistenter er nyskabende, idet de kun omfatter fremtidige sproglærere. Endvidere lægges vægten på undervisningsmetoder og ikke kun på en forbedring af sprogkundskaberne. Endelig prioriteres de sprog, der har mindst udbredelse i Den Europæiske Union, højest. Aktionen bidrager til forøgelse af kvaliteten og mang- 30/54 foldigheden i sprogundervisningen, navnlig ved at udvide de fremtidige læreres kendskab til det sprog, de skal undervise i, og det pågældende lands kultur, ved at hjælpe nye sproglærere med at føje et nyt sprog til deres repertoire, ved at udvide det udvalg af europæiske sprog, der undervises i på skolerne, og ved at tilskynde flere elever - og lærere og forældre - til at lære et nyt euro pæisk sprog. Det bemærkes, at der før denne aktions iværksættelse kun var tre af de deltagende lande, der havde programmer for ophold som undervisningsassistenter, og de omfattede kun de mest almindelige sprog; - samarbejdsprojekterne med henblik på udvikling af værk tøjer, der kan anvendes i sprogundervisningen og -lærin gen (læseplaner, materiale, evaluerings- og bedømmelses- instrumenter osv. ), som støttes i henhold til punkt 2 d) i Lingua, har vist sig at være et middel til stimulering af innovationen, navnlig inden for produktion af under visningsmateriale. De produkter, der udvikles i denne forbindelse, indebærer bl. a. anvendelse af informations- og telematikteknologierne, navnlig af CD-ROM og Internet, som hjælpemidler i forbindelse med undervisning og læring; sprogindlæringens kulturelle dimension; tidlig fremmedsprogsindlæring, vurdering af sprogkundskaber; udvikling af værktøjer, der giver unge, som undervis ningsmæssigt er vanskeligt stillet, bedre mulighed for at deltage i mobilitetsprogrammerne og drage fordel af dem; - de fælles uddannelsesprojekter, der støttes i henhold til punkt 2 e) i aktionen, yder et reelt bidrag til unges motivation og sprogkundskaber, navnlig unge, der ikke i almindelighed har mulighed for at lære sprog. Ca. 56% af deltagerne følger en erhvervsmæssig eller teknisk uddan nelse. Prioriteringen af de sprog, som er mindst udbredt, og som der sjældent undervises i, er ved at slå igennem. Projekterne dækker mange forskellige emner; hvert projekt skaber praktiske og konkrete resultater, som f. eks. udstillinger, publikationer, tekniske ordlister, tospro gede multimedieprogrammer osv. Målgruppe Målgruppen kan inddeles i fire dele: - personer i alle aldersgrupper, der ønsker at lære et eller flere sprog og/eller at få vurderet deres sprog kundskaber; - nuværende og fremtidige lærere i fremmedsprog i Fælles skabet; skønsmæssigt er der over 300. 000 af dem; 31/54 - institutioner, der tilbyder lærerne grund- og efteruddan nelse, og de instanser, der beskæftiger sig med udvikling af undervisningsmateriale; - unge i skolesektoren, navnlig inden for de tekniske og erhvervsmæssige uddannelser. Budget Det budget, der skønnes nødvendigt for at gennemføre disse aktioner, skal bedømmes på grundlag af følgende betragt ninger: - optagelsen af de institutioner, der beskæftiger sig med sproglærernes grunduddannelse, og ikke kun efteruddan- nelsesinstitutionerne, i målgruppen for aktion 1, punkt 2 a), kræver en forøgelse af bevillingerne; - erfaringerne synes at vise, at det er nødvendigt at øge antallet af sproglærere, der kan modtage støtte til intensive sprogkurser med praktikophold i henhold til aktion 1, punkt 2 b ), i forhold til 1997. Disse studie opholds indflydelse på lærernes undervisning og de skoler, hvor de underviser, taler for en styrkelse af denne foranstaltning til støtte for mobiliteten; - da evalueringen af pilotprojektet "Lingua-assistent" har været yderst positiv, må der sikres finansiering af et mindsteantal stipendier inden for rammerne af aktion 1, punkt 2 c ); - den øgede efterspørgsel efter de nye medlemsstaters tiltrædelse bliver efterhånden mærkbar, bl. a. fordi det er de mindst udbredte sprog, der skal prioriteres højest; - for at overholde princippet om lige muligheder for de målgrupper, der er dårligt stillet med hensyn til sprog undervisning, navnlig personer, der følger en teknisk eller erhvervsmæssig uddannelse, må det sikres, at støtten til fællesprojekter i henhold til aktion 1, punkt 2 e ), ikke begrænses yderligere. I betragtning af ovenstående og under hensyntagen til erfaringerne fra de to første år af programmet vil de disponible midler blive fordelt med ca. H%/27%/l0%/l2% og 4 0% på de fem foranstaltninger, der udgør aktionen. 32/54 Aktion 2: Fremme af åben undervisning og fjernundervisning Specifikke mål Åben undervisning og fjernundervisning er et velegnet redskab til at udvide tilbuddet om uddannelse til alle, herunder bl. a. personer, der ikke kan deltage i undervis ning, hvor der kræves faktisk tilstedeværelse, idet der tilføjes en europæisk dimension. Åben undervisning og fjernundervisning er en nøglefaktor, der gør det muligt for borgerne i Det Europæiske Fællesskab at udnytte de uddannelsesmæssige ressourcer, der findes i EU, og spiller en afgørende rolle i den strategi, der går ud på at forbedre uddannelsesniveauet og gøre uddannelse mere tilgængelig på alle niveauer og hele livet igennem. Denne aktion benytter sig ikke alene af åben undervisning og fjernundervisning som middel til at støtte og forstærke virkningerne af Erasmus, Comenius og Lingua, men tager tillige sigte på at fremme og udvikle åben undervisning og fjernundervisning i sig selv ved at etablere tværnationale partnerskaber mellem de instanser, der beskæftiger sig med fjernundervisning eller med anvendelsen af de nye infor mations- og kommunikationsteknologier. Som bekræftet i rapporten fra Task Force om under visningssoftware og multimedia muliggør fællesskabsaktionen en bedre udveksling af oplysninger og erfaringer mellem de brugere, producenter og servicevirksomheder, der har interesse i åben undervisning og fjernundervisning, ved at lette udviklingen af de menneskelige net på dette område. Denne aktion stimulerer udvekslingerne om anvendte metoder og udviklingen af fælles materiel af høj kvalitet på europæisk plan. Aktionen vil på længere sigt betyde stordriftsfordele i forbindelse med udviklingen af under visningsmateriale. Erfaringerne fra de første to år har klart vist, at aktionen er ved at fremkalde en væsentlig forøgelse af det europæiske samarbejde inden for åben undervisning og fjern undervisning. Aktionen er navnlig begyndt at lette sam arbejdet mellem en lang række aktører, som ikke tidligere har haft tradition for partnerskaber på dette område: brugere, leverandører, producenter og formidlere af soft ware, forvaltere af undervisningssystemer osv. De hidtil støttede net omfatter en bred vifte af organisationer, herunder foreninger og andre ikke-statslige organisationer, institutioner, der tilbyder åben undervisning og fjern undervisning, klassiske universiteter (og i en vis udstræk ning skoler og organisationer, der beskæftiger sig med 33/54 voksenuddannelse), der er interesseret i at anvende nye teknologier i undervisningen og indføre fjernundervisnings systemer, og udgivere af undervisningsmateriale, navnlig på multimedieområdet. Således bidrager aktionen ligeledes til at gøre åben undervisning og fjernundervisning mere synlige globalt set i de deltagende lande. Endvidere gør aktionen aktørerne bevidste om nødvendigheden af at undersøge følgerne - både for underviserne/lærerne og for skoleledelserne - af indførelsen af nyskabende metoder, der bygger på fjernundervisning. Men selv om informations- og kommunikationsteknologiens bidrag udgør et centralt element i denne proces, lægges der stadig større vægt på de pædagogiske aspekter, f. eks. planlægning af kurser og underviseres/læreres rolle. De organisatoriske spørgsmål vedrørende fælles udvikling / tilpasning af studieplaner og undervisningsmaterialer, indførelsen af informations- og kommunikationsteknologier i forskellige uddannelsesmæssige sammenhænge og udviklingen af særlige støttetjenester og - miljøer for de unge eller voksne studerende er også cen trale elementer i projekterne. Således bidrager aktionen til en forbedring af kvaliteten af denne type undervisning ved at samle ressourcer og knowhow fra samtlige medlems stater. Erfaringerne fra 1995 og 1996 har vist, at aktionen op fylder behov, som der ikke tages hensyn til i andre fælles skabsinitiativer. Men aktionen vil fortsat blive koordi neret med de øvrige initiativer, der er tale om. Dette kommer mest konkret til udtryk ved den fælles indkaldelse af forslag vedrørende flere fællesskabsprogrammer, der blev offentliggjort i december 1996. Målgruppe Den potentielle målgruppe for aktionen er alle borgere, der ønsker at forbedre deres uddannelse, herunder især perso ner, der ikke kan deltage i en undervisning, der kræver, at man er til stede. Herved bidrager aktionen i høj grad til gennemførelsen af strategien om livslang uddannelse, som alle Fællesskabets medlemsstater prioriterer højt. Budget Denne nye aktion er et led i fællesskabsstøtten til uddan nelse, som er i stadig vækst. Det er vigtigt, at der fast sættes et mindstebeløb, der gør det muligt at nå op på et vist niveau, en kritisk masse, der kan sikre fællesskabs aktionens effektivitet. Efterspørgslen vil fortsat vokse, bl. a. som følge af synligheden af den fællesskabsstøtte, der bygger på ovennævnte fælles indkaldelse af forslag 34/54 vedrørende multimedieprogrammerne (Socrates, Leonardo da Vinci, Télématique, Esprit osv. ). Alt tyder på, at de budgetmæssige begrænsninger vil blive en reel hindring for udviklingen af denne aktion fra 1997, dels på grund af behovet for at forny finansieringen af de flerårige projekter, der blev støttet i 1995 og fortsat i 1996, dels på grund af den sandsynlige fortsatte stigning i ansøgningerne om støtte til nye projekter. Det fastsatte budget vil muliggøre en mindre forøgelse af gennemsnits- tilskuddene, der ligger på et lavt niveau i 1997, og opret holdelse af et rimeligt antal projekter. Aktion 3 : Fremme af udveksling af informationer og erfa ringer Specifikke mål Aktion 3 omfatter udveksling af informationer og erfaringer om spørgsmål af fælles interesse vedrørende uddannelses politikken, Eurydice-nettet (informationer om uddannelse), besøgsprogrammet for uddannelsespolitiske beslutningstagere (Arion), Naric-nettet, der er etableret af de nationale informationscentre om akademisk anerkendelse, samt andre foranstaltninger, herunder voksenuddannelse og supplerende foranstaltninger. Disse aktiviteter er specifikke både med hensyn til deres rolle i informationskæden og med hensyn til deres mål gruppe. - Udvekslingen og fremskaffelsen af informationer gennem analyser, ekspertudvekslinger og pilotprojekter, der skal sikre kvaliteten i uddannelsessektoren, er i første række henvendt til beslutningstagerne på uddannelsesområdet. Informationsstrømmen fremmer en større hensyntagen til de tendenser og uddannelsesspørgsmål, der dukker op i Fællesskabet. Det er ligeledes meningen, at den skal give beslutningstagerne pålidelige og nøjagtige referencer. - Studiebesøgene er på en gang en informationsaktion og en aktion, der skal øge bevidstheden om visse emner af fælles interesse for medlemsstaterne, og en aktion til lettelse af samarbejdet på uddannelsesområdet. De hen vender sig til udvalgte specialister inden for bestemte emnekredse og har potentielt en forstærkende virkning i deres medlemsstat. - Voksenuddannelsesaktionerne tager sigte på at øge bevidstheden om andre medlemsstater og Det Europæiske 35/54 Fællesskab og forbedre kvaliteten af voksenuddannelsen ved at skabe samarbejdsnet. - De supplerende foranstaltninger vil gøre det muligt at bevidstgøre og informere et stort antal personer, dvs. alle aktørerne på uddannelsesområdet, gennem de informa tionsaktiviteter, der gennemføres af de nationale programkontorer. Disse foranstaltninger omfatter tillige evalueringen af programmet. Alle disse forhold viser, at aktionen er omkostnings effektiv. Der er tale om foranstaltninger, der giver beslutningstagerne mulighed for at indarbejde erfaringerne fra de øvrige medlemsstater i deres egne uddannelsesinitia tiver. Beslutningstagerne sættes herved i stand til - for en brøkdel af Socrates-budgettet - at træffe egnede foran staltninger, der højst sandsynligt vil vise sig at blive en succes og en sund investering: - analyserne, udvekslingerne af eksperter, pilotprojekterne og formidlingsaktiviteterne i henhold til 3. 1 tager sigte på politiske nøgleaspekter, der om kvalitet aktion udpeges i snævert samarbejde med Rådets Uddannelses udvalg. Forslagene vurderes på grundlag af tre kriterier: politisk relevans, videnskabelig kvalitet og en påviselig europæisk dimension, i dette tilfælde defineret som den merværdi, der er en følge af, at et spørgsmål behandles med henblik på en sammenligning og/eller i en europæisk sammenhæng og ikke blot på nationalt, regionalt eller lokalt plan. Støtte til et begrænset antal komplette analyser foretrækkes frem for støtte til et større antal undersøgelser, som dækker et mindre område og/eller er mindre dybtgående. Det fremgår hurtigt, at denne aktion er egnet til at samle de kvalifikationer, der findes i organisationerne, der beskæftiger sig med analyser og prognoser om uddannelse, og til at stimulere en struk tureret dialog mellem forskere og politiske beslutnings tagere. Der lægges særlig vægt på en overvågning af projekterne og en behandling af resultaterne, der gør dem anvendelige for de politiske beslutningstagere; - Eurydice-nettet (aktion 3. 2), som består af nationale kontorer koordineret af Det Europæiske Kontor, spiller en afgørende rolle ved at give myndighederne i de deltagende lande og på europæisk plan sammenlignelige og pålidelige oplysninger om udvikling af uddannelsessystemer og politikker. Nettet er meget omkostningseffektivt, hvilket fremgår af de to første støtteår i Socrates-regi. Finansieringen vil bl. a. gøre det muligt at udarbejde sammenlignende oversigter over specifikke emner af 36/54 vedrørende uddannelse forskellige interesse, kompendier om aspekter af uddannelsessystemerne. , en større publikation omfattende i Den Europæiske Union, og nøgletal den fortsatte udvikling og ajourføring af EURYBASE- databasen. Der vil blive lagt særlig vægt på, at nettets publikationer og øvrige produkter kommer til at foreligge på flere fællesskabssprog. De vil elektronisk blive stillet til rådighed for et meget større publikum, bl. a. gennem Internet. Disse foranstaltninger vil gøre nettet endnu mere omkostningseffektivt; er (aktion for længst blevet dokumenteret. Tilbagemeldin de kvalitative resultater af Arion-studiebesøgene 3. 3) gerne i form af tusinder af rapporter og fra talrige kontaktmøder med de lokale organisatorer, de nationale kontorer og deltagerne har vist, at besøgene giver eksperterne og de uddannelsespolitiske beslutningstagere en enestående lejlighed til at drøfte problemerne med deres kolleger på et multilateralt grundlag og således omlægge deres arbejde og tilpasse det en mere europæisk kontekst. Der etableres varige kontakter og net mellem personer, der sidder i nøglepositioner i de deltagende landes uddannelsessystemer. I mange tilfælde giver delta gelsen i Arion stødet til et nyt samarbejde og nye projekter som led i andre Socrates-aktioner og andre EU- programmer. Der lægges betydelig og stadig større vægt på at sikre formidlingen af resultaterne af besøgene. Rapporterne om besøgene bliver spredt til stadig flere personer, og der organiseres tematiske seminarer for at ajourføre de sammenlignende oversigter og yderligere konsolidere de pågældende personnet; 3. 4, anerkendelse af nationale nytteværdien af Nettet informationscentre (Naric), som udgør vedrørende akademisk er åbenbar. Hver medlemsstat har udpeget et aktion nationalt center, som har til opgave at bidrage til studerendes, underviseres og forskeres mobilitet ved at levere oplysninger og give råd om problemerne med anerkendelse af eksamensbeviser. Socrates-bidraget sik rer, at Centrene samles i net, således at der opnås meget store fordele på europæisk plan til en minimal pris. De fleste af Naric-centrene virker ligeledes som informa tionskontorer inden for rammerne af det almindelige direktiv om faglig anerkendelse af de kvalifikationer, der opnås i den videregående uddannelse. Kommissionen vil fortsat styre nettet for at sikre et nært samarbejde og en optimal udveksling af oplysninger. Der vil blive afholdt møder to gange om året, et sammen med Europarådets ENIC-net og et med UNESCO's CEPES-center for videregående uddannelse. Der vil ligeledes blive ydet 37/54 støtte til studiebesøg mellem NARIC-centrene og gennem førelse af fællesprojekter, navnlig sammenfattende rap porter. De af nettets medlemmer udarbejdede uddannelses moduler om bedømmelse af eksamensbeviser o. lign. , der udstedes i udlandet, vil lette en større udbredelse af de opnåede kundskaber og kvalifikationer. Arbejdet med at gøre databaser tilgængelige ad elektronisk vej vil fort sætte. Alle disse foranstaltninger har til formål at få så meget som muligt ud af den ydede støtte; - aktion 3. 5. A om Voksenuddannelse er en væsentlig ny skabelse inden for rammerne af Socrates-programmet. For målet er at styrke den europæiske dimension på alle områder af voksenuddannelsen - det almene, kulturelle og sociale område. Voksenuddannelse er et meget væsentligt område i betragtning af det stadig tydeligere behov for en slagkraftig politik til fremme af livslang uddannelse. Med henblik herpå støtter aktionen en bred udveksling af erfaringer og informationer på europæisk plan, navnlig gennem projekter, der tager sigte på at udvikle voksen uddannelseskurser eller producere undervisningsmateriale, der øger forståelsen af medlemsstaternes og Den Euro pæiske Unions politiske, økonomiske, sociale, kulturelle og historiske aspekter. I denne forbindelse støttes også projekter vedrørende europæisk samfundslære og mere generelt vedrørende det aktive borgerskab. Aktionen tager ligeledes sigte på at stimulere udviklingen af det tværnationale samarbejde, etableringen af net og udveks lingen af erfaringer og informationer mellem voksenuddan nelsesorganisationer, og bidrager således til en forbed ring af kvaliteten af voksenuddannelsen i Europa. Ud buddet af voksenuddannelser varierer meget - kvalitativt og kvantitativt - fra land til land. Dette bevirker, at Socrates-programmets voksenuddannelsesaktion får stor betydning i forbindelse med den produktive fordeling af de erfaringer og kvalifikationer, der udveksles. De støttede projekter dækker en lang række mål og aktiviteter. De, der tager sigte på at fremme forståelsen af og kendskabet til Europa og det aktive borgerskab, vedrører i almindelighed udvikling af materialer og/eller moduler, som til sin tid vil blive tilgængelige i form af trykte udgaver eller udgaver på edb-medier. Emnerne vil omfatte kunst, medier, sundhed og bekæmpelse af racisme, fremmedhad og social udstødelse. Projekterne, som fremhæver forbedringen af voksenuddannelsen gennem europæisk sam arbejde, koncentrerer sig om udvikling af nye undervis ningsmetoder, nye voksenuddannelsesstrukturer og -program mer, udvikling af informationsnet og databaser og udarbej delse og offentliggørelse af publikationer (vejledninger, 38/54 manualer, tidsskrifter). Mange projekter vedrører en forbedring af uddannelsesmulighederne for ældre personer, socialt udstødte eller marginaliserede grupper, handicap pede, analfabeter og arbejdsløse. Nogle af projekterne ud vikles i samarbejde med fagforeningerne. Visse af de større problemer, der rejser sig for voksen uddannelsen i Europa, tages op i de støttede projekter. Det drejer sig bl. a. om metoder, selvstudiestrategier, evalue ring af forudgående forsøgsoplæring, kvalitetsstyring af voksenuddannelsen, spørgsmål om adgang og motivation, væsentlige kvalifikationer hos ugunstigt stillede grupper, uddannelse af de undervisere og lærere, der skal undervise voksne, akkrediteringssystemer, der egner sig til brug i den officielle og uofficielle voksenuddannelse og midler til at etablere forbindelse mellem disse systemer. Projekterne involverer aktivt en lang række udbydere af voksenuddannelsestjenester og alle dele af det officielle eller uofficielle, offentlige eller private, erhvervsmæs sige eller frivillige, nationale, regionale eller lokale voksenuddannelsessystem. Det forhold, at de fleste af ansøgerorganisationerne er nationale eller lokale voksen uddannelsesorganisationer eller ikke-statslige organisa tioner er særlig opmuntrende, idet det tyder på, at denne aktion også begynder at virke på græsrodsplan. I betragtning af vigtigheden af dette område og den betydelige virkning, der opnås med fællesskabsstøtten, er disse foranstaltninger, som kun tegner sig for 3% af Socrates-budgettet, absolut omkostningseffektive; - i henhold til de supplerende 3. 5. B som udgør foranstaltninger, i Socrates-programmet, ydes der navnlig aktion støtte til aktiviteter gennemført af sammenslutninger, der har deres virke på uddannelsesområdet, de nationale kontorers informationsaktiviteter, overvågning og evalue ring af programmet, og forskellige former for sensiti- vitetsaktioner, herunder konkurrencen "Europa i skolen", i samarbejde med Europarådet. I denne forbindelse er støtten til aktiviteter gennemført af europæiske sammen slutninger, hvoraf mange har været pionerer i det euro pæiske uddannelsessamarbejde, særlig betydningsfuld. De europæiske sammenslutninger er meget væsentlige partnere og kan sikre Socrates' succes. Gennem dem spredes informationer, fordeles erfaringer og kvalifikationer, spredes informationer, der indgår i planlægningen og forberedelsen af projekter, og tilbydes der undervisere og skoleledere en uddannelse med en ægte europæisk dimen sion. De fordele, der opnås, viser sig således at være 39/54 meget store i forhold til den beskedne støtte, der ydes. Dette gælder ligeledes de nationale kontorers informa tionsaktiviteter - aktiviteter, som er afgørende for, at ansatte i uddannelsessektoren holdes orienteret om Socrates-programmets muligheder - og de øvrige sensiti- vitetsaktiviteter. Omkostningerne ved overvågning og evaluering af programmet ligger inden for de beløbs grænser, Kommissionen fastsatte i sit SEM 2000-oplæg ("Effective management"). Målgruppe Denne del af programmet tager bl. a. sigte på uddannelses- personale og især beslutningstagere og specialister inden for uddannelse, alle uddannelsesinstanserne, de nationale kontorer og sammenslutningerne på uddannelsesområdet. Det drejer sig om elementer, der spiller forskellige roller, men som er af stor betydning for uddannelsens kvalitet i medlemsstaterne, formidlingen af informationer osv. , fordi de alle har en forstærkende virkning på det nationale eller lokale plan. Også voksne studerende er omfattet. Budget Disse foranstaltninger tegner sig for 9% af det samlede programbudget for 1998. Den del, der anvendes til voksen uddannelse, er den største (33% af det samlede budget for denne aktion) , og den stiger stadig på grund af denne sektors voksende betydning for medlemsstaterne på den aktuelle socioøkonomiske baggrund. 9. 2 Begrundelse for aktionen Fællesskabsaktionens rolle på uddannelsesområdet består i at bidrage til en kvalitetsbetonet undervisning gennem etablering af samarbejde. På et tidspunkt, hvor det i vort samfund kræves, at borgerne har viden og kunnen af stadig mere kompliceret karakter, og hvor samfundets udvikling i første række beror på dets evne til at skaffe sig menneskelige ressourcer, der er i stand til at udvikle sig i en bredere fællesskabssammenhæng, må Fællesskabets aktion bidrage til udbygningen af de undervisningssystemer, medlemsstaterne vil sætte ind for at møde denne udfordring. Fællesskabet har i øvrigt ønsket at give sin aktion på uddannelsesområdet ny styrke ved at optage en særlig artikel herom i EF-traktaten. Kommissionen vedtog i november 1995 en hvidbog om uddannelse, som styrker Fællesskabets rolle på uddannelsesområdet og angiver visse aktioner, der bør iværksættes for at klare det kognitive samfunds udfordringer. 40/54 Medlemsstaterne, Rådet og Parlamentet har i over ti år konstant vist interesse for og støttet udviklingen af fællesskabsaktionen ved at vedtage handlingsprogrammer på dette område og ved aktivt at deltage i programmernes gennemførelse. De potentielle støttemodtagere har vist voksende interesse for disse programmer. Socrates-programmets aktiviteter er en støtte og et supplement til de aktioner, medlemsstaterne gennemfører, og giver dem mulighed for at anvende uddannelsessamarbejdets fordele og resultater til at forbedre deres systemers og ordningers kvalitet og effektivitet. Aktionerne er bygget op omkring samarbejdsprogrammerne mellem skoler, partnerskaber og net, som har bevist, at de kan tilføre undervisningen dimension. Aktionerne tager sigte på de områder, hvor en indsats på fællesskabsplan under overholdelse af subsidiaritets princippet giver et bedre udbytte og en større effek tivitet: kendskab til Unionens sprog, tværnational mobili tet, fremme af udveksling af informationer og erfaringer, udvikling materialer osv. af nyskabende undervisningsmodeller en europæisk og Fællesskabsaktionen som et supplement til medlemsstaternes er så meget mere effektiv, som det pågældende budget, der er yderst beskedent i forhold til medlemsstaternes budgetter, tilskynder til at gøre en indsats på de steder, hvor de vanskelige tiders budgetrestriktioner mærkes mest, nemlig i forbindelse med tværnationale aktiviteter og pædagogiske nyskabelser. I visse sektorer - f. eks. inden for åben undervisning og fjernundervisning - vil muligheden for at udbrede under visningsmateriale, der er produceret med fællesskabsstøtte, sikkert give mulighed for at bryde de barrierer, der hindrer produktionen af bedre og mere målrettet materiale til forskellige målgrupper. Socrates-programmet yder gennem sine aktioner et specifikt bidrag til forbedringen af uddannelsens kvalitet i henhold til traktatens artikel 126. De støttede aktiviteter tager nemlig sigte på at lette alle borgernes adgang til et åbent europæisk uddannelsesområde, hvor konfrontationen mellem metoder og referencer vil give mulighed for en større pædagogisk forskelligartethed, som kan lette alles adgang til uddannelse. I øvrigt kan programmet ved at formidle uddannelsessystemernes resultater til brede kredse bidrage til at hver enkelts udvikling og muliggøre overførsel af resultater, som kan føre til besparelser på nationalt plan. 41/54 Inden for den videregående uddannelse vil fællesskabs aktionen fortsætte inden for rammerne af institutions kontrakter og støtte især studerendes mobilitet. Indvirk ningen på universiteterne og de nationale og lokale myndigheders interesse - som bl. a. kommer til udtryk ved store samfinansieringer - vidner om de studerendes rolle som drivkraft i udviklingen af universitetssystemet og om nødvendigheden af, at medlemsstaterne kan henvende sig til unge kandidater, som har direkte erfaring med et andet land i Fællesskabet. Men de foreslåede aktioner inden for den videregående uddannelse tager også sigte på en større integration ved at inddrage alle de kompetente myndigheder i det tværnationale samarbejde. Resultatet er, at der opnås stordriftsfordele, at alle studerende får gavn af en uddannelse med en europæisk dimension, og at eksamens beviserne bliver gennemskuelige og anerkendes, hvilket er en forudsætning for den faktiske gennemførelse af den frie bevægelighed for personer. Inden for skoleundervisningen drejer det sig om at opfylde behovet for tværnationalt samarbejde. De investeringer, dette kræver, er så store, at fællesskabsaktionen vil være af væsentlig betydning for de forskellige systemer, fordi den er egnet til at frembringe nyskabelser og udbrede disse, samtidig med at der opnås besparelser gennem en bedre anvendelse af midlerne til bl. a. undervisnings materiale og -metoder. De aktiviteter, der iværksættes, vedrører konkrete aktio ner, der har relevans for skolerne, og hvis resultater kan overføres. Disse aktioner forventes at blive meget virk ningsfulde trods budgetternes beskedne størrelse. Endelig bør det understreges, at fællesskabsaktionen på uddannelsesområdet stærkt forøger synligheden af Fælles skabets indsats og bidrager til at give den europæiske opbygning konkret form i alle borgernes bevidsthed. Uddan nelse er nemlig et område, der berører alle borgere, og er ofte i centrum for samfundsdebatter, som har stor betydning for den offentlige opinion. Uddannelse vedrører fremtiden for alle enkeltpersoner, familier og medlemsstater. Fælles skabets uddannelsesaktioner, som henvender sig til børn, unge, voksne studerende og deres lærere, baner vej for en øget bevidsthed om Europa og for en klar holdning til den europæiske tanke. Aktionerne skaber endvidere et tilhørs forhold og fremmer tilslutningen til de grundlæggende værdier, som Den Europæiske Union bygger på. 42/54 9. 3 Overvågning og evaluering af aktionen I begyndelsen af 1996 blev der under en ny enhed, der har ansvaret for det uddannelsesmæssige samarbejde og den permanente evaluering af Socrates-programmet, nedsat en intern arbejdsgruppe, der skulle sikre opfølgningen og evalueringen af programmet. Gruppen har udarbejdet en første rapport om programmets forløb i de første to år efter dets iværksættelse samt retningslinjer for den mere dybtgående evaluering. 9. 3. 1 Overvågning Programmet er uafbrudt blevet overvåget siden dets iværksættelse i 1995. Overvågningen bygger på oplysninger, som Kommissionen har modtaget direkte (data fra projekter, der støttes centralt), og på de nationale kontorers oplysninger vedrørende projekter, der forvaltes decentralt. På grundlag af disse tilbagemeldinger er der udarbejdet en første rapport om overvågningen af programmets gennem førelse, som gør status efter to år med Socrates-programmet og danner grundlag for forslaget til revision. 9. 3. 2 Resultatindikatorer Visse af resultatindikatorerne kan indgå i programovervåg ningen. Dette gælder f. eks. : 9. 3. 2. 1 Outputindikatorer Kvantitative Kapitel I - Videregående uddannelse Aktion 1: Den europæiske dimension på universiteterne - antal fakulteter, studerende, lærere, der deltager; - omfanget af strømmen af studerende og lærere til og fra medlemsstaterne og gennem de forskellige fag; - antal læseplaner og deres geografiske og faglige fordeling, navnlig på særlig aktuelle studieområder; - antal intensive programmer organiseret i fællesskab med andre institutioner, navnlig på særlig aktuelle studieom råder; - antal, art og geografisk fordeling af fakulteter/afdelin ger, akademiske sammenslutninger og andre organer, der er del af (eller er tilknyttet) de tematiske net; 43/54 Aktion 2: Mobilitet blandt de studerende - antal stipendier, der tildeles pr. medlemsstat, region, deltagende institution, køn, fag osv. ; - antal studerende, der ikke har de nødvendige midler til at deltage i mobilitetsordningerne; - gennemsnitligt stipendiebeløb; Kapitel II - Skoleuddannelse Aktion 1: Partnerskaber mellem skoler/europæiske uddan nelsesprojekter - antal skoler, der deltager i skolepartnerskaberne (pr. land, region, skolesektor osv. ); - antal lærere, der har deltaget i udvekslinger og praktikophold (pr. land, region, skolesektor osv. ); - antal skoleledere, der har været på studiebesøg i udlandet (pr. land, region, skolesektor osv. ); Aktion 2 : Tværkulturel undervisning - antal skoler, hvis undervisning har tværkulturelle elementer; - antal og type organisationer, der deltager i de tværkulturelle projekter (pr. land og skoletype; beskri velse af de involverede regioner og lokalområder osv. ); Aktion 3 : Efteruddannelse af undervisningspersonale - antal organisationer, der deltager i de tværnationale projekter vedrørende efteruddannelse af undervisnings- personale (pr. land, region, uddannelsessektor osv. ); - antal medlemmer af undervisningspersonale, der har fordel af de efteruddannelseskurser, der udspringer af de tværnationale projekter (pr. land, region, skolesektor, faglig profil/forstærkende virkning osv. ); Kapitel III - Tværgående aktioner Aktion 1: Fremme af sprogkundskaber - fordeling af sprog, der er omfattet af de forskellige foranstaltninger i aktionen, navnlig som indikator for 44/54 aktionens indflydelse på undervisningen i de mindst udbredte sprog; - antal organer, der deltager i de europæiske samarbejds programmer for grund- og efteruddannelse af sproglærere (fordelt på land, region, sprog, der undervises i, uddannelsessektor, grund-/efteruddannelse osv. ); - antal og fordeling af netværk, undervisere og (frem tidige) lærere, der berøres af de europæiske samar- bej dsprogrammer; - antal lærere, der kommer på efteruddannelse med praktik (fordelt på land, region, skolesektor, lærertype, sprog, der undervises i, faglig profil/forstærkende virkning osv. ); - antal undervisningsassistenter, varighed af perioderne som undervisningsassistenter, type værtsinstitution; - antal fælles uddannelsesprojekter og deres indhold, de deltagende skolers antal og type; - antal unge, der deltager i de fælles uddannelsesprojekter (pr. land, region, skoletype osv. ); Aktion 2: Åben undervisning og fjernundervisning - antal organisationer, der indgår i eller er tilknyttet partnerskaber (pr. land, skoletype, uddannelsessektor osv. ); - antal, art, kvalitet og rækkevidde af resultater/produk ter, der er skabt af partnerskaberne, og observationspro- jekter; - antal personer, der modtager uddannelse i/i form af åben undervisning og fjernundervisning i kraft af Socrates- projekterne (elever, lærere, ledere osv. ); Aktion 3: Udveksling af informationer og erfaringer - antal deltagere i studiebesøg (Arion); - antal og type organisationer, der deltager i voksen uddannelsesprojekter (pr. land, skoletype; beskrivelse af de involverede regioner og lokalområder osv. ); - antal sammenslutninger på uddannelsesområdet, der støttes (pr. land, uddannelsessektor osv. ); 45/54 Kvalitative Kapitel I - Videregående uddannelse Aktion 1 : Den europæiske dimension på universiteterne - tilfredshedsgrad hos studerende, undervisere, univer sitetsrektorer, administratorer; - det europæiske samarbejdes reelle forankring i universi tetet (ledernes inddragelse, fordeling af ansvaret for europæiske anliggender i administrationen; opfølgning af universitetets politiske erklæring vedrørende europæisk samarbejde; fordeling af det europæiske samarbejde blandt de beslutningstagende instanser på universitetet); - fordeling og kvalitet af de socioøkonomiske og kulturelle kurser om de øvrige medlemsstater; - fordeling og kvalitet af modulerne om europæisk integra tion; - fordeling og kvalitet af sammenlignende kurser efter fag; - kvalitet og sproglig fordeling af de integrerede sprogkurser, der er til rådighed for studerende og lærere; - antal, art, kvalitet og rækkevidde af projekter gennem ført inden for de tematiske net; Aktion 2 : Mobilitet blandt de studerende - tilfredshedsgrad blandt studerende med hensyn til stipendierne; - tilfredshedsgrad med hensyn til anvendelsen af udtrykket "Erasmus-studerende" på studerende, der deltager i de godkendte mobilitetsordninger, men ikke modtager noget Erasmus-stipendium; Kapitel II - Skoleuddannelse Aktion l: Partnerskaber mellem skoler/europæiske uddan- nelsesproj ekter - kvalitet af de skoleaktiviteter, der er knyttet til indførelsen af en europæisk dimension i studierne; - art og kvalitet af de øvrige resultater/produkter hidrørende fra de europæiske uddannelsesprojekter; 46/54 - art og relevans af mobilitetselementerne i forhold til partnerskabernes mål og behov; Aktion 2: Tværkulturel undervisning - deltagelse af organisationer, der har deres virke på de pågældende tværkulturelle områder, og arten af partner skaber mellem skolerne, de lokale myndigheder og disse organisationer; - relevans af resultaterne af de tværkulturelle projekter; Aktion 3 : Efteruddannelse af undervisningspersonalet - relevans og faglig og geografisk fordeling af de efter uddannelseskurser, der genereres af de tværnationale projekter, og af det dertil hørende undervisningsmate riale; Kapitel III - Tværgående aktioner Aktion 1: Fremme af sprogkundskaber - relevans, fordeling pr. målsprog og emne af grund- og efteruddannelserne og af de øvrige resultater af de europæiske samarbejdsprogrammer; - nyskabende virkninger af Lingua-opholdene for under visningsassistenter; - fordeling og relevans af sprogundervisning og evaluering af sprogkundskaberne ; Aktion 2: Åben undervisning og fjernundervisning - diversificering af aktiviteter, der bygger på åben under visning og fjernundervisning - udvikling af aktiviteter, der bygger på åben undervisning og fjernundervisning, inden for rammerne af de øvrige aktiviteter under Socrates-programmet (Erasmus, Comenius, Lingua, voksenuddannelse osv. ); Aktion 3 : Udveksling af informationer og erfaringer - kvalitet og relevans af de tværnationale aktiviteter, der støttes under aktion 3. 1 (sammenlignende analyser, studiebesøg, udvekslinger af eksperter, konferencer, seminarer, pilotprojekter); 47/54 - relevans, omfang og gyldighed af de sammenlignende oplysninger og analyser, der leveres og udveksles gennem Eurydice-nettet; - kvalitet og relevans af resultaterne af voksenuddan- nelsesproj ekterne; - relevans og omfang af de nationale kontorers informa tionsaktiviteter; - relevans og kvalitet af de aktiviteter, der gennemføres af sammenslutningerne med støtte fra Socrates. Indikatorer vedrørende samtlige kapitler - hvor stort hensyn er der taget til behovene hos han dicappede studerende og undervisere, der deltager i Socrates-aktiviteterne; - hvorledes og i hvor høj grad er der taget hensyn til princippet om lige muligheder for kvinder og mænd med hensyn til deltagelse i Socrates-aktiviteter; - er man tilfreds med de administrative retningslinjer og ordninger for gennemførelse af aktionerne på europæisk og nationalt plan, herunder samarbejdet mellem de nationale kontorer; - er man tilfreds med de ydede beløb; - art og grad af vekselvirkning mellem programmets for skellige aktioner; - forskelle mellem Socrates-foranstaltningernes profil og profilen af de eventuelle tilsvarende foranstaltninger på nationalt plan; - effektiviteten af metoderne til formidling af resulta terne af projekterne og andre aktiviteter. 9. 3. 2. 2 Virkningsindikatorer Kapitel I - Videregående uddannelse Aktion 1: Den europæiske dimension på universiteterne - virkninger, der skyldes institutionskontrakten eller arbejdet i de tematiske net, og som kan forbedre kvali teten af den tilbudte undervisning; 48/54 - adgang til universiteternes ydelser (vejledning, logi, administrative faciliteter, sproglig forberedelse af de studerende på alle sprog, overvågning og genindslusning, akademiske anerkendelsesprocedurer osv. ); - midler, der supplerer fællesskabsmidlerne; - foranstaltninger truffet for at fortsætte aktiviteterne, efter at fællesskabsfinansieringen er trukket tilbage; Aktion 2: Mobilitet blandt de studerende - omfanget af finansieringen ud over fællesskabsfinan sieringen og kilder til denne finansiering; - hvorledes og hvor meget påvirker aktionen de studerende fra et akademisk synspunkt og med henblik på deres integration i arbejdslivet; Kapitel II - Skoleuddannelse Aktion 1: Partnerskaber mellem skoler/europæiske uddan- nelsesproj ekter - omfang og art af de ændringer, der er foretaget på skolerne med hensyn til indføjelse af en europæisk dimension i læseplanerne, arbejdsmetoder, forhold mellem lærere og elever, pædagogiske metoder, tværfagligt samarbejde osv. ; - styrkelse af båndene mellem skolen og lokalmiljøet (andre skoler i området, virksomheder osv. ); Aktion 2 : Tværkulturel undervisning - foranstaltninger truffet for at indføre tværkulturelle elementer i skolernes læseplaner og i grund- og efter uddannelsen af lærerne og andre kategorier af under visningspersonale ; - love eller forskrifter, der er vedtaget som følge af aktionen for at fremme den tværkulturelle undervisning; Aktion 3 : Efteruddannelse af undervisningspersonalet - hvorledes og hvor meget er undervisningspersonalets kvalifikationer blevet forbedret efter deltagelse i efteruddannelseskurserne ; - anerkendelse af den efteruddannelse, der er udviklet som led i aktionen (integration af kurserne i de nationale 49/54 uddannelsestilbud, faglig anerkendelse af de enkelte deltagere osv. ). Kapitel III - Tværgående aktioner Aktion 1: Fremme af sprogkundskaber - læseplans- og metodeændringer i forbindelse med ajour føringen af sproglærernes kvalifikationer som led i et tværnationalt samarbejde; - hvorledes og hvor meget er undervisningspersonalets kvalifikationer blevet forbedret efter deltagelse i efteruddannelseskurserne ; - hvor meget er kvalifikationen og motivationen for at lære et sprog blevet forbedret som følge af de fælles uddannelsesproj ekter; - Lingua-aktionens indflydelse på innovationen og diversi ficeringen inden for sprogundervisning, navnlig for så vidt angår de mindst udbredte sprog; Aktion 2: Åben undervisning og fjernundervisning - diversificering af anvendelsen af de undervisnings modeller, der bygger på åben undervisning og fjern undervisning (type skoler, fag og elever, der berøres); - hensyntagen til pædagogiske og sociale behov ved udviklingen af undervisningssoftware, der fremstilles i Europa ; - indsats, der gøres for at få anerkendt kvalifikationer, der opnås gennem åben undervisning og fjernundervisning på nationalt og europæisk plan; - hvor meget og hvor intensivt anvendes åben undervisning og fjernundervisning i Europa. Aktion 3 : Udveksling af informationer og erfaringer forbedring af uddanneIsesmekanismerne i de deltagende lande som følge af den udveksling af informationer og erfarin ger, der fremmes under aktion 3, punkt 1-3; - forbedring af reglerne for akademisk anerkendelse som følge af samarbejdet mellem de nationale centre, der støttes i aktion 3, punkt 4; 50/54 - diversificering af voksenuddannelsestilbuddet som følge af udvekslingen af informationer og erfaringer på europæisk plan; - effektiviteten af informations- og sensitivitetsforan- staltningerne målt ved omfanget og spredningen af uddannelsessektorens interesse for det europæiske sam arbejde. 9. 3. 3 Evaluering Der blev i henhold til ovennævnte fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udarbejdet en første rapport inden udgangen af 1996. Rapporten indeholder en første analyse af de første to år af programmet, som skal vedlægges forslaget til afgørelse om ændring af afgørelsen om iværksættelse af programmet. De resultater, der peges på i rapporten, er kort gengivet nedenfor. overvåge Endvidere skal Kommissionen i henhold til artikel 8 i afgørelsen om iværksættelse af programmet sammen med medlemsstaterne regelmæssigt foretage en evaluering med henblik på at tilpasse programmet til de behov, der eventuelt måtte opstå under gennemførelsen. Kommissionen fremlægger senest den 30. september 1998 en foreløbig beretning om iværksættelses- fasen og senest den 30. september 2000 en endelig beretning om programmets gennemførelse. programmet og Med henblik på denne overvågning og evaluering forelagde Kommissionen Socrates-udvalget udkast til bestemmelser herom på mødet den 18. -19. november 1996 i henhold til afgørelsens artikel 4, stk. 3. Reglerne for evalueringen blev behandlet grundigere på udvalgets møde den 28. -29. januar 1997. Vurdering af de opnåede resultater Analysen af de første to år af programmet har vist en lang række konkrete resultater, som er opnået i kraft af den ydede støtte. Analysen er genstand for den rapport, Kommissionen har fremlagt sammen med sit forslag til afgørelse om ændring af afgørelsen om iværksættelse af programmet. Sammenfattende kan det fastslås, at Socrates- programmet allerede i den forholdsvis korte tid, der er gået siden dets lancering, bl. a. har ført til en øget mobilitet og europæisk intensivt samarbejde, navnlig på områder som f. eks. skoleuddannelse, voksenuddannelse, åben undervisning og fjernundervisning, hvor der ikke tidligere havde været tradition for et struktureret samarbejde på tværnationalt plan. Programmet et mere bedre og 51/54 tilskynder endvidere institutionerne til at indtage en mere til det europæiske samarbejde og give strategisk dette samarbejde en meget større rolle end tidligere i den institutionelle udvikling. Socrates-programmet har navnlig: holdning • bidraget væsentligt til mobiliteten studerende, hvilket giver sig udslag i et større blandt unge og undervisere, antal udvekslinger, der er bedre organiseret; • stimuleret til et bredt og intenst samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne i de forskellige deltagende lande; • bidraget væsentligt til styrkelsen af den europæiske dimension i forskellige uddannelsessektorer, bl. a. gennem foranstaltninger vedrørende grund- og efteruddannelse af lærere ; • givet nye impulser til den akademiske anerkendelse af studieperioder, der er gennemført, og af kvalifikationer, der er opnået i udlandet. Inden for den videregående uddannelse er det succesrige europæiske meritoverførings- system ved at blive udvidet til over 1. 000 institutioner, og programmet prioriterer endvidere støtten til projek ter, der behandler spørgsmålet om anerkendelse af kvali fikationer opnået gennem voksenuddannelse, åben under visning og fjernundervisning; • medført yderligere fremskridt i bestræbelserne på at i de sprog, der er fremme undervisningen undervises i mindst Unionen, navnlig som led i Lingua-aktionen, men også som led i Erasmus-aktionen; og oplæringen og hvori udbredt, sjældent der • været fikspunkt for en Jbredere anvendelse og fjernundervisning undervisning gier i forskellige uddannelsessektorer og bevirket en større hensyntagen til de pædagogiske behov ved udarbej delsen af undervisningssoftware og multimediesystemer; og af de nye teknolo af åben • ført til produktion af en bred og varieret vifte af undervisningsmateriale, studieprogrammer og uddannelses programmer samt andre pædagogiske produkter; • givet nye muligheder for at øge udvekslingen af viden og og således udbredt knowhow og stimuleret erfaringer nyskabelserne i de deltagende lande; • bevirket, at disse fordele deles af samtlige medlems herunder dem, som på grund af deres geografiske stater, 52/54 og/eller økonomiske situation har særlig vanskeligt ved at deltage i det europæiske samarbejde; • banet vej for udbredelsen af disse fordele til de associerede lande i Central- og Østeuropa samt Cypern. Trods de forholdsvis beskedne summer, der er investeret, har de virket som katalysator, hvilket kan ses af de supplerende finansieringer, der er ydet af medlemsstaterne, regionerne og de forskellige skoler. Herved har det allerede været muligt at nå et stort publikum. Kvantitativt har fællesskabsbidraget gjort det muligt at støtte en lang række aktiviteter, bl. a. : Mobilitet og udvekslinger • mobilitetsstipendier, som gør det muligt for indtil uddannelse at 316. 000 gennemføre en integreret og anerkendt studieperiode i en anden medlemsstat i den videregående studerende • integrerede undervisningsrejser til udlandet for ca. 26. 000 lærere og undervisere • over 80. 000 unge, der deltager i fælles uddannelses projekter kommunikere på de øvrige unionssprog og udvekslinger, der skal motivere dem til at • over 16. 000 deltagere i de europæiske efteruddannelses kurser for sproglærere Samarbejdsnet • interuniversitære samarbejdsprogrammer omfattende over 1. 800 højere læreanstalter i hele Fællesskabet • store tematiske net, der skal indføre den europæiske dimension i en bred vifte af fag og områder af særlig interesse i den videregående uddannelse, omfattende over 70 læreanstalter slutninger hver og i alt 85 europæiske sammen på uddannelsesområdet • multilaterale partnerskaber mellem skoler omfattende ca. 5. 000 skoler i alt i Fællesskabets medlemsstater • Ca. 3. 500 unges motivation for at lære EU-sprogene uddannelsesprojekter, fælles der skal stimulere • over 600 tværnationale projekter omfattende ca. 2. 700 institutioner, som skal forbedre samarbejdet inden for 53/54 åben undervisning og fjernundervisning, voksenuddannelse, tværkulturel undervisning, sprogoplæring og grund- og efteruddannelse af lærere Analysen af de første to år har ligeledes gjort det muligt at identificere aspekter af de opnåede resultater, som vedrører de forskellige foranstaltningers omkostnings effektivitet. Disse aspekter er behandlet i afsnit 9. 1 ovenfor. For så vidt angår den generelle fordeling af midler til de forskellige programdele har det allerede i denne indledende periode været muligt at følge det princip, der er opstillet i afgørelsen, og ifølge hvilket mindst 55%, 10% og 25% skal anvendes til henholdsvis kapitel I, II og III. Dette viser, at de nye finansieringsområder i de forskellige kapitler i programmet er modtaget med velvilje af de respektive målgrupper. 54/54 ISSN 0254-1459 KOM(97) 99 endelig udg. DOKUMENTER DA 16 15 01 Katalognummer : CB-CO-97-091-DA-C ISBN 92-78-16679-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg S5